Portal Sarajevo-RS.com - „Zvezda“ gostuje „Kelnu“, a „Partizan“ čeka „Dinamo“ iz Kijeva\n„Zvezda“ gostuje „Kelnu“, a „Partizan“ čeka „Dinamo“ iz Kijeva\nThursday, 28 September 2017 14:19\nVječiti rivali iz Beogradu takođe igraju večeras svoje utakmice, „Crvena zvezda“ igra u Kelnu, dok „Partizan“ pred praznim tribinama u Humskoj dočekuje „Dinamo“ iz Kijeva.\n„Zvezda“ ne priznaje ni povrede, ni umor, na „Rajn Enerdži“ stadionu tražiće tri boda koja bi joj trasirala put ka cilju – prolasku u nokaut fazu.\n„Nema dileme da je ovo presudan meč za nas u Ligi Evrope. Ako hoćemo da idemo u nokaut fazu moramo da dobijemo ovu utakmicu“, direktan je kao i uvek kapiten tima Mičel Donald.\n„Sve je otvoreno, ne mogu reći decidirano – pobedićemo, ali znam da ćemo dati maksimum da to učinimo. Mogli smo protiv „BATE“ Borisova više od boda, jer smo odigrali dobro. Međutim, u našoj grupi je samo Arsenal favorit, mi ostali se borimo za drugo mjesto“, dodaje on.\nKijevski „Dinamo“ stiže u Beograd kao favorit, a da li crno-bijeli mogu da pariraju imućnijem i kvalitetnijem rivalu, pokazaće 90 minuta borbe u kojoj Miroslav Đukić vidi šansu.\n„Prvo i osnovno, velika je šteta što će se igrati bez publike. Ovakve utakmice su same po sebi praznik fudbala, svetkovina u kojoj svi akteri mogu da uživaju. Ovako, ispalo je da je zbog nereda dela navijača na gubitku svako: igrači, treneri, klub, a posebno oni navijači koji su željni kvalitetnih evropskih utakmica. U goste nam dolazi rival koji igra sjajan fudbal i koji će sigurno želeti da zajedno sa nama učini da ovo bude jedna prelepa predstava“, najavljuje trener Đukić u svom stilu večerašnji meč i žali što će se on igrati u tišini.\nMore in this category: « Milan Milinković svjetski prvak u disko plesu Boaći pokorio „Keln“ »


UOČI SAMITA O BALKANU CRNA GORA I ALBANIJA PROŠIRUJU SARADNJU: Preko Skadra brže do Londona – Monitor\nTo bi, nakon tačno 70 godina, mogao konačno da bude znak da ovaj dio Crne Gore više neće biti slijepo crijevo, područje odakle se ljudi masovno iseljavaju. Statistika pokazuje da je tri puta više Krajinjana u Americi, nego u svom zavičaju.\nPredsjednik Demokratskog saveza u Crnoj Gori Mehmet Bardhi kaže da zahtjev za otvaranje tog prijelaza, koji nije bio u funkciji od Rezolucije Informbiroa, 1948. godine, datira još od 1990. ,,Mi smo to zatražili danom osnivanja naše političke stranke, i zahtijevali od državnih organa Crne Gore i Albanije. Taj granični prijelaz je od egzistencijalnog značaja za građane Krajine, jer im omogućava sveopšti razvoj”, ističe Bardhi, koji je porijeklom sa tog područja.\nDa stignu do Skadra, kojeg vide kao na dlanu, Krajinjani više neće morati da putuju 30-ak kilometara, već će prelaziti pet puta manju razdaljinu.\nIzvjesno je takođe da čekanja na novom graničnom prijelazu neće biti, što nije slučaj sa Sukobinom, inače, prvim zajedničkim graničnim prijelazom na jugoistoku Evrope. Kada je on otvaran, u maju 2002. godine, planirano je da tuda prolazi oko pola miliona putnika. Prošle godine je na Sukobinu registrovano preko dva miliona prelazaka. Iako je to stalan zahtjev privrednika Ulcinja i Bara, na Sukobinu još uvijek nema robnog prometa.\nGužve na tom graničnom prijelazu mogle bi se smanjiti. Marković i Rama najavljuju da će uskoro biti otvoren još jedan granični prijelaz kod Ulcinja, na rijeci Bojani, Sveti Nikola – Puljaj. Uz put koji Albanija gradi do Velipoje, to će značiti da se do aerodroma u Tirani iz Ulcinja može stići za oko 1,5 časova. To je izuzetno značajno za velike turoperatore koji su se vratili u Ulcinj, a koji ne žele da njihovi klijenti putuju autobusom od aerodroma do odredišta više nego što je trajao let avionom.\nMinistri dviju vlada potpisali su još niz važnih bilateralnih sporazuma, od kojih je najvažniji onaj u oblasti prekograničnog upravljanja vodnim resursima Skadarskog jezera, te rijeka Drima, Bojane i Morače. Tu su i sporazumi u oblasti kulture i privrede, te posebno dogovori oko izgradnje jadransko-jonskog autoputa.\nSa tim zajedničkim prijedlozima i porukama iz Skadra, Marković i Rama putuju na predstojeći samit Zapadnog Balkana koji će se održati 9. i 10. jula u Londonu, u okviru Berlinskog procesa. Oni su na ovaj način poručili da su implementirali akcioni plan sa prošlogodišnjeg samita u Trstu kojim se predviđa uspostavljanje regionalnog ekonomskog područja usmjerenog na uklanjanje carinskih i necarinskih prepreka i tretiranja cijele regije kao jedinstvenog investicionog odredišta, kao i na olakšavanje prelaska granica.\nU Briselu i Berlinu žele mijenjanje atmosfere i pripremu terena za približavanje regije Evropskoj Uniji. Premijeri Crne Gore i Albanije se nadaju da će njihov prristup biti i nagrađen na londonskom skupu, iako je paradoksalno da će se to desiti u državi koja izlazi iz Unije.\nSamit u Londonu, peti sastanak lidera Zapadnog Balkana, zvaničnika EU i predstavnika nekoliko zemalja članica Unije, mogao bi biti posljednja konferencija organizovana u okviru Berlinskog procesa, koji je 2014. godine pokrenula njemačka kancelarka Angela Merkel kako bi ohrabrila zemlje regije na sprovođenje reformi i pokazala im da EU, uprkos zamoru od proširenja, i dalje drži otvorena vrata za sve zemlje jugoistoka kontinenta koje ispune kriterijume za članstvo.\nNa ovom skupu jasno će biti istaknuta agenda političkog, ekonomskog i bezbjednosnog povezivanja, zajedno s digitalizacijom, kao i posvećenost mladima i snažnijeg uključivanja civilnog društva. U glavnom gradu Velike Britanije predstavnici civilnog društva i mladih će zajedno učestvovati na Forumu civilnog društva i mladih i razmijeniti mišljenja sa svih šest ministara vanjskih poslova zemalja Zapadnog Balkana na zajedničkom panelu 9. jula.\nIako navodi da je implementacija zaključaka sa ranijih samita bila razočaravajuća, predavač na Univerzitetu u Gracu Marko Kmezić kaže da treba nastaviti Berlinski proces. ,,Njegov značaj je očigledan, što dokazuje broj donatora i regionalnih i međunarodnih organizacija koje se bave Zapadnim Balkanom, kao i većih evropskih kompanija, koje su izrazile interesovanje za region. Od početka Berlinskog procesa pokrenuto je mnogo programa i inicijativa. Osnovana je Regionalna kancelarija za omladinsku saradnju, potpisana Deklaracija o regionalnoj saradnji i rješavanju bilateralnih sporova, napravljeno je nekoliko velikih infrastrukturnih projekata”, ocjenjuje Kmezić.\nBritanski diplomata Endrju Pejdž, koordinator samita u Londonu, kaže da je originalni fokus Berlinskoga procesa od početka bio na ekonomskoj stabilnosti, pomaganju zemljama Zapadnog Balkana na međusobnom povezivanju infrastrukture – puteva, željezničkih pruga, telekomunikacija. ,,Ako gledate širu istorijsku sliku, ima puno prostora za optimizam. Statistika iz Strategije proširenja Evropske komisije pokazuje kako je u posljednjih 15 godina postignut veliki napredak. Veliki napredak napravljen je i od Berlinskog samita 2014. Brojke su prilično impresivne”, smatra Pejdž i dodaje: ,,Da, to nije dovoljno, ali te zemlje rastu bržim stopama od prosjeka EU. Mislimo da postoje obećavajuće mogućnosti za investitore, ali da bi se one ostvarile, treba postojati daljnji napredak prema EU. A to znači da se istovremeno moraju sprovoditi ekonomske reforme, te rješavati pitanja koja utiču na percepcije ulagača, poput vladavine prava i korupcije. To će biti u fokusu samita u Londonu”.


Kosovo i Turska povećavaju saradnju u bankarskom sektoru | Banka Qendrore e Republikës së Kosovës\nKosovo i Turska povećavaju saradnju u bankarskom sektoru\nTokom godišnjeg sastanka Međunarodnog monetarnog fonda koji se održava u Baliju u Indoneziji, guverner Centralne banke Republike Kosovo, Fehmi Mehmeti i guverner Centralne banke Republike Turske, Murat Çetinkaya potpisali su Memorandum o razumevanju.\nCilj ovog Memoranduma o razumevanju je produbljivanje odnosa i jačanje razmene informacija i saradnje u oblasti centralnog bankarskog poslovanja, preduzimajući inicijative o povećanju dijaloga poslovanja na nivou stručnjaka i razmeni znanja i stručnosti.\nGuverner CBK-a, Fehmi Mehmeti izrazio je zadovoljstvo povećanom saradnjom sa Centralnom bankom Republike Turske putem ovog memoranduma, koji će takođe omogućiti razmenu informacija i stavova o ekonomskim i finansijskim dešavanjima u ekonomijama dveju zemalja, kao i o pitanjima centralnog bankarskog poslovanja.\nPotpisivanjem ovog Memoranduma o razumevanju, strane se dogovorile da jačaju razmenu znanja i stručnosti kroz radne posete zvaničnika. Razmena može biti u obliku tehničkih saveta, privremenog raspoređivanja zaposlenih, obuka, seminara, radionica, u obliku poseta stručnjaka, istraživačkih poseta ili istraživačkih aktivnosti u međusobno dogovorenim oblastima.


ČEPURIN: Dobro je što se Srbija naoružava jer se u ovoj regiji problemi često rešavaju silom | WebTribune\nHome U FOKUSU ČEPURIN: Dobro je što se Srbija naoružava jer se u ovoj regiji problemi često rešavaju silom\nAmbasador Rusije u Beogradu Aleksandar Čepurin o nabavci aviona\nSrbija je neutralna i poštujemo taj status. Ali jaka vojska i privreda u porastu su dobar temelj za diplomatska rešenja. Ne čudi me da se u takvom složenom trenutku Beograd obratio Rusiji za pomoć. I Rusija je odgovorila pozitivno i prijateljski – ovako ambasador Ruske Federacije u Beogradu Aleksandar Čepurin, za “Novosti”, komentariše dogovor o nabavci lovačkih aviona.\nOn kaže da je rezultat putovanja premijera Aleksandra Vučića u Moskvu “postao divan novogodišnji poklon za rusko-srpske odnose, za bezbednost Srbije”:\n– Od ključnog značaja za uspeh pregovora je naravno da se time bavio lično premijer. Pitanja bezbednosti u današnjem svetu zahtevaju posebnu pažnju. Srbija se nalazi u složenoj regiji sa gomilom suprotnosti gde se ponekad pojavljuju iskušenja da se problemi rešavaju na štetu interesa komšija.\nČepurin ističe da rešavanje problema bez Srbije, “a kamoli protiv Srbije” neće uspeti, kao i da je preoružavanje Srbije odavno potrebno:\n– Zahvaljujući naporima rukovodstva dveju zemalja rusko-srpska saradnja 2016. godine u svim sferama se značajno ojačala. Nastavićemo da je ojačavamo, polazeći od toga da će to biti od koristi za naše narode, za uspostavljanje konstruktivne saradnje u Evropi i u svetu. Nadamo se da će sledeća godina biti blistavo uspešna za rusko-srpske odnose.


Posetite sutra Sajam sporta u Kraljevu - KRUG\nNa Atletskom stadionu predstaviće se više od 40 kraljevačkih sportskih klubova. Organizatori žele da među publikom bude najviše dece koja će izabrati sport kojim će se baviti\nSportski savez Kraljeva uz pomoć grada Kraljeva sutra organizuje četvrti Sajam sporta u našem gradu. Prema rečima predsednika ove organizacije Miloša Simovića, učešće je najavilo više od 40 sportskih klubova koji postoje u Kraljevu.\nSvečano otvaranje predvđeno je za 12 časova, a sajam će trajati do 15 časova. Tokom manifestacije klubovi će predstaviti sportove, svoje takmičare i uspehe. Svrha sajma je promocija sporta, bavljenja fizičkim aktivnostima i zdravog stila života.\n– Sajam je namenjen svim Kraljevčanima, a glavna ciljna grupa su nam osnovci od 1. do 5. razreda zato što je to uzrast kada bi deca trebalo da počnu da se redovno bave sportom. Oni će na Sajmu imati prilike da vide sve sportove koje je moguće trenirati u našem gradu, pa i one manje poznate. Možda neko dete nikada nije imalo prilike da vidi kajak, ili sto za stoni-tenis ili kako izgleda kuglanje, ili džudo… Očekujemo da će mnoge škole dovesti učenike, a pozivamo i starije Kraljevčane na ovaj svojevrsni festival sporta u Kraljevu – rekao je za portal KRUG Miloš Simović.\nTokom Sajma sporta biće organizovano i nekoliko takmičenja da bi posetioci imali priliku da se okušaju u raznim sportovima.\nTags: Atletski stadion u Kraljevu, Kraljevo sport, Kraljevo vesti, Miloš Simović, promocija sporta, Sajam sporta u Kraljevu, zdravi stilovi života


Kuća ljudskih prava: Informer i Pink progone NDNV, ministar policije RTV\nPet nevladinih organizacija koje čine Kuću ljudskih prava u Beogradu, optužile su dnevne novine Informer i Televiziju Pink da vode kampanju protiv Nezavisnog društva novinara Vojvodine (NDNV), dok su ministra unutrašnjih poslova Nebojšu Stefanovića optužili da je grubo napao Radioteleviziju Vojvodine (RTV). Kako je navedeno, Kuća ljudskih prava optužila je Informer i Pink zbog napada na predsednika NDNV-a Dinka Gruhonjića i ocenila da napadi imaju "sve elemente fašizma i rasizma".\n"Osporava se njegovo poreklo, a on sam naziva se nepostojećim imenom koje je izmislio i 'patentirao' pre više godina nacistički sajt Stormfront. NDNV je retko mesto slobodne i kritičke misli u Srbiji, ali je i afirmisana institucija borbe protiv ekstremizma, mržnje i netolerancije", navedeno je u saopštenju Kuće ljudskih prava.\nDodaje se da je, paralelno sa tim napadima, ministar unutrašnjih poslova Nebojša Stefanović "grubo napao" i vojvodjanski javni servis - RTV.\n"Očigledno je na delu pokušaj cenzure medija putem pretnji, uvreda i poziva na linč, s ciljem gušenja poslednjih ostataka slobodne kritičke misli u Vojvodini. Takvi agresivni i ekstremistički napadi na samostalne i profesionalne medije i novinare u Srbiji ukazuju da se predstojeći izbori neće održati u fer i demokratskim uslovima", dodaje se u saopštenju.\nKuću ljudskih prava čine Građanske inicijative, Beogradski centar za ljudska prava, Komitet pravnika za ljudska prava, Helsinški odbor za ljudska prava i Centar za praktičnu politiku.


Darko Mladić - 1\n03. 09. 2020 22:22\nDarko Mladić, sin generala Ratka Mladića, izjavio je večeras Srni da nema namjeru da prestane da se bori za zdravlje i život svog oca i da ostaje pri namjeri da izdejstvuje dozvolu da generala pregleda tim srpskih ljekara.\n13. 08. 2020 11:28\nBEOGRAD - Odbrana generala Ratka Mladića očekuje da Haški tribunal prolongira iznošenje usmene žalbe odbrane na prvostepenu presudu, zakazano za 24. i 25. avgust, zbog njegovog lošeg zdravstvenog stanja, rekao je danas Darko Mladić, sin generala Mladića.\nAđijus odbacio žalbu na neadekvatnu zdravstvenu njegu Mladića\n17. 06. 2020 12:53\nBEOGRAD - Predsjednik Međunarodnog mehanizma za krivične sudove Karmel Ađijus odbacio je žalbu odbrane generala Ratka Mladića na neadekvatnu zdravstvenu njegu u haškom pritvoru, ali je ta žalba pred haškim Žalbenim vijećem i Međunarodnim komitetom crvenog krsta (MKCK) i njihov odgovor tek treba da stigne, rekao je Srni generalov sin Darko Mladić.\n"Stanje generala Mladića polako ide na bolje"\n10. 04. 2020 14:16\nBEOGRAD - Histopatološki nalaz generala Ratka Mladića, kojem je u Hagu prije dvije sedmice izvršena operacija benignog tumora debelog crijeva, pokazuje da nije kancerogen, a njegovo zdravstveno stanje polako ide na bolje.\nDarko Mladić: Hag još ne dostavlja neophodne izvještaje\n07. 04. 2020 12:29\nBEOGRAD - Darko Mladić, sin generala Ratka Mladića, rekao je danas da porodica i advokati generala Mladića iz Haga još ne dobijaju sve potrebne izvještaje, neophodne za podnošenje zahtjeva da bude pušten na liječenje u Srbiju.\n"Stanje Mladića veoma loše, operacija bi bila rizična po njegov život"\n12. 03. 2020 11:36\nBEOGRAD - Zdravstveno stanje i krvna slika generala Ratka Mladića, koji je danas napunio 78 godina, veoma su loši i planirana operacija predstavala bi rizik po njegov život i, bukvalno, ubistvo, izjavio je njegov sin Darko Mladić.\n03. 03. 2020 13:47


Besplatni Xerox softver za upravljanje štampom Besplatni Xerox softver za upravljanje štampom – Personal magazin\nBesplatni Xerox softver za upravljanje štampom\nXerox je sredinom 2008. godine predstavio dva nova besplatna softverska paketa za štampu koji su nagrađeni sa ‘TIA’ priznanjem koje im je dodijelila firma Industry Anallysis, Inc. firma za istraživanje tržišta specijalizovana za automatizaciju kancelarije.\nIndustry Anallysis, Inc. nagradila je Xerox Global Print Driver i Mobile Ekspress Driver zbog pojednostavljenja rukovođenja štampanjem u informacionim odeljenjima i zbog olakšavanja štampanja zaposlenima koji rade na više lokacija. Bitnu ulogu u ovom izboru odigrala je sposobnost softvera da podržava i uređaje konkurencije kao i sve Xerox štampače i višenamenske uređaje.\nPrilikom dodele nagrada Ted Needleman, viši tehnički direktor odeljenja za usluge Industry Anallysis, Inc. izjavio je :”Lepota tehnologije je da čini stvari jednostavnim. Xerox-ovi softveri rade bez obzira na marku proizvođača a dodatna pogodnost je to što vam ne treba puno vremena da ih postavite”.\nKorišćenjem Kseroks Global Print Driver-a kompanije ostvaruju više ušteda. Softver za upravljanje štampanjem je besplatan i upravlja svim tipovima laserskih uređaja Kseroks-a i drugih proizvođača. Mrežni administratori prilikom implementacije softvera unapred mogu da odrede da opcije koje smanjuju cenu ispisa budu osnovne, a jednake kontrole za ispis za sve uređaje na mreži smanjuju potrebe za dodatnim treniranja radnika i mogućnosti grešaka prilikom upravljanja štampanjem.\nXerox Mobile Ekspress Driver je softver namenjen zaposlenima koji su u pokretu, koji rade u više kancelarije ili studentima. Priključka na bilo koju mrežu softver brzo i jednostavno pronalazi uređaje za štampač i omogućava njihovo korišćenje bez obzira na proizvođača. Kseroks Mobile Ekspress Driver ukida potrebu za instalacijom novih softvera izbegavajući angažman drugih radnika ili tehničke službe i time ostvaruje uštede u vremenu i troškovima.\nBesplatni Xerox softver za upravljanje štampom was last modified: October 25th, 2008 by Redakcija\nU Novom Sadu otvoren TechnoMax centar


Обренова цвјећара одјављена а јавне набавке пристижу - Небојша Вукановић инфо – Требиње\nČuvena Obrenova cvjećara, ili bolje reći „Salon cvijeća Bajka“ iz Doboja je odjavljena, i formalno-pravno zatvorena i ne radi, vjerovatno pod izgovorom pandemije, al to ne smeta Adrijani Petrović, snahi gospodar Obrena, da servisira javna preduzeća raznim potrepštinama i vrši javne nabavke, od novogodišnjih paketića, hrane do aranžmana cvijeća. Postavlja se logično pitanje kako je moguće da Cvjećara koja je odjavljena, nema zaposlenih radnika, ne plaća poreze, doprinose i obaveze prema državi, vrši javne nabavke za javne ustanove i preduzeća? Da li je Butik u međuvremenu na kratko ponovo „prijavljen“ kako bi mogao vršiti javne nabavke?\nElektro-Doboj nije jedini, novogodišnje paketiće za djecu železničara od zatvorenog Salona cvijeća „Bajka“ nabavile su i Željeznice Srpske, grad Doboj, druge javne ustanove i preduzeća iz Doboja, a valjda bi neka od zarobljenih institucija trebala da se oglasi i kaže kako je to moguće?\nAdrijana Petrović odjavila je i svoj Butik „Beba kids“ u Doboju, al ne znamo kako je on raširio biznis, da li on vrši javne nabavke oblači radnike i djecu javnih preduzeća u Doboju. Zanimljivo da je majka od druge snahe, zapravo prethodne Darjane Živkovića Petrović, godpođa Slavica Živkovića, član je Gradske izborne komisije grada Doboja, koja je pokušala da izvrši nevjerovatnu krađu glasova, al o tome i dobojskim zamršenim dobojskim vezama u nekom od narednih tekstova…\nBajka Boris Doboj Obren Petrović cvjećara


DRI: U 2016. Novi dom vratio samo jednu ratu pozajmice Gradu | VRANJENEWS\nDRI: U 2016. Novi dom vratio samo jednu ratu pozajmice Gradu\nU 2016. godini JP Novi dom vratilo je samo jednu mesečnu ratu po osnovu pozajmice iz budžeta Grada Vranja od 6,7 miliona dinara.\nU izveštaju Državne revizorske institucije (DRI), sačinjenom nedavno nakon detaljne kontrole papirlogije o poslovanju lokalne samouprave za kalendarsku 2016, navodi se da je ovaj podatak dobijen od JP Novi dom, jer Gradska uprava nije vodila analitičku evidenciju potraživanja po osnovu te pozajmice.\n- JP Novi Dom nije redovno servisiralo svoje obaveze mesečnim uplatama od po 417.000 dinara, već je u 2016. godini registrovana samo jedna uplata umesto dvanaest. Grad nije preduzeo mere naplate potraživanja za datu pozajmicu, što je suprotno članu 11, stav 8 Zakona o budžetskom sistemu, ali i članovima 5 i 9 Uredbe o budžetskom računovodstvu, te članu 2 Ugovora o regulisanju dugovanja (broj ugovora 40-164/2015-18).\nPrethodno je Gradsko veće Vranja donelo zaključak (broj 06-158/2014-04) i to 10. oktobra 2014. godine, kojim je odobrilo pozajmicu JP Novi Dom u iznosu od 10 miliona dinara.\n- To je suprotno članu 24. Zakona o lokalnoj samoupravi, kojim je propisano da Grad vrši nadležnosti propisane u članu 20. Zakona o lokalnoj samoupravi i druge nadležnosti poslova državne uprave, koji su im zakonom poverene članom 66, kojim je propisano da organi grada obavljaju poslove predviđene ovim zakonom za organe opštine i druge poslove utvrđene zakonom i statutom grada.\nNavedeni zaključak o davanju pozajmice nije u nadležnosti Gradskog veća, te je navedeni Zaključak donet bez pravnog osnova, odnosno suprotno članu 56 Zakona o budžetskom sistemu – navode iz DRI.


Tag / Špijunska afera / Vesti online\nAleksandar Vučić: Pokušaćemo da zaustavimo "curenje" informacija do Nove godine\nPremijer Aleksandar Vučić izjavio je danas da iz policije ne "cure" informacije o "špijunskoj aferi" i "slučaju Dikić", i da sve što pišu novine u vezi sa tim slučajevima nije istina.\nHrvati uzvraćaju udarac, "razotkrili" ruske špijune\nU senci špijunskog skandala u Srbiji, u Zagrebu se odvijao jedan mnogo veći, značajniji i dramatičniji, u kojem je Hrvatska bila u glavnoj ulozi. Pre izvesnog vremena, Hrvatska je proterala...\nZamajavanje nacije: Špijunska afera je medijska farsa\nHapšenje hrvatskog špijuna u Srbiji je "zamajavanje nacije" i priča koja je najverovatnije naručena za potrebe predizborne kampanje u Hrvatskoj! Ovo u intervjuu za "Vesti" tvrdi pukovnik u...\nPredstavnici studenata, intelektualaca i NVO poručili su sa masovnog antivladinog protesta u Skoplju da građani žele promene, slobodu, pravdu, jednakost, demokratiju i dostojanstvo za državu i...\nNemačka tajna služba ograničila saradnju sa SAD\nKo je, kada, šta i koliko znao o američko-nemačkoj špijunaži?\nŠpijunska afera o ispomoći nemačke Savezne obaveštajne službe (BND) Amerikancima u špijuniranju Evropljana i evropskih firmi opterećuje vladu u Berlinu, a posebno aktuelnog ministra...\nLivtinjenko sam sebe ubio?\nRuski špijun Aleksandar Litvinjenko možda se slučajno ubio jer nije bio svestan da je u kontaktu s radioaktivnim materijalom, rekao je u sredu u Moskvi glavni osumnjičeni za njegovu smrt,...\nOni su Nemcima omiljeni: Šmit, pa Snouden\nEdvard Snouden je jedna od najomiljenijih ličnosti u Nemačkoj - pokazuju ankete. Anketa organizacije "JuGov" pokazuje da Nemci najviše vole bivšeg kancelara Helmuta Šmita, a onda sledi Edvard...


Pridružite se akciji za NAŠE NAJSIROMAŠNIJE SUGRAĐANE - Ako ste plemeniti - tu su KUKE DOBROTE\n12:43: PM četvrtak 21 januara, 2021\nBOR – I Grad Bor se od juče priključio akciji „Kuke dobrote“, koja ima za cilj da pomogne najsiromašniima sugrađanima, a prema rečima organizatora, reakcija Borana je do sada „fantastična“.\nAko imaš donesi, ako nemaš ponesi – glasi poruka kojom se pozivaju Borani, ali i lokalni pekari, restorani i ostali privatnici, kao i mesne zajednice sa područja Bora, da pomognu akciju i na kukama dobrote okače hranu ili odeću koja im je „višak“.\nDo sada su kuke dobrote postavljene ispred objketa „Maxi diskont“, „By Baj“ u ulici Kralja Petra, i na šetalištu IV kilometra, a biće postavljene i ispred pravoslavne crkve Sveti Đorđe.\nPozivamo sve vas da se priključite ovoj divnoj akciji. Ko ima neka donese, a kome treba neka se posluži i neka odnese. Na kukama možete ostaviti neku topliju garderobu, jaknu, duks, ostaviti neko voće ili sendvič i da na taj način pomognete sugrađanima koji nemaju, kažu u Udruženju „Glasno za omladinu“ koje akciju oranizuje u saradnji sa neformalnom grupom „Borani se pitaju“.\nOrganizator podseća da idu praznici i da je za promenu lepo širiti ljubav, pa se Borani pozivaju i da za novogodišnje praznike na kukama ostave i skromne paketiće za mališane čiji roditelji nemaju mogućnost da ih daruju deci.


Kamo sreće (2019) - Cinemax Srbija\nRežiser: Ginevra Elkann\t 2019 | 96 minuta\nGlume: Riccardo Scamarcio,\tAlba Rohrwacher,\tMilo Roussel,\tEttore Giustiniani,\tOro De Commarque\nSentimentalna komedija o troje dece razvedenih roditelja koji, iako žive u Parizu sa bogatom majkom Ruskinjom pravoslavne vere, iznenada odlaze da žive sa nekonvencionalnim ocem Italijanom, Karlom, koji je švorc.\n„Kamo sreće“ je sentimantalna komedija, priča o sestri i dva brata - Almi, Žanu i Sebastijanu - koji žive u Parizu, u bezbednom, mada bizarnom, bogatom svetu svoje majke, Ruskinje pravoslavne vere. Jednog dana, oni su iznenada poslati kod svog odsutnog, nekonvencionalnog oca Italijana, Karla, koji je švorc i ne zna ni da se stara o sebi, a kamoli o deci. Tokom božićnog praznika koji provode sa Karlom i njegovom partnerkom za pisanje, Benedetom, u trenutku kada su njihovi životi iznenada zaustavljeni, porodične tenzije izlaze na površinu. Karlo razotkriva mračnu stranu svoje bivše žene i dokazuje deci da je zaista nepouzdan otac, ali sa očaravajućom harizmom. Uprkos svakodnevnim izazovima i tenzijama, mlada Alma još uvek veruje da će jednog dana – Kamo sreće – njena porodica ponovo biti na okupu, baš kao nekad.


Republički inspektori dobili zvanje samostalnog savetnika i veće zarade\nUREDBA O IZMENAMA I DOPUNAMA UREDBE O RAZVRSTAVANJU RADNIH MESTA I MERILIMA ZA OPIS RADNIH MESTA DRŽAVNIH SLUŽBENIKA: Republički inspektori dobili zvanje samostalnog savetnika i veće zarade\nVlada Republike Srbije donela je Uredbu o izmenama i dopunama Uredbe o razvrstavanju radnih mesta i merilima za opis radnih mesta državnih službenika ("Sl. glasnik RS", br. 42/2019) kojom je omogućeno da republički inspektori dobiju zvanje samostalnog savetnika i veće plate, saopštilo je Ministarstvo državne uprave i lokalne samouprave.\nMinistar državne uprave i lokalne samouprave Branko Ružić rekao je da će inspektori, kao što je i obećano, zbog složenosti posla dobiti viši status, a to znači i veće plate.\nVlada Republike Srbije na ovaj način još jednom pokazuje da u okviru reforme inspekcija želi da unapredi materijalni položaj i status inspektora, jer ljudi koji brinu o našem zdravlju, bezbednosti i okolini zaslužuju adekvatne uslove za rad, istakao je ministar.\nOn je ponovio da će Vlada učiniti sve da se poveća broj inspektora i unapredi oprema sa kojom rade.\nRužić je podsetio na to da je inspektorima u lokalnim i pokrajinskim inspekcijama prošle godine uvećan koeficijent za rad na terenu, što je stvorilo uslove da im plata bude povećana do 20 odsto.\nPrema njegovim rečima, Srbija ima ukupno približno 4.000 inspektora, što nije dovoljno i što je četiri puta manje inspektora nego u EU, zbog čega će u narednom periodu prioritet biti zapošljavanje novih inspektora.


Radulović: Nedovoljno vremena za kontrolu rada partija | Analitika - Informativni Portal\nPredsjednik Savjeta ASK-a\nRadulović: Nedovoljno vremena za kontrolu rada partija\nAgencija za sprječavanje korupcije (ASK) ne bi imala dovoljno vremena za kontrolu rada političkih partija ako bude usvojeno predloženo rješenje da mogu to raditi u izbornoj kampanji od trenutka kad predaju izborne liste, rekao je predsjednik Savjeta ASK-a Momčilo Radulović.\nObjavljeno: 13. 10. 2019 - 13:45 Promjenite veličinu teksta: A A A\n„Odgovaram im, očigledno, da bude što manje kontrole nad radom partija i u fazi izbornog ciklusa. Takvo rješenje bi bilo veoma loše i nadam se da neće doći do toga“, kazao je Radulović agenciji MINA.\n„Ako do toga dođe, to će biti sistemsko ograničavanje obima rada ASK-a koji može proizvesti negativne posledice u institucionalnom smislu i time bi se smanjila transparentnost izbornog procesa. Nadam se da neće doći do takvih rješenja koje smanjuju transparentnost i mogućnost kontrolisanje rada politikih partija i izbornog procesa“, kazao je Radulović.\n„Onda ćemo imati više mogućnosti da kontrolišemo ukupan tok novca koji se „vrti“ u izbornom procesu. Na transparentniji način ćete imati mogućnosti da vidite koji su privredni ili privatni subjekti donirali koje partije“, istakao je Radulović.\n„Smatramo da bi novi sistem i zakonski okvir trebalo da budu takvi da grane vlasti unutar sebe rješavaju ta značajna pitanja“, kazao je on.\n„Da se donese novo rješenje koje će dovesti do toga da se zaslužnim pojedincima, bilo da se radi o nižim strukturama, službenicima ili javim funkcionerima, daju određene povlastice posle određenog vremena kao nagrada za njihov dobar rad, na osnovu prevashodno zasluga, a ne bilo kakvih pojedinačnih ili političkih privilegija“, naglasio je Radulović.\n„Njih trebamo učvrstiti u toj odanosti nekim dobrim principima vršenja javne službe i, ukoliko su zakonska rješenja usmjerena ka tome, onda treba nastaviti sa davanjem takvih pomoći, ali uz veoma precizna i rigorozna pravila“, istakao je Radulović.\n„Obavijestili smo kabinete predsjednika Vlade i Skupštine i nadamo se da će naša inicijativa naići na plodno tle i da ćemo imati pozitivan odgovor i što prije krenuti u rješavanja ovog važnog društenog pitanja“, rekao je Radulović.\n„Samim tim što zakonski okvir nije dostatan i precizan, podrazumijeva se da su rad, dometi i rezultati ASK-a u mnogome ograničeni“, kazao je Radulović.\nTagovi: Momčilo Radulović ASK partije\n13. 10. 2019 - 16:43\nKonacno da neko kaze da treba stimulisati mlade kadrove dodjelom stanova ili kredita ali i nagraditi ljude koji godinama predano rade u drzavi i grade ovu zemlju i institucionalno i realno!\n14. 10. 2019 - 06:04\nRadite po Radonjicevim upustvima,samo tako mozete ostati u foteljama i profitirati\nSramota je da...\n14. 10. 2019 - 14:14\n...jedni isti dobijaju stanove i kredite, kao u zacaranom krugu.Ima dosta ljudi koji su podobni i uz to daju izvanredan doprinos, a ni pomoc ne mogu dobiti za rekonstrukciju.To je sramota zaista.Ko je poslije ovoga saznanja motivisan da glasa vise ili da izadje na izbore ? Istovremeno kredit nije imovina, nego obaveza i u imovinski karton se upisuje samo isplaceni ili poklonjeni dio, uz naravno obracun poreza jer se radi o licnom primanju kad je poklon.


Francuska iskustva za banjski turizam | Opština Niška Banja\nFrancuska iskustva za banjski turizam\nObjavljeno 07.07.2016. in Vesti\nDelegacija zajednica opština Veliki Daks, sa jugozapada Francuske, prethodna tri dana boravila je u Niškoj Banji i Nišu kako bi se upoznala sa prirodnim resursima koje poseduje naše lečilište, ali i svojim bogatim iskustvom pomogla pokretanje turizma u ovoj niškoj opštini. Povezivanje dve banjko-klimatske sredine za sada je na samom početku, ali kako su najavili gradonačelnik Niša, dr Zoran Perišić i pomoćnik gradonačelnika Daksa, Stefan Mokler, koji je ujedno i potpredsednik zajednice Veliki Daks za turizam i banjska lečilišta, vrlo brzo će uslediti konkretni razgovori na polju oživljavanja turizma u Niškoj Banji.\n– Moram da priznam da sam ostavljen zadivljen pred onim što sam mogao na čujem od gostiju iz Daksa, kada je u pitanju razvoj banjskog turizma u njihovoj oblasti. Na žalost, kada je u pitanju turizam u Niškoj Banji to je jedna potpuno zapostavljena oblast. Za to postoji dosta objektivnih razloga, ali ipak, dosta je i do nas samih. Niška Banja ima svoje potencijale, a osim banjskog turizma možemo da ponudimo i okruženje banje, a to znači reku, adrenalinski, zdravstveni, etno turizam, arheološko nalazište Medijana. Ne treba zaboraviti da grad ima i aerodrom sa devet međunarodnih linija. Iskreno verujem, da će saradnja sa ovom francuskom regijom doprineti ubrzanijem razvoju naše banje, a pre svega, njenim žiteljima koji bi mogli značajno da povećaju prihode kroz ovu turističku granu, rekao je gradonačelnik Perišić nakon zvaničnog prijema za delegaciju Daksa.\nPredstavljajući oblast iz koje dolazi, Stefan Mokler je rekao da u samom banskom mestu Daks živi oko 21.000 stanovnika, ali u zajednici opština Veliki Daks živi više od 56.000 stanovnika. Jedna od manifestacija koja tokom godine u ovu oblast dovede veliki broj turista je korida, kada je Daks domaćin za više od 800.000 ljudi.\n-Kao starosedeoci često zaboravljamo na prirodne potencijalne koje poseduje naše neposredno okruženje i često nam je potreban neko sa strane da nas podseti ili podstakne na to, kako te potencijale da iskoristimo i od njih imamo profit. Vaša banja je u neposrednoj blizini značajnog arheološkog nalazišta, ima brojne prirodne lepote zaštićene od zagađenja, pa i neke manifestacije koje se tradicionalno održavaju u njoj. To što banja ima termalne vode čija se upotreba koristi još iz daleke prošlosti, pruža mogućnost da se u 21. veku lečimo na način kako je to činio car Konstantin. Upravo ta činjenica može biti pokretač novog razvoja Niške Banje, a mi smo spremni da sa vama podelimo naša iskustva, pa i da vas upozorimo na moguće promašaje koje smo imali, rekao je Mokler.\nKako je najavio, u narednom periodu, Institut za termalizam iz Daksa pomoći će lokalnoj samoupravi u Niškoj Banji na strukturisanju ponude potencijalnim gostima, a spremni su i da pomognu u pronalaženju partnera i plasmanu turističkih proizvoda Niške Banje, kako bi se ubrzao i povećao lokalni ekonomski razvoj naše banje.\n-Naravno, potrebno je neko vreme da se međusobno upoznamo, a to ćemo činiti kroz saradnju u oblasti sporta, kulture, međusobnih gostovanja i razmene dece i mladih iz dve oblasti, najavljuje Mokler.\nPrethodna vest: Red letenja, red gromova na takmičenju „Sićevo open“\nSledeća vest: Nađite vreme za vežbanje, a ne izgovore!


Vulin navodi da su: "1903. godine u Beogradu izbile krvave demonstracije, jer je policija donela uredbu po kojoj su kalfe morale da u legitimaciji imaju fotografiju. 2014. godine Zakon o radu koji je promenio Srbiju dočekan je demonstracijama i pretnjama pobunom. Obavezno ostavljanje otisaka prstiju bilo je napadano kao kršenje sloboda i označeno kao policijska represija".\n- Pravno regulisanje postavljanja kamera koje bi prepoznavale lica i siluete i nemerljivo pomogle policiji da rešava ubistva i najteža krivična dela, napadnuto je od svih zapadnih nevladinih organizacija i njihovih finansijera i nalogodavaca.\nBorbom protiv svega novog u sektoru bezbednosti ubice i lopovi će biti malo sigurniji, a policija i građani će biti mnogo nesigurniji. Kamere koje su London učinile bezbednim napadnute su u Beogradu, ono što je dobro za građane EU označeno je kao represija za građane Srbije.\nOvo je moj lični poraz i ja ću snositi njegove posledice, ali i ovim putem želim da upoznam javnost da ću nastaviti da se borim za bezbednu Srbiju uprkos agentima i njihovim finansijerima. Nacrt zakona o unutrašnjim poslovima je povučen, moraćete potražiti neki drugi razlog za krv na ulicama Beograda - saopštio je ministar unutrašnjih poslova Srbije Aleksandar Vulin.\npolicija Aleksandar Vučić Aleksandar Vulin Nacrt zakona o policiji


LSV: Oštra osuda šovinističkih grafita u Zrenjaninu | Autonomija\n"Udar na tradiciju tolerancije i zajedničkog života u Zrenjaninu i Vojvodini"\nLiga socijaldemokrata Vojvodine (LSV) najoštrije je danas osudila pojavu grafita sa šovinističkom, antialbanskom sadržinom, koji su ponovo osvanuli u Zrenjaninu.\nPosle sličnih grafita u zrenjaninskim naseljima Mala Amerika i Lesnina, ovog puta su ispisani na zidu zgrade u Mesnoj zajednici Šumica.\n“Ovakva, ali i bilo koja druga manifestacija jezika mržnje je apsolutno nedopustiva i predstavlja udar na tradiciju tolerancije i zajedničkog života u Zrenjaninu i Vojvodini. Onaj koji napiše poruku ‘Smrt Šiptarima’ prekršio je Ustav i zakone ove zemlje, ali i uvredio sve građanke i građane našega grada”, naveo je u saopštenju za javnost potpredsednik LSV-a Dejan Čapo.\nOn je zatražio od organa lokalne samouprave da u najkraćem roku uklone grafite sa uvredljvim i pretećim sadržajima, a nadležne organe bezbednosti da privedu počinioce ovog protivzakonitog akta.


Mihajlovićeva: U Srbiji nelegalno 2,2 miliona objekata – Balkanekspresrb.rs\nMihajlovićeva: U Srbiji nelegalno 2,2 miliona objekata\n15/03/2017 Off By\nMinistarka Zorana Mihajlović je istakla da je stanje lošije od očekivanog, jer su ranije procene RGZ-a govorile da u Srbiji ima oko 1,6 miliona nelegalnih objekata. “To samo govori koliko je Zakon o ozakonjenju objekata važan, kao i koliko je ova oblast desetinama godina unazad bila zapuštena\nZA TRI meseca opštine su popisale više od milion nelegalnih objekata, a nove procene su da ih u Srbiji ima ukupno 2,2 miliona, rekla je potpredsednica Vlade i ministarka građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture, dr Zorana Mihajlović.\nPotpredsednica Vlade je, predstavljajući u Vladi Srbije rezultate popisa, podsetila da su u novembru prošle godine sve opštine u Srbiji popisale 346.000 objekata, a da je u poslednja tri meseca popisano oko milion objekata.\n“Posle odluke da na poslovima ozakonjenja zaposlimo 1.056 ljudi sa biroa starosti između 30 i 35 godina, kojima je ovo uglavnom prvi posao, zaključno sa današnjim danom popisana su 1.353.463 objekta. To pokazuje da možemo, i da zapošljavanje novih, mladih ljudi i kontrole tima Ministarstva koji je obišao sva mesta u Srbiji daju rezultat”, rekla je Mihajlovićeva.\nOna je istakla da je stanje lošije od očekivanog, jer su ranije procene RGZ-a govorile da u Srbiji ima oko 1,6 miliona nelegalnih objekata. “To samo govori koliko je Zakon o ozakonjenju objekata važan, kao i koliko je ova oblast desetinama godina unazad bila zapuštena. Zahvaljujući popisu, Srbija će dobiti i prvu bazu podataka o svim nelegalnim objektima”, rekla je potpredsednica Vlade.\nMihajlovićeva je naglasila da je završetak ozakonjenja važan za građane, koji će moći svojoj deci i unicima da ostave legalne, ozakonjene stanove i kuće, ali i za lokalne samouprave, koje će samo od taksi za ozakonjenje imati najmanje 100 miliona evra. “Taj novac opštine neće trošiti na plate i reprezentaciju, nego će biti vraćen građanima kroz izgradnju i obnovu lokalnih puteva, kanalizacije, vodovoda, ali i škola i obdaništa”, rekla je ona.\nKad se završi popis u svim opštinama do kraja marta, sledeći cilj je da lokalne samouprave jednako efikasno krenu u donošenje rešenja o ozakonjenju. “Do sada je doneto 44.006 rešenja o ozakonjenju i samo od taksi su naplaćene 1,2 milijarde dinara. Zbog toga će opštine dobiti i nove kvote koliko će rešenja o ozakonenju morati da donesu, kako bismo i taj posao završili do kraja mandata ove vlade”, rekla je Mihajlovićeva.\nPored taksi, opštine će sprovođenjem ozakonjenja uvećati i prihode poreza na imovinu. Na primer, Čačak će od ovog poreza godišnje imati povećanje prihoda od oko tri miliona evra, Leskovac 2,7 miliona, Kruševac 2,5 miliona, Niš dva miliona, Krupanj 500.000 evra, a Beograd najmanje 15 miliona evra.(PressMGSI)\nŠešelj: Pobedio sam sve režime, pobediću i ovaj!\nBeograd: Izložba Ekspo – Rusija Srbija


Rusija: Izvoz srpskog Fijata u okviru uzajamne kvote - Sputnjik Srbija\n06:53 04 Jun 2020\n15:38 18.05.2015 (osveženo 16:19 05.10.2015) Preuzmite kraći link\nRusija bi mogla da podrži zahtev Srbije da joj se omogući ograničeni bescarinski uvoz putničkih vozila marke „Fijat“, ali u okviru uzajamne kvote, rekla je danas Sputnjiku pomoćnica ruskog ministra za ekonomski razvoj Jelena Laškina.\n„Uzimajući u obzir obraćanje Srbije da joj se u okviru važećeg režima slobodne trgovine omogući ograničeni bescarinski uvoz putničkih vozila marke ’Fijat‘ srpske proizvodnje u Rusku Federaciju, odgovarajući ruski resori smatraju da je moguće podržati zahtev u okviru uzajamne kvote“, rekla je ona u pisanoj izjavi.\nLaškina je dodala i da realizacija zahteva Srbije traži dodatnu razradu sa državama-članicama Evroazijskog saveza, istučići da je to pitanje izneto na razmatranje Evroazijskoj ekonomskoj komisiji.\nMinistar privrede Željko Sertić izjavio je nedavno da bi prvi kontigent „Fijatovih“ vozila proizvedenih u Kragujevcu mogao biti izvezen u Rusiju već ovog meseca, ili početkom juna.\n„Svaka od zemalja-članica Carinske unije mora da da svoju saglasnost, tako da to nije jednostavno pitanje i traje neko vreme, ali imamo naznake da bi prvi kontigent mogao veoma brzo, recimo već u toku maja, eventualno početkom juna da bude odobren“, rekao je Sertić.\nMeđutim, on nije želeo da licitira o kom broju vozila bi se radilo u tom prvom kontigentu, rekavši da je u odnosu na taj broj značajniji politički okvir i spremnost Carinske unije da prema Srbiji „pokaže takvu vrstu pažnje i otvori mogućnost“ da jedan deo automobila proizvedenih u Kragujevcu ode na to tržište.\nFijat, kvote, izvoz u Rusiju, Srbi


Borba da kraja: Kad Amerika i Kina uđu u ring, kakva lavina očekuje svet - Sputnjik Srbija\n18:11 21 Jun 2021\n11:59 24.03.2018 Preuzmite kraći link\nDonald Tramp je pokazao da se nije šalio kada je Kinu, pored Rusije, naveo kao najvećeg strateškog neprijatelja SAD, a poligon za svojevrsni rat za sada je našao na polju trgovine.\nNaime, Trampova odluka da optuži Kinu za krađu američke tehnologije i da uvede carine na uvoz kineskih proizvoda u SAD uslovila je momentalni odgovor zvaničnog Pekinga, odakle je poručeno da Kina takođe namerava da uvede carine na uvoz američkih dobara.\nIz Pekinga su takođe upozorili da „ukoliko SAD pokrenu trgovinski rat, Kina će se boriti do samog kraja i svim neophodnim merama štititi svoje interese“, a Ministarstvo trgovine Kine zapretilo je da će u Svetskoj trgovinskoj organizaciji pokrenuti postupak protiv SAD, kako bi se „održala stabilnost globalnih trgovinskih pravila“.\nProrektor Finansijskog univerziteta u Moskvi Aleksej Zubec za Sputnjik kaže da su, iz perspektive Svetske trgovinske organizacije, ovakvi potezi SAD potpuno nezakoniti.\n„Oni ruše osnove sistema Svetske trgovinske organizacije. Međutim, Amerikanci imaju svoj unutrašnji zakon koji kaže da američki predsednik može da uvodi ograničavajuće mere u slučaju da je ugrožena nacionalna bezbednost iz ugla trgovine. Dakle, iz perspektive unutrašnjih, nacionalnih zakona, Donald Tramp je u pravu. Svetska trgovinska organizacija ne može ništa da uradi u odnosu na poteze SAD, jer nema mehanizme da izbaci članice koje se ne ponašaju prema normama koje predviđa organizacija. Možda može da ih tuži i da preda ovaj slučaj pred arbitražni sud, ali se rešavanje ovog slučaja može otegnuti i trajati godinama. Odluka bi stigla kasno i praktično ne bi imala nikakvog značaja, jer ono što je ključno jeste da STO nema instrumente ni mehanizme da natera SAD da ukinu ove carine“, objašnjava Zubec.\nKako kaže, eventualna arbitraža Svetske trgovinske organizacije može da omogući da se sankcioniše uvođenje carina od strane Kine i EU, kao odgovor na američke mere, ali ne i da prinudi SAD da ukinu već uvedene carine.\nAko Amerika uvede Kinezima carine — stiže strašna odmazda\nAmerički ministar trgovine dobio je od predsednika SAD rok od dve nedelje da napravi listu proizvoda koji će biti pogođeni carinama, a prof. dr Milojko Arsić sa Ekonomskog fakulteta u Beogradu podseća da je Amerika, za sada, uvela carine na proizvode od aluminijuma i čelika.\n„Međutim, neposredni uticaj tih konkretnih carina neće biti veliki, jer Kina nije među najvećim izvoznicima čelika u Ameriku. Od ukupnog američkog uvoza čelika koji iznosi blizu 30 milijardi dolara, Kina učestvuje samo sa dva odsto, dok nekoliko puta više od Kine čelik u Sjedinjene Države izvoze zemlje poput Kanade, Brazila, Meksika, Južne Koreje, Rusije i Turske. Kineski izvoz čelika u Ameriku iznosi blizu 600 miliona dolara godišnje, što za njih nije neki veliki iznos“, napominje Arsić.\nPrema njegovim rečima, ove događaje treba posmatrati u širem kontekstu postojanja velikog trgovinskog deficita Amerike u odnosu sa Kinom, koji SAD pokušavaju da smanje na razne načine, uključujući i uvođenje ovih barijera.\n„Za sada ovo ipak ne može da se tretira kao puni trgovinski rat, ali bi moglo da bude njegov početak. Ovo zaista izgleda kao neka grudva koje može da pokrene lavinu na taj način što bi zemlje sukcesivno uvodile neke dodatne mere i kontramere. Ako bi se to dogodilo onda bi to bilo štetno za sve učesnike jer trgovinski ratovi, valutni ratovi, na kraju donose štetu svima. Daleko bolje bi bilo da zemlje postignu neku vrstu dogovora u okviru Svetske trgovinske organizacije. Međutim, do njega izgleda nije lako doći jer su interesi zemalja previše različiti“, primećuje Arsić.\nTramp potpisao ukaz o uvođenju visokih taksi na uvoz čelika i aluminijuma\nPoruku Pekinga da će se u eventualnom trgovinskom ratu sa Vašingtonom „boriti do kraja“, Aleksej Zubec vidi kao uvođenje odgovarajućih mera od strane Kine, na primer zabrane uvoza američkih prehrambenih proizvoda ili američkih automobila.\n„Druga varijanta je da će se Kina orijentisati na druga tržišta. Osim toga, doći će do zaoštravanja odnosa na spoljnopolitičkom planu, jer to uvek ide u paketu. Jedan od mogućih načina da Kina ugrozi interese SAD je da prestane da pomaže i posreduje pri rešavanju nuklearnog pitanja sa Severnom Korejom. Ova priča može se odraziti i na Tajvan, gde se već i bez ovog slučaja sa američkim carinama zaoštrava situacija između Tajvana i Pekinga. Sve će uostalom biti slično kao i sa Rusijom, dakle prvo ekonomske sankcije, pa onda i zahlađivanje političkih odnosa“, kategoričan je Zubec.\nNa pitanje da li bi zaoštravanje odnosa između Kine i SAD na polju trgovine moglo da se odrazi na globalne ekonomske tokove i možda izazove neku novu svetsku ekonomsku krizu, profesor Arsić kaže da to može da se dogodi ukoliko bi carine bile proširene na veliki broj proizvoda ili ako bi bila uvedena i neka opšta ograničenja na trgovinu između dveju zemalja.\n„To bi dovelo do usporavanja trgovine na nivou sveta, do poskupljenja trgovine između zemalja i istovremeno bi značilo da strani proizvodi postoji skuplji u većini zemalja, što bi dovelo do određenog usporavanja privredne aktivnosti“, ukazuje Arsić.\nPrema njegovom mišljenju, iako je Tramp nameravao da uvođenjem carina na uvoz kineske robe smanji trgovinski deficit, ova odluka bi mogla da mu se vrati kao bumerang.\n„Uvođenje carina na kineske proizvode dovešće do njihovog poskupljenja, što znači da će ih američki potrošači plaćati više nego do sada. Tramp verovatno na dugi rok računa da će taj trošak biti privremen, a da će ove carine omogućiti otvaranje radnih mesta u Americi. To je deo šireg globalnog problema, u smislu da je globalizacija u najvećoj meri pogodila radničku klasu u razvijenim zemljama i Tramp je tom biračkom telu obećao donošenje ovakvih mera i oni to podržavaju. Međutim, mislim da nemaju u vidu baš sve posledice, a to je da će mnoge kineske proizvode koje su do sada jeftino kupovali u budućnosti morati da kupuju po većim cenama“, kaže Arsić za Sputnjik.


Grupa Kobra je omladinska organizacija nastala iz dosade mladih ljudi koji nisu imali ni jedno mesto u svojim selima (D.Trnava i D.Toponica kod Niša, ali i okolna sela) gde bi mogli da se okupe i druže. Pošto se jedina svetla tačka ugasila, a to je bio karate klub "Kobra", nekadašnji članovi tog tima, rešili su da se bave ruralnim razvojem i pokrenu svoju zajednicu pod tim imenom. Još od 2007. godine, kada su krenuli sa aktivizmom, nisu prestali da deluju zarad svoje zajednice. Za tih 7 godina, koliko je prošlo, realizovali su preko 20 projekata koji se tiču zaštite životne sredine, podsticaja omladinskog aktivizma u ruralnim sredinama i očuvanja tradicije i kulture. Najznačajniji rezultati projekata su rekonstruisan i adaptiran stari i napušteni Dom kulutre u D.Toponici gde se sada tamo nalazi seoska biblioteka, sala za projekcije, sala za stoni-tenis, šah, folklor, stoni-fudbal, pikado, tamo su računari i besplatan interent. Zatim, projekati kojim su uklonjene dve velike divlje deponije, u D.Trnavi i D.Toponici i na tim mestima napravljeni park za decu, teren za odbojku na pesku, mini izletište sa tri letnjikovca i dr.\nGrupa broji 53 člana i volontera, od toga prvi tim čini njih 10 aktivnih koji se dva puta nedeljno, utorkom i četvrtkom od 19h, okupljaju i potpuno volonterski rade na ostvarivanju ciljeva Grupe.\nOd 2012. godine, Grupa organizuje medjunarodne volonterske kampove putem kojih svakog leta oko 15-ak stranih volontera dođe i dve nedelje pomaže domaćim volonterima na uređivanju sela i širenju ideje multikulturalizma.\nMisija Grupe Kobra je da putem organizovanja raznih tematskih događaja, edukacija, sastanaka, seminara, kampova za mlade i akcija, utiče na podizanje svesti građana o neophodnosti očuvanja životne sredine i na pospešivanje sveobuhvatnog ruralnog razvoja kojim će se stovriti uslovi za život u selima po meri svih građana, posebno mladih. Teritorija delovanja Grupe su sela Donja Trnava i Donja Toponica u GO Crveni Krst - Niš.\nIme Grupa Kobra\nOrganizacija Neprofitna nevladina organizacija\nBroj članova 53


Ko je protiv abortusa, istospolnih brakova, ali i za kanal na hrvatskom jeziku | Istinomjer\n1. Oktobra 2018.\t Denis Čarkadžić\nKandidati DF-a, SDP-a BiH, SDA, SBB-a, A-SDA, Naše stranke i Nezavisnog bloka, pored tema koje su trenutno aktuelne poput migrantske krize, evroatlantskih integracija i Izbornog zakona BiH, iznijeli su svoje stavove i o istospolnim brakovima, pitanju abortusa, kanala na hrvatskom jeziku, mogućoj postizbornoj koaliciji sa SDA, ali i o tome treba li se ili ne treba plašiti rata.\nZlatan Begić (DF), Alma Čolo (SDA), Faruk Ćupina (SBB), Anto Domazet (SDP BiH), Faruk Hadžić (Nezavisni blok), Predrag Kojović (Naša stranka) i Sejfudin Tokić (A-SDA) u svojstvu kandidata za Zastupnički dom Parlamentarne skupštine BiH učestvovali su u još jednoj u nizu debatnih emisija u kojoj su gledaoci imali priliku da čuju njihove, i stavove partija u vezi tema kojima bi, između ostalog, najviši nivo zakonodavne vlasti trebao da se bavi u narednom mandatnom periodu.\nU svojoj uvodnoj riječi Begić je naglasio da će se jedan pravac djelovanja DF-a ticati održanja države i njenih institucija, jačanja državotvornih elemenata, vraćanja u politički diskurs ideje i koncepta jednakosti svih građana i svih naroda na cjelokupnom području BiH, a drugi, kako je rekao, “su DF-ove politike, kratkoročne i dugoročne”.\nČolo je u uvodnom izlaganju predstavila sebe i stranku iz koje dolazi, dok je Ćupina, kandidat SBB-a, naglasio da se njegova stranka, pored osnaživanja suvereniteta i teritorijalnog integriteta BiH, zalaže i za vladavinu prava, nezavisno pravosuđe i euroantlantske integracije.\n“SDP je za ove izbore pripremio “Plan 10”, istakao je Domazet, a Hadžić izjavio da se treba “okrenuti temama koje opterećuju svakodnevni život građana”. “Naši stavovi o ekonomiji mislim da su dosta poznati, a pogotovo naši stavovi i zalaganja za individualne slobode i ustavne reforme”, rekao je između ostalog Kojović, dok je Tokić naglasio da “treba iskazati veliku brigu za BiH posle izbora”.\nNa temu ustavnih promjena i Izbornog zakona BiH, Čolo konstatuje da je postojao zamah sa aprilskim paketom, ali da poslije toga u “nedostaku političke volje”, dogovor nije bio moguć. SDA, kaže Čolo, jeste za to da se promjene određenja pitanja izbora članova Predsjednišva BiH i Doma naroda u skladu sa presudom Sejdić-Finci, ali kao razlog zašto to do sada nije urađeno navodi “opstrukcije od strane Hrvata koji žele da se usput sa Sejdić-Finci riješi i pitanje izbora samo njihovog predstavnika u Predsjedništvo BiH, da on ima rezervirano mjesto u Predsjedništvu BiH”. Podsjećamo, Istinomjer se u više navrata osvrtao na nedosljednosti u stavovima čelnih ljudi HDZ-a BiH kada je presuda Sejdić-Finci u pitanju.\nZa Ćupinu je politička nestabilnost i nesigurnost glavni razlog zašto nisu izvršene promjene Ustava BiH nakon presuda Međunarodnog suda za ljudska prava u Strazburu. Domazet je, podsjećajući na inicijativu o racionalizaciji Federacije BiH i uloge kantona i njihove pozicije, potvrdio da SDP BiH još uvijek stoji na tim pozicijama, a Hadžić konstatovao da “u ovom trenutku ne postoji konsenzus po tom pitanju”, te ponovio da treba govoriti o temema koje čine svakodnevni život građana.\nZa Kojovića je presuda Sejdić-Finci “kritična tačka Dejtonskog sporazuma”, dok je za Begića proces evropskih integracija ujedno i proces ustavnih reformi.\nKandidat SDP-a BiH bi podržao podizanje izbornog praga iznad 3% za političke partije, dok je Kojović na pitanje “jeste li za uvođenje posebnog kanala na hrvatskom jeziku odgovorio- ”da”. Na kraju ove teme Čolo se nije složila da treba uvoditi novčanu kaznu za neizlazak na izbore, Ćupina izjavio da nam “još uvijek trebaju stranci”, a Anto Domazet iz SDP-a BiH, “prema iskustvima iz prošlosti”, ne bi više u koaliciju sa SDA.\nKao ni tokom prethodne, ni na temu ekonomske situacije i prijedloga rješenja nagomilanih problema nismo čuli ništa novo, te kao i u nekim ranijim debatama kandidati su često govorili o stvarima koje nisu vezane za državni nivo.\nĆupina je između ostalog naveo da je SBB-ov cilj povećati BDP, razvijati ekonomsku diplomatiju, promovisati turističke potencijale i koristiti IPA fondove, dok je Domazet skrenuo pažnju da će SDP BiH tražiti oslobađanje od PDV-a za, kako je rekao, “one firme koje investiraju u razvoj, premu i tehnologiju”, i da je ključni cilj njegove stranke “povećati plate u BiH, povećati zaposlenost i poboljšati položaj poduzetništva”. Također, njegovo je mišljenje da su zastupnici u Parlamentarnoj skupštini BiH preplaćeni, te da bi njihova plata trebala biti 3 do 4 prosječne plate u BiH.\nKandidati su se složili i da su evroatlantske integracije prioritet BiH i da nemaju alternativu, te je za Begića proces evropskih integracija “u pravnom smislu gledajući sljedeća faza implementacije Dejtonskog mirovnog sporazuma”.\nČolo je ukontekstu ove teme izjavila da stranka kojoj pripada “sigurno radi puno na tom pitanju”, rekapitulirajući šta je po pitanju evropskih integracija urađeno od dana imenovanja Vijeća ministara BiH u mandatu 2014.-2018. godine, dodajući da će na dodatna pitanja “veoma brzo biti odgovoreno”.\nOvdje treba podsjetiti da je odgovore na Dodatna pitanja Evropska komisija od Vijeća ministara BiH očekivala da dobije, kako se i navodi u dokumentu, “u naredna tri mjeseca” od dana prispjeća, a u svrhu pripreme Mišljenja o zahtjevu Bosne i Hercegovine za članstvo u Evropskoj uniji. Kada će i da li biti, kako Čolo kaže “veoma brzo odgovoreno” ostaje da se vidi, ali je obzirom da su Dodatna pitanja stigla u BiH drugom polovinom juna mjeseca ove godine, rok već probijen. Inače, o sadržaju ovog dokumenta Istinomjer je pisao u analizi pod naslovom Dodatna pitanja Evropske komisije u kontekstu predizborne kampanje u BiH.\nPosljednju temu, sigurnosni i bezbjedonosni izazovi, otvorio je kandidat Naše stranke konstatujući da “nedostaje na držvnom nivou vrlo jasan i precizan odgovor na pitanje šta da radimno sa migrantima”, dok je Hadžić ustvrdio “da su migranti otkrili slabost sistema BiH”.\nBegić, opet, vidi problem u “disperziranom sistemu sigurnosti od kantona prema državi”, dok je za Čolo “sigurnosna situacija prilično stabilna iako postoje izazovi”. Ćupina glavni problem vidi opet u “nedostatku koordinacije nadležnih tijela u različitim nivoima vlasti, te činjenici da BiH nema finansijskih sredstava da riješi problem”, a Domazet je stava da je, između ostalog potrebno uvećati budžetska izdvajanja kada su sigurnosni i bezbjedonosni izazovi u pitanju.\nNa kraju, na direktno pitanje da li podržao uvođenje obaveznog vojnog roka u BiH, Tokić je odgovorio da bi ili “za one koji to žele”, te da ne bi podržao legalizaciju marihuane u medininske svrhe jer bi se, kako kaže, to moglo zloupotrijebiti.\nKojović je rad pravosuđa ocijenio lošim, pristao bi da se sjednice Parlamenta BiH održavaju u Banja Luci i Mostaru, te bi kako kaže, “izašao na ulicu i podržao paradu ponosa”, a Ćupina bi podržao inicijativu da novinari dobiju status službenih lica. Uz tvrdnju da SDA nikada nije izdala povjerenje građana, Čolo je na pitanje da li bi podržala zakon o istospolnim brakovima odgovorila negativno, Hadžić bi, sa druge strane, zabranio abortus, dok je Domezet, na kraju, uputio poruku da se “ne treba plašiti novih ratova”.\nZaključujući debatu završnim riječima, učesnici su pozvali građane da izađu na izbore i podrže kandidate njihovih političkih opcija, i programe koje promovišu.\nKoliko su sami kandidati u ovakvim i sličnim nastupima na koje smo se osvrtali uspjeli da uvjere građane da im ukažu svoje povjerenje, pokazati će rezultati predstojećih Opštih izbora. Nakon serije debata koje smo imali priliku da vidimo, utisak je da ništa novo nismo čuli, te da smo nerijetko svjedočili nedostatku političke, ali i one osnovne kulture kada je vođenje dijaloga u javnom prostoru u pitanju.\nOsim toga, nerijetko, kandidati za najviše zakonodavno tijelo u našoj zemlji na postavljena pitanja i zadane teme nisu nudili konkretne odgovore, nisu nudili rješenja, te su čestu govorili o stvarima koje nisu iz nadležnosti nivoa za koje se kandiduju, ali i optuživali jedni druge pokušavajući da na taj način prebace odgovornost za eventualne propuste na druge političke opcije.\nU svakom slučaju, kampanja ulazi u posljednju, četvrtu sedmicu, te će građani imati još prilike da čuju i vide šta političke partije i njihovi kandidati nude na političkom tržištu u Bosni i Hercegovini.


Vučić: Srbiji uvek politički uslovi koji se tiču KiM | Radio Kosovska Mitrovica\nVučić: Srbiji uvek politički uslovi koji se tiču KiM\n5. October, 2016 16:23 |\n“Ne bih govorio da je reč o ultimatumu, reč je o razgovorima koje smo vodili u Briselu”, rekao je Vučić, osvrćući se na izjavu direktora Kancelarije za Kosovo i Metohiju Marka Đurića da se Srbija nalazi pred ultimatumom.\nOn je objasnio da nije reč bukvalno o ultimatumu, ali da se pred Srbiju stalno stavljaju politički uslovi koji se uvek tiču Kosova i Metohije, a da takvih uslova za druge kandidate nema, te da u takvim okolnostima moramo biti svesni da, kako je rekao, “ako budemo odbili neće nam otvoriti poglavlja”.\n“Veoma je teško doneti pozitivnu odluku o tome, ali je teško doneti i negativnu odluku o tome, jer znate sa kakvim se političkim posledicama suočavate. Merićemo kakvu ćemo odluku doneti, pokušaćemo još nešto da promenimo i donećemo najbolju odluku u interesu Srbije”, rekao je Vučić.\n“Bez obzira što je pohvalno govorio o meni kao predsedniku vlade, mene je doveo u najtežu situaciju, jer ako to prihvatimo biće da sam doneo nešto protiv svog naroda, a ako ne prihvatimo bićemo mi direktno odgovorni za eventualno tešku političku situaciju”, rekao je Vučić.\nVučić je rekao da je pred njega došao papir o kome treba da e izjasnimo i o kojem nema pregovora, biti doneta odluka narednih dana.\n“Videću kako i šta da predložim našoj vladi i pregovaračkom timu. Reč je o veoma teškim stvarima i posledice su za nas ozbiljne u svakom pogledu”, rekao je Vučić.\n“Nama mogu da kažu da smo šaka jada i ništa, i da šalju novac raznim nevladinim organizacijama da nas maltretiraju zbog tri barake. Ima li tu pravde, nema, moramo da naviknemo na to da se borimio i izborimo za bolji status Srbije i našeg naroda i uradimo sve što možemo da ne otežamo sitauciju”, rekao je Vučić i dodao da u vezi sa KiM ništa nije lako.\n“Naš strah da će na osnovu tog sporazuma da tumače i druge stvari za imovinu, pa će reći da i Gazivode i Trepča pripadaju Prištini, a ne pada nam na pamet da im damo na “dobar dan, izvolite”, rekao je Vučić.\nVučić je rekao da je tim Beograda prošle nedelje razgovarao u Briselu sa Prištinom, da je u četvrtak samo jedna rečenica trebalo da se imeni u akcionom planu da bi ga Beograd prihvati, ali je već u petak rečeno da to više ne važi.


Beta | 14. apr 2018.\nMoreno se obratio javnosti pošto otmičari nisu ispunili ultimatum vlasti da u roku od 12 sati dokažu da su taoci živi ili da se suoče s napadom vojske.\nOn je rekao da je vlada dobila nove informacije koje potvrđuju da su novinari ubijeni. Kolumbijska televizijska mreža juče je objavila da je dobila slike na kojima su tela tri muškarca.\nFrakcija razoružanih Revolucionarnih oružanih snaga Kolumbije (FARK) koja ne prihvata demobilizaciju, otela je tri novinara lista El komersio koji su istraživali porast nasilja povezanog s narkoticima, duž ekvadorsko-kolumbijske granice.\nMoreno je naveo da će elitne jedinice uskoro biti poslate u pograničnu oblast gde su novinari poslednji put viđeni pre tri nedelje.\nEkvador Ubistvo novinara\n← Željko Bodrožić: Vlast nas linčuje i guši\n„Odbrani pravo na informacije – ne dam da javno bude tajno“ →


Bokserska selekcija Srbije otputovala je u Minsk na Evropske igre - bokserski savez srbije\nBokserska selekcija Srbije otputovala je u Minsk na Evropske igre\nPostavljeno 24/06/2019 24/06/2019 by Bokserski Savez Srbije\nReprezentativci Srbije za takmičenje u Belorusiji pripremali su se u Rusiji, gde su boravili 17 dana u ruskoj olimpijskoj bazi „Okruglo jezero“ u Moskvi zajedno sa domaćom selekcijom u okviru priprema za evropsku smotru u Minsku.\nPredsednik Bokserskog saveza Srbije Nenad Borovčanin istakao je su bokseri Srbije imali najbolje uslove za trening.\n„Izabranici selektora Miodraga Perunovića imali su u Rusiji najbolje moguće uslove za trening, upravo onakve kakve imaju najbolji na svetu. Od početka godine naš tim je imao sve neophodne uslove, suplementaciju, opremu, kondicionog trenera, tako da se očekuje da postignu najbolji moguci rezultat, a to je osvajanje medalja na koje čekamo skoro 30 godina“, rekao je Borovčanin i dodao:\n„Zahvaljujući predsedniku Vučiću i kompaniji MTS sada imamo vrhunsku podršku za dalji razvoj boksa i povratak u sam vrh evropskog boksa, boksere vrhunske pripreme da pariraju konkurenciji. Nažalost, resorno ministarstvo još uvek nema ideju kako da podrži olimpijski boks u Srbiji, jer je boks trenutno jedini sport kojeg ministar i ministarstvo ne finansiraju“, rekao je Borovčanin.\nUz selektora Miodraga Perunovića brigu o srpskim bokserima na pripremama u Rusiji vodili su treneri Dušan Mileusnić i Mane Marčeta, kao i kondicioni trener Igor Tomašević.\nNa spisku selektora Paunovića za put u Minsk našli su se: Dušan Janjić (muva), Veljko Gligorić (bantam), Nemanja Gavrilović (laka), Aleksandar Konovalov (poluvelter), Damjan Grmuša (velter), Milisav Savić (srednja), Sandro Poletan (poluteška), Slobodan Jovanović (teška), Vladan Babić (superteška).\nSvi su odradili pripreme u Rusiji, kao i Aleksa Marković i Marko Docić, ali je selektor dao prednost Saviću u srednjoj, odnosno Jovanoviću u teškoj kategoriji, dok je Poletana pomerio u polutešku kategoriju za takmicenje u Belorusiji.\n„Verujem u svoje drugove, svi idemo da pobedimo i da Srbiju posle toliko godina obradujemo medaljom. Imali smo uslove za rad kakvi se ne pamte, tako da uz sportsku srecu, naše hrabro srce i naporne treninge koji su iza nas verujemo u osvajanje najsjajnijih odlicja“, rekao je višetruki šampion Damjan Grmuša.\nJedina srpska kvalifikovana bokserka za Evropske igre je Jelena Zekić, koja je takođe bila u najboljem kampu na pripremama, ali u Bugarskoj, gde je ženski boks dominantan.


COVID-19 više nije najveća prekreka turistima - Turistički žurnal COVID-19 više nije najveća prekreka turistima - Turistički žurnal\nNajnoviji deo tekuće američke studije o raspoloženju putovanja kompanije Longvoods International pokazuje da su rekordno visoke cene gasa i rastući troškovi avionskih karata prevazišli zabrinutost potrošača u vezi sa pandemijom kako se približava letnja sezona putovanja.\nPrema studiji, jedna trećina putnika je rekla da će cene gasa u velikoj meri uticati na njihove planove putovanja u narednih šest meseci, dok je jedna četvrtina izjavila da će porast cene avionskih karata uticati na njih na sličan način.\nSamo 19 odsto ispitanika reklo je da pandemija COVID-19 sada može u velikoj meri uticati na njihove odluke o putovanju u istom vremenskom periodu.\n„Inflacija, visoke cene gasa i generalno rastući troškovi su pred očima putnika ove letnje sezone“, primetio je Amir Ejlon, predsednik i izvršni direktor kompanije Longvoods International. „Međutim, nadmetanje sa ovim zabrinutostima je snažna nagomilana potražnja za putovanjima nakon pandemije, tako da bi uticaj cena mogao biti donekle prigušen tim porastom potražnje.\nDevet od deset američkih putnika sada izveštava da planiraju putovanja u narednih šest meseci, što predstavlja potpuni povratak planiranju putovanja zabeleženom pre početka pandemije.\nA 19 odsto učesnika ankete koji su naveli da će COVID-19 snažno uticati na njihove planove putovanja u narednih šest meseci zapravo predstavlja najmanji deo ispitanika koji su rekli isto od marta 2020.\nZbog nerealizovanih ekskurzija preti stečaj turističkim agencijama u Srbiji?\nVojvodina izrađuje program razvoja turizma do 2026. godine


Henkel itrgovački lanac Tropic i mojMarket donirali posteljine za porodilje i bebe iz UKC Banja Luka\nZahvaljujući projektu “Zagrljaj za mame i bebe”, kojeg je u periodu od 1. do 30. septembra organizovala kompanija Henkel u saradnji s trgovačkim lancem Tropic i mojMarket, kreveti za porodilje i njihovu novorođenčad na Klinici za ginekologiju i akušerstvo UKC Banja Luka biće opremljeni novim posteljinama.\nTim povodom predstavnici kompanija su danas posjetili porodilište u Banjoj Luci i uručili donaciju koju čini 170 setova bolničke posteljine.\n,,Koristimo ovu priliku da se zahvalimo kompaniji Henkel za donaciju u vidu posteljine koja je namijenjena Klinici za ginekologiju i akušerstvo. Na ovaj način donator je izrazio poštovanje prema radu medicinskih profesionalaca i pokazao društvenu odgovornost i brigu za naše pacijentice”, izjavila je Sandra Radetić, predstavnica Klinike za ginekologiju i akušerstvo UKC Republike Srpske.\nDonaciju je u ime kompanije Henkel uručio Erol Ferović, Key Account Manager, koji je tom prilikom izjavio:\n,,U lancu vrijednosti kompanije Henkel, briga o zdravlju zauzima važno mjesto. S tim u vezi, ovog puta smo s velikim zadovoljstvom odlučili uputiti donaciju odjeljenju ginekologije i porodilištu u Banjoj Luci, kako bismo dali doprinos unapređenju uslova u kojima na svijet dolaze neke nove generacije i provode prve zajedničke trenutke sa svojim majkama. Ova akcija ne bi bila moguća bez podrške našeg partnera, kompanije Tropic maloprodaja ali i građana koji su kupovinom Henkelovih proizvoda, Persil, Perwoll, Somat i Bref direktno učestvovali u donaciji, za što im se od srca zahvaljujemo”.\nProjekt “Zagrljaj za mame i bebe” je još jedna u nizu društveno-odgovornih aktivnosti koje je Henkel organizovao u saradnji s domaćim trgovačkim lancem Tropic i mojMarket.\n,,Danas više nego ikad trebamo upozoriti na potrebu podrške i pomoći jedni drugima. Mnogo zdravih, srećnih i lijepih beba – to nam treba! Nebrojeno puta smo pokazali da zajedno možemo unaprijediti živote beba i mama u Republici Srpskoj te svojom misijom želimo da doprinesemo još boljoj njezi novorođenčadi od prvog dana. Briga za najmlađe i njihove roditelje sastavni su dio našeg poslovanja i stoga nam je veoma drago što i u ovoj godini dajemo svoj doprinos ovoj vrsti humanog projekta“ izjavila je Senada Arnautović, rukovodilac službe marketinga domaćeg trgovačkog lanca Tropic i mojMarket.


Srbija je zbrinula 250 dece koja su bez pratnje odraslih u zemlju došla tokom migrantske krize, izjavio je Dragan Vulević, savetnik u Ministarstvu Srbije za rad i socijalna pitanja.\nOn je rekao da je to ministarstvo početkom velikog izbegličkog talasa kroz Srbiju u maju 2015. godine preduzelo neophodne mere za zaštitu maloletnika koja putuju sami, odnosno sa kojima nisu roditelji ili druge starije osobe.\n„Tada smo doneli novu instrukciju koja je bila zasnovana univerzalnom principu da svako dete koje se nađe na teritoriji Srbije, bez obzira na pravni osnov borakva, uživa istu zaštatu kao i svako dete bez roditeljskog staranja. Tako smo uspeli da im obezbedimo zdravstvenu zaštitu i egzistencijalne uslove“, naveo je Vulević.\nDragan Vulević naglasio je da je kasnije proširen sistem socijalne zaštite kako bi se što pre prepoznala deca bez pratnje starijeg lica, tako da je znatno skraćeno to vreme koje je bilo i do 48 sati. On je saopštio da je kroz Srbiju tokom migrantske krize prošlo između 750.000 i 1.000.000 izbeglica.\nOvi podaci saopšteni su na konferenciji u Beogradu pod nazivom "Deca nisu na prodaju", u okviru projekta nevladinog udruženja Atina i međunarodne organizacije Save the Children, u cilju sprečavanja trgovine decom i iskorišćavanja u seksualne svrhe.\nErik Reho, prvi sekretar Ambasade Švedske u Srbiji, naglasio je da je u sprečavanju trgovine decom najvažnija saradnja nadležnih. "Zajednički rad država, institucija i nevladinih organizacija osnovni je uslov za prevenciju i efikasno sprečavanje trgovine decom, iskorišćavanje i prostituciju", rekao je Reho. Prema podacima beogradske NVO Atina, više od 50 odsto identifikovanih žrtava trgovine ljudima u Srbiji su deca. Posebno ranjivi su ilegalni imigranti, izbegle i osiromašene grupe, maloletnici i beskućnici. Praksa pokazuje, navodi Atina, da su žrtve trgovine ljudima najčešće maloletne devojčice između 11 i 17 godina i punoletne devojke do 24 godina staorosti.


Za ulazak u EU bi glasalo 46 odsto građana Srbije, Rusije nema među "prijateljima zemlje" | Slobodna reč\nZa ulazak u EU bi glasalo 46 odsto građana Srbije, Rusije nema među „prijateljima zemlje“\nBEOGRAD – Na referendumu o ulasku Srbije u Evropsku uniju (EU) 46 odsto građana bi glasalo „za“, pokazuju danas predstavljeni rezultati istraživanja IEA, prema kojima je za ispitanike najveći prijatelj Srbije među zemljama EU Grčka, a najveći neprijatelj Hrvatska.\nNa skali od jedan do pet, prosečna ocena odnosa između Srbije i EU iznosi 2,66, a ocenu jedan daje tri puta više građana nego ocenu 5. Više prosečne ocene daju mlađi od 30 godina. Od ukupnog broja ispitanika, 49 odsto podržava članstvo Srbije u EU, 39 odsto ima suprotan stav, dok 12 odsto njih nije umelo da se izjasni po ovom pitanju. Većina ispitanika koji podržavaju članstvo Srbije u EU su muškarci, ispitanici starosti od 30 do 44 godine i oni preko 60, stanovnici zapadne Srbija sa Šumadijom, kao i stanovnici gradskih sredina.\nUkoliko bi sutra bio raspisan referendum o članstvu Srbije u EU, 46 odsto ispitanika bi glasalo „za“, 33 odsto bi glasalo protiv, 13 odsto njih ne zna kako bi glasalo, dok osam odsto ne bi izašlo na glasanje. Najveći broj ispitanika, 33,7 odsto nema mišljenje o tome koja država u EU je najveći prijatelj Srbiji, 21,7 odsto ispitanika smatra da je to Grčka, na drugom mestu se nalazi Nemačka sa 10,6 odsto, a na trećem Mađarska sa 7,5 odsto.\nKada je u pitanju stav o tome koja država u EU je najveći neprijatelj Srbije najveći broj ispitanika 36,7 odsto nema mišljenje, a kao najveći neprijatelji Srbije u EU navedeni su Hrvatska u 20,8 odsto slučajeva, Velika Britanija sa 19,8 odsto i Nemačka sa 15,8 odsto.\nPrethodni članakPreminula još jedna osoba, zaražene 84\nSledeći članakLjudi koji 10 puta više od Putina zaslužuju mural u Vranju


Nataša Krsmanović - Blic Sport\nSprske odbojkašice Tijana Bošković i Nataša Krsmanović osvoijle su Kup Turske, pošto je njihov Ezacibaši u finalu pobedio Fenerbahče 3:1.\nKad naše odbojkašice zablistaju: Ognjenović, Veljković i Bjelica srušile prvaka Evrope\nNaše odbojkašice Maja Ognjenović, Ana Bjelica i Stefana Veljković prikazale su sjajne partije u pobedi Hemika nad evropskim prvakom Dinamom iz Kazanja sa 3:1 (16:25, 25:14, 25:19, 25:22), u četvrtom kolu A grupe Lige šampiona.\nOdbojkašice Srbije veruju u plasman u finale: favoriti smo protiv Rusije!\nOdbojkašice Srbije Nataša Krsmanović i Brižitka Molnar rekle su da veruju u pobedu nad Rusijom i plasman u finale prvenstva Evrope.\nSrpkinje obeležile Ligu šampiona u odbojci: Brakočević MVP, Krsmanović najbolji bloker\nOdbojkaška reprezentativka Srbije Jovana Brakočević izabrana je za najbolju igračicu završnog turnira Lige šampiona u Istanbulu, dok je Nataša Krsmanović proglašena za najboljeg srednjeg blokera.\nKvartet srpskih odbojkašica nije odbranio trofej klupskog prvaka sveta\nOdbojkašice azerbejdžanske Rabite Baku, za koju nastupaju četiri srpske igračice, nisu uspele da odbrane titulu klupskog prvaka sveta jer su u finalu izgubile od brazilskog Solis Nestle sa 3:0, po setovima 25:16, 25:14, 25:17.\nTerzić: Nismo među favoritima na Svetskom kupu\nSelektor ženske odbojkaške reprezentacije Srbije Zoran Terzić izjavio je da njegova ekipa nije u "najužem krugu favorita" koji bi trebalo na Svetskom kupu u Japanu da obezbede plasman na Olimpijske igre.


Kirgistan zatražio izručenje Bakijava\nPrivremena kirgistanska vlada saopštila je u utorak da je naložila tužiteljima da zatraže izručenje bivšeg predsjednika urmanbeka Bakijeva koji se nalazi u Bjelorusiji, gdje je pobjegao nakon što je nakon nereda prošlog mjeseca zbačen s vlasti.\n"Državno tužilaštvo mora preduzeti potrebne mjere kako bi Bakijev bio sudski gonjen i izručen Kirgistanu", navodi se u odluci vlade.\nPrijelazna vlada u Biškeku, koju čine protivnici nekadašnjeg predsjednika, optužila je Bakijeva za organizovanje masovnih ubojstava u protestima 7. i 8. aprila, kada je u sukobima demonstranata s policijom ubijeno 85 ljudi, a više stotina ih je povrijeđeno.\nBakijev je ranije rekao kako je na njegovo uklanjanje s vlasti uticalo i nezadovoljstvo Rusije zbog njegove odluke da američka baza u ovoj centralnoazijskoj državi ostane otvorena, dok Rusija poriče da je na bilo koji način umiješana u te dogadaje.\nNakon nemira u Biškeku Bakijev je pobjegao u svoj zavičaj Džalalabad na jugu zemlje gdje još uživa izvjesnu podršku, odakle je 15. aprila otišao u Kazahstan, a potom prešao u Bjelorusiju.


Vlasti Nju Orleansa naredile evakuaciju zbog uragana Ida\nTanjug 27. avgusta 2021. 23:31\nNJU ORLEANS – Gradonačelnica Nju Orleansa Latoja Kantrel pozvala je danas stanovništvo da se evakuiše iz nezaštićenih gradskih četvrti u trenutku kada se uragan „Ida“ približava obalama američke savezne države Luizijane.\n“Ovo je taj trenutak“, saopštila je gradonačelnica na konferenciji za novinare danas, pozivajući na evakuaciju one koji žive izvan sistema gradskih nasipa, prenosi Bi-Bi-Si.\nPrognostičari kažu da će uragan dostići kategoriju 3 do trenutka kada u nedelju stigne u SAD, a očekuje se da će doneti jaku kišu i vetrove i u delove Kube.\nZbog tropske oluje Ida u Nju Orleansu je objavljeno upozorenje na uragan i proglašena vanredna situacija u saveznoj državi Luizijani, dok se nevreme preko Kariba premešta prema Kubi.\nU svom najnovijem biltenu, Nacionalni centar za uragane (NHC) u Majamiju proglasio je danas Idu uraganom sa trenutnom brzinom vetra od 125 km/h.\n„Postoji sve veći rizik od olujnih udara opasnih po život, oštećenja od uraganskih vetrova i obilnih padavina u nedelju i ponedeljak, posebno duž obale Lujziane. Ida svakako ima potencijal da bude veoma loša“, saopšteno je iz američkog centra za uragane.\nSlučajno se u nedelju obeležava 16. godišnjica uragana Katrina, koji je bio kategorije 3, kada je pogodio Nju Orleans 2005.\nUlice prestonice američke države Luizijane bile su tada u potpunosti poplavljene, a u gradu koji je bio bez pijaće vode i struje od početka najveće prirodne katastrofe u američkoj istoriji poginulo je više od 1.800 ljudi.


Višković: Poziv bankama da ponude uslove kreditiranja privrednicima - Akta.ba\n07.07.2020. 11:59 / Izvor: SRNA\nPredsjednik Vlade Republike Srpske Radovan Višković izjavio je Srni da će na osnovu odluke o garantnom programu za podršku mikro, malim i srednjim preduzećima za suzbijanje posljedica izazvanih pandemijom virusa korona, danas biti upućen javni poziv poslovnim bankama i mikrokreditnim organizacijama da daju svoje uslove kreditiranja.\nVišković je pojasnio da ovi privredni subjekti putem garantnog programa mogu računati na garanciju Republike Srpske za kreditna zaduženja koja budu dobijali od poslovnih banaka ili mikrokreditnih organizacija.\n"Republika Srpska, zajedno sa EBRD, ulazi u garantni fond sa 50 miliona KM, a izlazni krediti koji će biti plasirani za preduzetnike za mala i srednja preduzeća preko poslovnih banaka trebalo bi da budu na nivou oko 238 miliona KM", pojasnio je premijer, naglasivši da Republika Srpska garantuje do 70 odsto izdatih kredita.\nOn je izrazio očekivanje da će garantni program preko Garantnog fonda Republike Srpske biti na raspolaganju svim zainteresovanim subjektima u narednih 15 dana.\n"Ta sredstva moći će da koriste, prije svega, za likvidnost privrede, za nabavku sirovina i opreme, kao i za sve ono za šta procijene ti koji dižu kredite i kojima su sredstva neophodna", naglasio je Višković.\nOn je rekao da je garantni program jedna od mjera koje je Vlada RS-a preduzela s ciljem saniranja posljedica po ekonomiju izazvanih pandemijom virusa korona.\n"Naša Vlada je prva u regionu koja je donijeli mjere i rješenja s ciljem saniranja tih posljedica. Sva sredstva koja smo dali u proteklih dva, tri mjeseca, kroz isplatu doprinosa i najnižih plata, uložena su s ciljem saniranja ekonomske štete. I ova mjera je svakako jedna od mjera koja će pomoći našim privrednicima i doprinijeti da bezbolnije prežive ekonomski oporavak nakon pandemije, ali i da maksimalno, koliko je to moguće sačuvamo radna mjesta", istakao je premijer RS-a.\nOn je ocijenio da je Vlada RS-a, u odnosu na okruženje, do sada imala uspjeha u tome i da su u značajnoj mjeri sačuvana radna mjesta.\n"Od 15. aprila do danas mi imamo oko 7.500 ljudi koji su ostali bez posla. Od toga je oko 3.500 ljudi bilo angažovano na određeno vrijeme. Ali bez obzira na tu činjenicu, uvijek mi je žao svakog čovjeka koji ostane bez posla i to stalno ponavljam. Mi smo našim mjerama sigurno spriječili da taj broj bude znatno veći. Dovoljno je samo da pogledate podatke u drugom entitetu ili okruženju koliko je hiljada ljudi ostalo bez posla u proteklom periodu", naglasio je Višković.\nOn je konstatovao da su mjere Vlade sigurno uticale da Republika Srpska ima manji broj ljudi koji su ostali bez posla i on je najmanji mogući s obzirom na sva dešavanja izavana virusom korona\nDa nije sve tako crno, dodao je predsjednik Vlade, govori i podatak da je u istom tom periodu, od 15. aprila do danas, u Republici Srpskoj 6.500 novozaposlenih tako da je razlika u 1.000 ljudi i ona je dobra s obzirom na štetu koju je pandemija izazvala u cijelom svijetu.\nVlada Republike Srpske usvojila je 2. jula odluku o garantnom programu koji je namijenjen za podršku mikro, malim i srednjim preduzećima u suzbijanju štetnih posljedica izazvanih pandemijom virusa korona.\nRiječ o mjeri srednjoročnog karaktera za mikro, mala i srednja preduzeća, koja imaju potrebu za dodatnim finansijskim sredstvima. Ovaj program će trajati do kraja godine, a riječ je o specifičnom finansijskom instrumentu podjele rizika, o djelimičnom pokriću kredita i mikrokredita koje ova preduzeća uzimaju kod banaka.\nDjelimična garancija znači da se u okviru garantnog programa omogućava ovim preduzećima da dobiju kredite uz kolateral Republike Srpske koji će omogućiti, ili obaranje kamatne stope od poslovnih banaka ili dobijanje onog kredita za koji nemaju vlastitog kolaterala.\nNamjera je da se podrže samo ona privredna društva koja su istinski pogođena pandemijom, koja su bila pozitivna u svom poslovanju sa krajem prošle godine i koja izbijanjem vanredne situacije nisu imala neizmirenih obaveza po propisu Agencije za bankarstvo.\nIznos kredita za mikro preduzeća ne može da prelazi 30.000 KM, za mala preduzeća 100.000 KM, a za srednja 250.000 KM. Očekuje se da banke ponude grejs period od tri do 12 mjeseci, a rok otplate najduže četiri godine.\nOva garancija, prvoklasni kolateral Republike Srpske dobija se besplatno od Republike, ali ukoliko privredni subjekti ne ispuni neki od uslova u periodu korištenja kredita biće obavezani da plate premiju retroaktivno.


elektrodistribucija Архиве - Dnevnik Juga\nPočetna / Tag arhiva: elektrodistribucija\nTag arhiva: elektrodistribucija\nSrdjan Stamenkovic 22/02/2021\tDRUŠTVO, Leskovac 0\nElektrodistribucija Leskovac najavila je radove na rekonstrukciji elektro mreže. -Obaveštavaju se korisnici distributivnog sistema da neće biti električne energije u sredu, 24.02.2021. godine u vremenu od 9.00 h pa do završetka radova, a najkasnije do 13.00 h u Stupnici, Gornjoj Kupinovici, Kovačevici i Jarsenovu. U slučaju loših vremenskih uslova, radovi …\nEkipe leskovačke elektrodistribucije nastavljaju radove u petak 12. juna. Obaveštavaju se korisnici distributivnog sistema da neće biti električne energije u petak, 12.06.2020. godine u vremenu od 8.00h pa do završetka radova, a najkasnije do 11.00h u stambenim zgradama u Ulici Zlatiborskoj u Leskovcu, zbog sistematske zamene brojila – navodi se u …


Redžep Čosja mogući protivkandidat Tačiju za predsednika Kosova\nBeta 24. januara 2016. 00:15\nPrištinski mediji pišu da je akademik Redžep Čosja mogući kandidat opozicije za predsednika Kosova.\nKako se navodi, neki visokorangirani predstavnici opozicionih stranaka predložili su Čosji da prihvati kandidaturu, pošto smatraju da samo on može dovesti u pitanje izbor Hašima Tačija za predsednika Ksov.\nVladajuća koalicija za tu funkciju predlaže lidera Demokratske partije Kosova (DPK) i aktuelnog zamenika premijera i ministra inostranih poslova Hašima Tačija.\nPrema izvorima prištinske televizije Klan Kosova, Čosja još nije odgovorio na ovaj predlog.\nAkademik Čosja je od stvaranja koalicije DPK i Demokratskog saveza Kosova (DSK) vrlo oštro napadao vladajuću koaliciju, a posebno aktualenog premijera Kosova Isu Mustafu, koji je takođe član Akademije nauka i umetnosti Kosova.\nKako pišu prištinski mediji, Čosja je uvek nastojao da ima ulogu „oca nacije“ i poznat je po oštrim napadima na preminulog predsednika Kosova Ibrahima Rugovu i polemikama kojima je pokušao da omalovaži književno stvaralaštvo Ismailja Kadarea, koji je u nekoliko navrata bio kandidat za Nobelovu nagradu za književnost.\nČosja se nekoliko puta oprobao u politici, ali je neuspeh njegove stranke Ujedinjeni demokratski savez 2000. godine na lokalnim izborima na Kosovu, kada je dobio samo jedan odsto glasova, uticao da napusti politiku.\nČosja je poznat po odličnim odnosima sa Socijalističkom partijom Albanije i dobrim vezama koje je do formiranja poslednje vlade Kosova imao s Hašimom Tačijem, čija mu je vlada omogučila da se iz državnih para objave njegova sabrana dela.


Dug Italije izaziva zebnju - od trgovačkih centara u Londonu do skupa evropskih lidera u Briselu.\nNajopasnija javna pozajmica u Evropi - oko milijardu i po evra koncentrisana je na bilanse banaka u Rimu i Milanu. Međutim, situacija bi mogla da zahvati zajmodavce u Frankfurtu, Parizu i Madridu, jer glavne evropske banke drže više od 425 milijardi evra suverenog i privatnog italijanskog duga, rezultati su Blumbergove analize.\nU decembru prošle godine italijanska industrijska proizvodnja zabeležila je pad od 0,8 odsto u odnosu na prethodni mesec, a 5,5 odsto u odnosu na decembar 2017. godine, objavio je tamošnji državni zavod za statistiku (ISTAT). Među delatnostima s najvećim padom proizvodnje, prema ISTAT-u, su i tekstilna te industrija kože i obuće, koje su potonule za 11 odsto.\nUoči izveštaja ISTAT-a, Evropska komisija izašla je s procenom da će Italija imati najmanji privredni rast među članicama EU, od 0,2 odsto, i značajno manji od projektovanih 1,2 odsto na kojem su temeljene prošlogodišnje javne finansije Italije i pripadajuće privredne prognoze, prenosi portal Novac.\nIako je italijanska ekonomija pala u recesiju u četvrtom kvartalu, tržišta su za sad mirna. Međutim, pad budžeta u jesen pokazao je kako se to za čas može promeniti. A ako se tržište okrene ka jugu, niko ne može pouzdano znati kada će doći do prekretnice.\nFrancuske banke su prve na udaru ako prodaja u Italiji počne da utiče na ekonomiju i širi se kroz evropski finansijski sistem. Dve najveće banke Francuskoj poseduju maloprodajne jedinice u Italiji.\nPotrebno je prodati više od 400 milijardi evra godišnje kako bi održali misiju na putu, što prisiljava domaće banke da kupuju još više dugova.\nVeza između slabe ekonomije i slabih banaka, od kojih su mnoge još ranjive uprkos što tri godine uzastopno uspevaju da smanje loše kredite, fenomenološki se naziva "doom loop".\nVeć sedam zajmodavaca je tražilo spasavanje u protekle tri godine, a možda nisu poslednji. Što je još gore, potrebe Italije za finansiranjem iscrpele bi postojeće kapacitete sredstava za spasavanje Evropskog mehanizma za stabilnost, ili 410 milijardi evra, za samo godinu dana.\nTo bi ostavilo sledeću generaciju evropskih lidera da ponovo proceni troškove održavanja monetarne unije.


INSTRUKCIJA JE U SUPROTNOSTI SA USTAVOM — Bosnjaci.Net\nObjavljeno: 08. September 2021. 14:09:51\nRAMIZ SALKIĆ: OHR i OSCE godinama bez ozbiljne reakcije posmatraju kršenje prava djece Bošnjaka u ovom entitetu. Pozivam vas da prestanete to činiti i da iskoristite mehanizme koje imate i prekinete diskriminaciju i aparthejd u obrazovnom procesu u ovom entitetu.\nPotpredsjednik bh. entiteta RS, Ramiz Salkić, rekao je danas, 07. 09. 2021. godine, da je instrukcija upućena od direktora Republičkog pedagoškog zavoda RS, sa pozicije Ustava i zakona neprihvatljiva.\n- Instrukcija koju je uputio direktor Republičkog pedagoškog zavoda RS, Predrag Damjanović, je sa pozicije Ustava entiteta koji garantuje obrazovanje pod jednakim uslovima neprihvatljiva.\nTakođer, sa pozicije Zakona o osnovnom vaspitanju i obrazovanju koji garantuje obrazovanje bez bilo kog oblika diskriminacije: “U osnovnom vaspitanju i obrazovanju ne može se vršiti diskriminacija učenika , nastavnika i ostalog osoblja škole na osnovu rase, pola, jezika, religije, političkog ili drugog mišljenja, nacionalnog ili socijalnog porijekla, na osnovu invalidnosti ili na bilo kom drugom osnovu”, ona je neprihvatljiva.


NATO i Srbija u 2019: Saradnja u usponu - European Western Balkans\nAutor EWB 30. 12. 2019. 30. 12. 2019.\nBEOGRAD/BRISEL – Od komemoracija, preko poseta na visokom nivou do usvajanja novog Individualnog akcionog plana partnerstva (IPAP). Tako izgleda saradnja Srbije i NATO-a u 2019, a na osnovu svega stiče se utisak da Srbija postaje veoma važan i odgovoran partner NATO-a, što je i primetio brigadni general Čezare Marinel, šef Kancelarije NATO-a u Beogradu, u intervjuu za EWB.\nKraj godine predstavlja idealnu priliku da izvršimo rekapitulaciju odnosa Srbije i NATO-a, te izdvajamo najvažnije događaje u ovoj godini.\nOdržana je vojna vežba “Platinasti vuk 2019”\nPrikaz sposobnosti Vojske Srbije u 2019. godini; Foto: Medija Centar Odbrana / Jovo Mamula\nPočetkom juna, kod vojne baze “Jug” blizu Bujanovca započela je sada već tradicionalna vojna vežba “Platinasti vuk 2019” i trajala je do 19. juna. Vežba je okupila oko 500 pripadnika oružanih snaga iz 9 država – Bosne i Hercegovine, Bugarske, Mađarske, Italije, Severne Makedonije, Rumunije, Sjedinjenih Američkih Država, Slovenije, Ujedinjenog Kraljevstva i Srbije.\nPripadnici oružanih snaga ovih zemalja imali su priliku da uvežbavaju procedure prilikom angažovanja u multinacionalnim operacijama, radnjama i postupcima u međunaordnom okruženju. Tom prilikom komandant Četvrte brigade vojske Srije, general Slobodan Stopa je rekao da vežba predstavlja “idealnu priliku za razmenu iskustava vojski partnerskih zemalja” Srbije.\nOva vežba je bila samo prva u nizu od 17 vojnih vežbi koje je Srbija imala sa drugim zemljama, od čega su 13 bile sa NATO, a četiri sa Rusijom.\nDvadesetogodišnjica od bombardovanja i dolaska KFOR-a na Kosovo\nU martu 2019. godine se navršavala dvadesetogodišnjica NATO bombardvoanja Savezne Republike Jugoslavije. Operacija pod imenom “Saveznička snaga” je počela 24. marta 1999. godine i trajala je ukupno 78 dana.\nDvadeset godina kasnije, Srbija, Kosovo i NATO članice ovaj događaj tumače na različite načine, ali svi se slažu da se tako nešto nikada više ne sme ponoviti. Pa je tako predsednik Srbije, Aleksandar Vučić je ocenio da je nad Srbijom izvršena “agresija NATO-a” i da “stvari treba nazvati pravim imenom”.\n„Šaljem poruku da takve stvari nikada više ne smeju da se ponove, govorim da nam je potreban dobar i pristojan odnos sa NATO savezom, da nikada Srbiju ne dovedemo u takvu poziciju”, poručio je Vučić.\nU junu, ove godine je bila obeležena još jedna dvadesetogodišnjica ulaska KFOR-a na Kosovo. Povodom toga je u prištinskom Filmskom gradu organizovana komemoracija i bilo je poručeno da će misija nastaviti da garantuje bezbednost i slobodu kretanja svim zajednicama.\nTom prilikom je admiral Džejms Fogo, komandant Združenih NATO snaga u Napulju, poručio da će Saveznici nastaviti da sarađuju sa Vojskom Srbije i da će ta misija nastaviti da ispunjava obaveze iz Rezolucije Saveta bezednosti 1244, te je zbog toga neophodna saradnja sa Srbijom.\nVrhovni komandant NATO snaga u Evropi posetio Srbiju\nTod Volters u poseti Srbiji; Foto: Tanjug / Zoran Zestić\nTod. D. Volters, Vrhovni komandant NATO snaga u Evropi i komandant američkih vojnih snaga u Evropi, posetio je po prvi put Beograd u julu ove godine od kako je u maju stupio na dužnost. Tokom te posete se sastao sa predsednikom Srbije, ministrom odbrane Aleksandrom Vulinom, načelnikom Generalštaba Vojske Srbije generalom Milanom Mojsilovićem, kao sa i šefom Vojnog predstavništva u Misiji Republike Srbije pri NATO, brigadnim generalom Predragom Bandićem.\n“Pričali smo o mnogim temama i drago mi je što mogu da kažem da Srbija svojim radom i posvećenošću podstiče mir i stabilnost na Zapadnom Balkanu“, rekao je tokom posete Volters i istakao da je Zapadni Balkan veoma važan region za Evropu u pogledu sveopšte bezbednosti evropskog kontinenta, kao i da NATO poštuje vojnu neutralnost Srbije, kao i ono što radi Vojska Srbije.\nMaršal Pič u Beogradu\nU septembru, Beograd je posetio još jedan visok NATO zvaničnik. Ovog puta to je bio Vazduhoplovni maršal Stjuart Pič. Predsedavajući Vojnim komitetom, najvišeg vojnog tela u Savezu, maršal Pič se sastao sa ministrom spoljnih poslova Srbije Ivicom Dačićem.\nPič je tokom posete izrazio zadovoljstvo nivoom partnerske saradnje Srbije i NATO-a i naglasio da je NATO spreman da tu saradnju unapredi. S druge strane, Dačić je istakao da Srbija nastavlja da sprovodi politiku vojne neutralnosti, kao i da nastoji da bude odgovoran i pouzdan partner u očuvanju mira i bezbednosti u regionu, kao uslov za napredak regiona u celini.\nOtvorene su dve novoizgrađene radionice u TRZ Kragujevac\nOtvaranje pogona u TRZ Kragujevac; Foto: Ministarstvo odbrane Srbije\nKrajem septembra, zajedničkim finansijskim ulaganjem Vlade Srbije i NATO povereničkog fonda, izgrađene su i otvorene dve novoizgrađene radione u Tehničko remontnom zavodu Kragujevac. Radionice će služiti za izvlačenje eksplozivnog punjenja iz košuljice projektila i za delaboraciju, modernizaciju i održavanje ubojnih sredstava.\nOtvaranju pogona su prisustvovali Aleksandar Vulin, ministar odbrane Srbije, Danijel Dorington, visoki predstavnik NATO Agencije za podršku i nabavke i Rasim Ćirković, direktor Tehničkog remontnog zavoda Kragujevac.\n„NATO poverenički fond i kao njegov najveći donator Vlada Sjedinjenih Država učinili su nam veliku uslugu time što su pomogli da nam zemlja bude bezbednija i da neeksplodirana ubojna sredstva i zastarelu municiju, koja nam je veliko opterećenje u našim skladištima, uništimo na bezbedan način“, kazao je tom prilikom Vulin.\nSrbija usvojila drugi ciklus IPAP-a\nVlada Srbije je početkom novembra konačno usvojila svoj drugi ciklus IPAP-a sa NATO-om za period 2019-2021. godine. Značaj ovog dokumenta se ogleda u tome što on predstavlja sredstvo za struktuiranje i adekvatno organizovanje bilateralne saradnje sa NATO-om u cilju izvršenja reformi.\nNovi dokument je koncipiran u skladu sa principima programa Partnerstvo za mir, a to su dobrovoljnost, transparentnost i fleksibilnost, gde je Srbija u skladu sa sopstvenim ciljevima i interesima, zajedno sa NATO-om, opredelila prioritetne oblasti u kojima može na najbolji način da dalje unapređuje partnersku saradnju sa ovom organizacijom.\n“Novi IPAP nije stepen ka članstvu, već instrument da Srbija unapredi svoje političke odnose kroz dijalog i saradnju, bez nastojanja da promoviše NATO i postane članica”, izjavio je u vezi sa ovim Branimir Filipović, v.d. pomoćnika ministra u Ministarstvu spoljnih poslova Srbije.\nSedma NATO nedelja\nCentar za evroatalntske studije je tradicionalno po sedmi put organizovao Beogradsku NATO nedelju koja je održana od 12. do 14. novembra u Palati Srbije. Tokom skupa ocenjeno je da saradnja Srbije i NATO-a ide uzlaznom putanjom o čemu svedoči usvajanje najnovijeg IPAP-a.\nKonferenciji su prisustvovali između ostalih prisustvovali i Tadžan Ildem, pomoćnik Generalnog sekretara za javnu diplomatiju NATO-a, Robert Pščel, viši zvaničnik za Rusiju i Zapadni Balkan u NATO Odeljenju za javnu doplomatiju, kao i general Milan Mojsilović, načelnik Generalštaba vojske Srbije. Za njih je ovo bila prilika da se sastanu na marginama i razgovaraju o odnosima Srbije i NATO-a na sastanku zatvorenim za javnost.\nIldem je tom prilikom u intervjuu za EWB izjavio da je potrebno da se informiše javnost kako se saradnja odvija i da treba eliminisati mitove i stereotipe o njoj.\nI admiral Fogo je posetio Beograd\nAdmiral Fogo sa državnim sekretarom Živkovićem; Foto: Ministarstvo odbrane\nPoslednji visoki zvaničnik NATO-a koji je posetio Beograd ove godine je admiral Džejms Fogo, komandant Združenih snaga NATO-a u Napulju. On je u sklopu svoje regionalne turneje u Beograd došao na poziv generala Milana Mojsilovića sa kojim je razgovarao o saradnji Vojske Srbije i KFOR-a o zajedničkim aktivnostima koje se realizuju u okviru programa Partnerstvo za mir.\nPored toga on je imao i odvojene sastanke sa državnim sekretarom u Ministarstvu odbrane Aleksandrom Živkovićem i vršiocem dužnosti pomoćnika ministra spoljnih poslova za bezbednosnu politiku ambasadorom Branimirom Filipovićem.\nU intervjuu za naš portal, Fogo je ocenio između ostalog da je takođe ocenio da je saradnja između Srbije i NATO-a u usponu, ali i da od Srbije zavisi koliko razvijenu i duboku saradnju želi.\nNATOOTAN 2019Saradnja Srbije i NATO-a


Grupa EIB pripremila paket mera hitne podrške Zapadnom Balkanu\nIzvor: Radio Televizija Vojvodine, 08.Apr.2020, 19:38\nGrupa Evropske investicione banke pripremila je paket mera hitne podrške zemljama Zapadnog Balkana i to najpre lokalnim malim i srednjim preduzećima i zdravstvenom sistemu za otklanjanje posledica pandemije Covid-19.\nKako je saopšteno, EIB Grupa je obezbedila 5,2 milijarde evra za zemlje izvan Evropske unije u okviru šireg paketa mera EU za otklanjanje posledica pandemije Covid-19.\nPaket podrške EIB grupe zemljama Zapadnog Balkana biće dostupan po ubrzanoj proceduri >> Pročitaj celu vest na sajtu Radio Televizija Vojvodine << i prilagođen specifičnim potreba različitih sektora privrede, ali i lokalnim izazovima koje nameće pandemija.\n„EIB je pripremio paket mera hitne podrške zemljama Zapadnog Balkana i to najpre lokalnim malim i srednjim preduzećima i zdravstvenom sistemu. Želimo da uradimo sve što možemo i pomognemo da se sačuvaju ljudski životi, radna mesta i plate građana Zapadnog Balkana“, kaže potpredsednik EIB-a Dario Skanapijeco, koji je u EIB Grupi zadužen za aktivnosti na Zapadnom Balkanu.\nPoručio je da razmere krize zahtevaju evropsko jedinstvo i solidarnost i da je EIB Grupa je ponosna što je u prilici da konkretnom podrškom pomogne ublažavanje ekonomskih efekata pandemije Covid-19 na Zapadnom Balkanu.\nEIB Grupa je, kako je saopšteno, spremna da ubrza izdavanje već odobrenih zajmova vrednih oko milijardu evra i tako pomogne zdravstvenom sektoru u zemljama izvan EU da se izbori sa pandemijom, a privrednicima omogući što lakši pristup finansijskim sredstvima kako bi rešili probleme nedostatka gotovine i likvidnosti.\nSredstva su deo šireg paketa pomoći za 100 zemalja izvan EU koje je danas najavila EU i njen „Tim Evropa“, a koja su podržana garancijama iz budžeta EU, navodi se u saopštenju EIB.\nPodrška će zemljama biti omogućena po hitnom postupku, a cilj je sačuvati radna mesta i životni standard građana koji rade u sektorima koji su najteže pogođeni negativnim ekonomskim i društvenim posledicama pandemije korona virusa, i biće ispraćena dodatnim dugoročnim finansiranjem zdravstvenog i privrednog sektora, u skladu sa potrebama.\n„Našim partnerima izvan EU želimo da pokažemo da je Evropa uz njih onda kada im je potrebna. Kao deo 'Tima Evrope', EIB Grupa će u nedeljama pred nama obezbediti konkretnu podršku za nove investicije u zdravstvo i privredu u zemljama izvan EU“, kaže predsednik Evropske investicione banke Verner Hojer.\nHojer je rekao da će EIB Grupa u saradnji sa Evropskom komisijom, zemljama članicama EU, kao i evropskim i ostalim multilateralnim finansijskim institucijama omogućiti javnom i privatnom sektoru lakši pristup finansijama koje će im biti neophodne da prevaziđu posledice pandemije.\nDeo paketa podrške sektoru zdravstva dolazi i kroz jedinstveno tehničko iskustvo i finansijsku ekspertizu koje je EIB razvio investirajući više od 30 milijardi evra u bolnice, zdravstvene usluge i medicinske inovacije širom Evrope.\nKako se navodi, finansiranje projekata u sektoru zdravstva dodatno će biti ubrzano bliskom saradnjom sa ministarstvima zdravlja i drugim partnerima iz ovog sektora.\nEIB Grupa će i malim i srednjim preduzećima olakšati pristup finansijama i to putem već dogovorenih kreditnih linija dostupnih kod lokalnih banaka i finansijskih institucija širom sveta.\nEIB će, kako je najavljeno, u saradnji sa svojim partnerima na lokalu raditi na uklanjanju prepreka za investicije u javni sektor, pružiti podršku zdravstvu, regionalnoj trgovinskoj razmeni i teško pogođenim sektorima poput turizma i hotelijerstva.\nUbrzano finansiranje će biti dostupno u zemljama u kojima EIB već posluje, što uključuje i sve zemlje Zapadnog Balkana, a očekuje se da će pakete pomoći dodatno osnažiti i druge međunarodne i evropskih finansijske institucije.\nB92: Grupa EIB pripremila paket mera hitne podrške Z.Balkanu\nGrupa EIB osiguraće zemljama izvan EU 5,2 milijardi evra\nIzvor: Capital.ba, 09.Apr.2020, 08:30\nSARAJEVO, Grupa Evropske investicione banke (EIB) osiguraće zemljama izvan Evropske unije 5,2 milijardi evra u okviru svog paketa podrške otklanjanju posljedica pandemije Covid-19. Sredstva su dio šireg paketa pomoći za 100 zemalja izvan EU koje je juče najavila Evropska unija i njen „Tim Evropa“,...


Vučko dočekan ovacijama na Koševu, Dodik “nagrađen” zvižducima – Haber.ba\nPredsjedavajući Predsjedništva Bosne i Hercegovine Milorad Dodik svečano će otvoriti EYOF, najveći događaj u našoj zemlji nakon Olimpijade 1984. godine.\nAbdulah Skaka i Milorad Dodik - Screenshot/DailyMotion\nSvečana ceremonija otvaranja Evropskog omladinskog zimskog festivala mladih održava se pred više od 20.000 ljudi na Koševu.\nVučko, maskota Olimpijskih igara 1984. dočekan je aplauzima, a njegov nasljednik je Groodvy.\nSvečano otvaranje EYOF-a – Hayat.ba\nZa razliku od Vučka, predsjedavajućeg Predsjedništva BiH gledatelji na Koševu “nagradili” su zvižducima, prenosi “Faktor“.\nCeremoniji otvaranja EYOF-a na najvećem bh. stadionu prisustvuju i članovi Predsjedništva BiH Šefik Džaferović i Željko Komšić, predsjedavajući Vijeća ministara BiH Denis Zvizdić, makedonski premijer Zoran Zaev i ostale zvanice.\nTeme:EYOF 2019, izdvojeno, Milorad Dodik, Sarajevo, svečano otvaranje, zvižduci\nZaovinsko jezero na rijeci Tari u Srbiji posljednjih dana sliči na sve, osim na...\nPronađena tijela majke i sina sa ranama od vatrenog oružja, komšije prijavile tek kad je poslije 10 dana počeo da se osjeća nesnosan smrad