Ukratko o ICMM Prezentovani podaci\nU cilju da obezbedi potrebne informacije, na najbolji mogući način, potencijalnim investitorima, ICMM je sam sebi postavio i zadatak izrade i primene projekta GIS i Geološke baze podataka Kosova (GDK-engl.skr.). Svrha ovog projekta je uspostavljanje najpovoljnijeg i za korisnike dostupnog portala koji će ispuniti potrebe ICMM-a, različitih državnih organa i zvaničnih institucija kao i nacionalnih i međunarodnih rudarskih i geoloških organizacija i profesionalnih korisnika. Ovaj veb-sajt (website) treba da postane najznačajniji izvor informacija, mogućnosti i tekućih dešavanja koja se odnose na oblast rudarstva.\nGlavna svrha ovog projekta je da unapredi komunikaciju između ICMM-a i ciljnih grupa. Da bi se ovo postiglo, podaci su uređivani i svrstavani kako bi obezbedili najlakši pristup svim interesnim grupama. Podaci moraju biti sistematizovano grupisani prema sledećem:\nDozvolama, kako za istraživanje takoi za otkopavanje, sa datumom početka i završetka, koordinatama i zemljišnim parcelama u vidu tabelarnog prikaza\nAktivnim rudištima, kao i lokacijama koje su u razmatranju za dobijanje licence ili na kojima se realizuju istraživanja, prikazuju se na grafičkim planovima na topografskim osnovama (sadašnje topografske osnove su izvedene iz originalnih Jugoslovenskih planova).\nDovolama izdatim prema važećem Pravilniku kao što su, dozvole za prerđivačke pogone, sertifikatima za palioce mina, dozvolama za miniranje i istražna bušenja.\nGeološkim podacima i razvrstanim resursima i lokacijama, kroz interaktivni grafički prikaz\nPojavama mineralnih sirovina, i njihovim procenjenim količinama i ograničenjima, i to i kao tabelarni i kao grafički prikaz\nPrikazima plana Kosovskih majdana i rudišta, koji treba jasno da razdvoje i označe sekcije u regionu koje treba da budu dodeljene za druge potrebe kao što su putevi, dalekovodi, , prostori namenjeni izgradnji stambenih ili industrijskih objekata.\nDetaljnim geološkim kartama specijalističkim geološkim kartama kao što su : karte mineralnih sirovina, pedološke karte, karte podzemnih voda, klizišta, odrona,jalovišta i kontaminiranih prostora (geohazard maps), geohemijske i geofizičke karte, sa međunarodno prihvaćenim oznakama i legendama.\nGeo-Baza podataka Kosova početna strana\nGeo-Baza podataka Kosova strana licence rudnika/rudišta\nGeo-Baza podataka Kosova GIS modul


Šarenolika četvrta nedelja Kaleidoskopa kulture - Oblakoder\nŠarenolika četvrta nedelja Kaleidoskopa kulture\nČitajte šta nam sve donosi četvrta nedelja Kaleidoskopa kulture.\nVizuelna umetnost u okviru „Kaleidoskopa“ ove godine dobija svoje mesto kroz dve izložbe koje će biti otvorene danas, 17. septembra – izložba finskog dizajna „Inovativni finski dizajn“ od 13 sati, u kulturnoj stanici Eđšeg, koja će trajati od 22. septembra i švajcarskog dizajna „Swiss style now“ od 20.21 čas, u holu Železničke stanice, koja će biti otvorena do 15. oktobra.\nIzložba „Inovativni finski dizajn“ je početak obeležavanja Nedelje finske kulture, u okviru čega Novosađane 21. septembra očekuje radionica za decu i književno veče. Ko su glavni junaci popularnih finskih knjiga i stripova o porodici Mumin? To će otkriti Radionica za decu: Mumin u subotu sa početkom u 11 sati, u kulturnoj stanici Eđšeg, koja će najmlađe sugrađane, kroz tehnike crtanja, odvesti u neobičan svet Muminove doline. Književno veče, istog dana, na istom mestu, ali u 19 časova predstaviće jednu od najčitanijih i najprevođenijih finskih autorki za decu i odrasle, Tuve Janson, autorke serijala knjiga i stripova o porodici Mumin.\nTakođe i izložba švajcarskog dizajna biće upotpunjena predstavljanjem projekta pobednika 14. Praškog kvadrijenala Filipa Jovanovskog „Ova zgrada govori istinu“ koji se bavi problemom javnih prostora. Performans u okviru tog projekta biće izveden u holu Železničke stanice najpre 22. septembra u 12 sati, zatim uveče u 20 časova, a 23. i 24. septembra u tri termina: od 12, 17 i 20 sati.\nOmladinski aktivizam na daskama koje život znače\nKrajem ove nedelje u Novom Sadu očekuje vas Festival omladinskog angažovanog teatra, koji je nastao u okviru projekta „EYE – Net“! Osim novosadskih predstava, 20. i 21. septembra teatri stižu iz Mađarske, Hrvatske, Slovenije i Italije.\nTokom dva dana festivala biće izvedeno osam predstava, a detaljnu satnicu i mesto izvođenja predstava možete pronaći na facebook event-u: https://www.facebook.com/events/385690132329789/\nKroz umetnost i zajedničke akcije skrenuti pažnju na ekologiju\nPovodom Svetskog dana čišćenja planete Zemlje, 21. septembra od 10 do 13 časova, biće organizovana akcija uređenja i čišćenja plaže Bećarac i Bici Oaze na Sunčanom keju kod zgrade Rektorata.\nSvoje snage udružili su „Novi Sad 2021 – Evropska prestonica kulture“, OPENS 2019, Eko Kurir, Novosadski volonterski servis, JCI Novi Sad, Aktiv NS kako bi zajedno sa Novosađanima uredili i očistili veoma prometne i nažalost neuredne mikrolokalitete.\nVečeras, 17. septembra u 20.21 čas biće otvorena i izložba „Percepcija savremenosti – Univerzalno more“ u Muzeju savremene umetnosti Vojvodine, koju čine VR, interaktivni i video radovi, 3D animacije, instalacije, kao i prostorne (javne) instalacije. Izložba se oslanja na ideju Univerzalnog mora, interdisciplinarnog umetničkog i inovativnog projekta koji se bori protiv zagađenja vode. Izložba je deo Festivala savremene umetnosti Dunavski dijalozi 2019. Na izložbi će biti predstavljeni radovi umetnika iz deset zemalja dunavskog regiona.\nPrvi festival srpskog džeza u Svilari\n„Kaleidoskop kulture“ četvrte nedelje donosi i prvi Festival srpskog džeza koji će biti održan 20. i 21. septembra u kulturnoj stanici Svilara, a u organizaciji NVO „Kovači kulture“. Nova prilika da se promovišu domaći muzičari i stvaraoci, sa jedne strane, a sa druge, novi događaj za sve poštovaoce i ljubitelje kvalitetnog džez zvuka.\nI u petak i u subotu, program će početi u 21 čas, a ulaz je slobodan.\nPrve večeri nastupiće „The New Now Trio“, džez trio iz Novog Sada koji čine renomirani muzičari – Milena Jančurić (flauta), Vladimir Samardžić (bas) i Saša Ignjatović (perkusije). Pored njih, Novosađane iste večeri očekuju i „MoveMental Bend“, najnoviji projekat novobečejca Tibora Buraija. Drugo veče rezervisano je za trio „Out of form“ Bogdana Đurđevića, koji već nastupao sa poznatim umetnicima poput Vasila Hadžimanova, Lene Kovačević, grupe Zemlja gruva… Na samom kraju festivala nastupiće jazz fusion kvintet Vladimira Tubića.\nTagovi: kaleidoskop kulture


Izložba „Misija kreativa“ - Dnevni list Danas\nPočetna » Društvo » Izložba „Misija kreativa“\nPredstavljanje Kladova u Ambasadi Austrije u Beogradu\nIzložba „Misija kreativa“\nČetvorogodišnja uspešna saradnja i realizacija više programa poput izložbi slika iz savremenog austrijskog likovnog stvaralaštva, doprinela je da Centar za kulturu Kladovo dobije priliku da pred visokim zvaničnicima i stranim diplomatama promoviše Kladovo. Naime, na poziv ambasadora Austrije dr Klemensa Koje, danas će u rezidenciji Ambasade Austrije u Beogradu biti priređena prezentacija Kladova.\n0Piše: J. B. K. 04. jula 2012. 17.00\nKako Danas saznaje od direktorke Centra za kulturu Kladovo Žakline Nikolić, ovom prilikom biće priređena izložba domaće radinosti članica kladovskog udruženja „Misija kreativa“, nastupiće svirači na tradicionalnim narodnim instrumentima, a putem video-prezentacije biće predstavljeni turistički potencijali opštine Kladovo, dok je za prezentaciju domaće narodne kuhinje zadužen hotela „Đerdap“ iz Kladova.\nSutra će u Kladovu, u okviru Kladovskog leta, biti predstavljeno frankofono udruženje Alijansa „Srbija – Francuska“, koje već 16 godina uspešno radi okupljajući mnogobrojne članove u ovom mestu. „Frankofonci će uz francuske šansone i karaoke, pevajući, dodeliti diplome svojim članovima, a potom gledati na otvorenoj sceni crtane filmove“, kaže Žaklina Nikolić, podsećajući da je nedavno Alijansa „Srbija-Francuska“ na najlepši mogući način prezentovala Srbiju u departmanu Vandeja u zapadnoj Francuskoj, a trenutno je domaćin studentima iz Francuske koji uče srpski jezik i stažiraju u Centru za kulturu Kladovo.\nNovih 520 knjiga za Biblioteku u Kladovu\nKoncert francuske šansone na proslavi\nDeda Mraz u bibliobusu


Novalić: Kontratužbe između entiteta posljedice turbulentnog vremena :: Semberija INFO ::\nNovalić: Kontratužbe između entiteta posljedice turbulentnog vremena\nSARAJEVO - Premijer Federacije BiH Fadil Novalić izjavio je da su tužbe i kontratužbe između FBiH i Republike Srpske posljedice turbulentnog vremena od izbora do formiranja vlasti, ali da sa predsjednikom Vlade Srpske Radovanom Viškovićem intenzivno sarađuje.\nNovalić je naveo da je FBiH tri četvrtine ekonomije BiH, ali i da pozitiva koja se odvija u Republici Srpskoj, ako se, kako je rekao, odvija, odgovara BiH, jer je riječ o jednom ekonomskom prostoru.\nOn je ocijenio da je FBiH glavni kreator ekonomskih kretanja u BiH i da joj ne treba novac od Međunarodnog monetarnog fonda (MMF) već tehnička pomoć i prisustvo.\n"Nama MMF treba, jer smo područje koje važi za nestabilno. BiH treba MMF kao poruka da je tu sve mirno, jer garanuje ravnotežu budžeta. FBiH novac zaista ne treba, mi imamo aranžman od milijardu i nešto dolara, ali smo uzeli 200 miliona i rekli više nam ne treba", rekao je Novalić za "Dnevni avaz".\nOn je ocijenio da federalna Vlada dobro funkcioniše i u tehničkom mandatu i da rezultati ne izostaju, te da ima najava iz SDA, HDZ –a BiH i SBB-a da će određeni ministri, a tu je i on, ostati u sastavu nove vlade.\nNovalić je ocijenio i da je Vlada FBiH reagovala kako je morala u slučaju dešavanja u Zavodu za zbrinjavanje mentalno invalidne djece i omladine Pazarić, odnosno smjenom direktora, Upravnog i Nadzornog odbora, ali da ostaje da se ustanove stvarne činjenice, te da je pozvao tužilaštvo da to učini bez ikakve politizacije.


2001/10/09 22:38 Nakon izbora - institucije sa limitiranim ingerencijama\nTUE, 09 OCT 2001 22:38:25 GMT\nNakon izbora - institucije sa limitiranim ingerencijama\nPredstoje�i izbori za parlament Kosova, koje politi�ke partije �esto nazivaju nacionalnim, a me�unarodni predstavnici ih propagiraju kao izbore nakon kojih �e se njihova vlast postepeno preneti na strukture lokalne vlasti, ne�e ponuditi ni�ta vi�e od supstancijalne autonomije. To je 'zagarantovano' i usvajanjem Ustavnog okvira za privremenu samoupravu na Kosovu, 15 maja ove godine.\nNakon 17. novembra, za kada su zakazani izbori, Kosovo �e imati parlament, predsednika, premijera i devet ministarstava, koji �e predstavljati sve zakonodavne i izvr�ne institucije. Na�in funkcionisanja ovih organa, uklju�uju�i njihove kompetencije i limite, odre�en je poslednjom Uredbom �efa civilne Misije OUN na Kosovu, Hansa Haekkerupa. Dono�enjem ove Uredbe, g. Haekkerup kao da je jo� jednom �eleo da stavi do znanja albanskim liderima i srpskoj predstavnici u Privremenom administrativnom ve�u da je on glavna istanca na Kosovu i da �e to i dalje ostati.\nVe� du�e vreme se ose�a op�te nezadovoljstvo zbog na�ina funkcionisanja i uop�te mandata �lanova Privremenog administrativnog i tranzicionog ve�a Kosova. Naime, smatra se da je �ef civilne Misije na Kosovu Administrativno ve�e preobrazio u savetodavni organ, kakav je trebalo da bude Tranziciono ve�e Kosova, dok bi ovi prvi trebali da verifikuju ili odbijaju predloge ovih drugih. Uvre�eno je i mi�ljenje u javnosti da su �lanovi Tranzicionog ve�a (koje se svojevremeno upore�ivalo sa svojevrsnim parlamentom), odnosno predstavnici politi�kih partija, udru�enja i pojedinaca svih nacionalnosti, koristili nedeljne susrete za ''izra�avanje li�nih frustracija''...\nGledano s ovog aspekta, politi�ki analiti�ari su zapazili da bi nedostatak glavnih ministarstava u budu�oj Vladi Kosova i neograni�en autoritet �efa civilne Misije za posledicu imali kopiju prethodnog ''vladanja'' centralnih institucija vlasti. Naime, nije daleko od realnosti da budu�i parlament, predsednik, premijer i ministri ponovo budu dekor, dakle inferiorni - kao i kopredsedavaju�i departmana koji su do po�etka predizborne kampanje funkcionisali u okviru zajedni�kih administrativnih struktura.\nJedan od visokih predstavnika Demokratske partije Kosova proistekle iz biv�e OVK, Fatmir Limaj, je 3. oktobra, kada je prestalo sa radom Tranziciono ve�e Kosova (i zapo�ela predizborna kampanja) izjavio: ''�elimo da parlament Kosova ni�im ne li�i na ovo ve�e, ne zato �to se nismo anga�ovali, ve� zbog �injenice �to ovde niko nije uzimao u obzir na�e savete i primedbe''...\nA kako �e izgledati budu�a vlada Kosova?\nOblasti kao �to su red i zakon, odbrana i spoljna politika bi�e u rukama �efa OUN na Kosovu, dok �e se 20 departmana (koji su do sada imali po jednog lokalnog i medjunarodnog predstavnika) stopiti u devet novoformiranih ministarstava. Zvani�nici Misije su tvrdili da je ova odluka doneta na osnovu Ustavnog okvira privremene vlasti na Kosovu, mada se u ovom dokumentu nigde ne odre�uje broj ministarstava i oblasti za koje �e ona biti zadu�ena. Dakle, u njemu nigde ne pi�e da li �e, me�u ostalima, Kosovo imati ili ne ministarstvo odbrane, policije, ministarstvo pravde ili ministarstvo inostranih poslova...\nUpravo je broj i odgovornost za odre�ene sektore budu�ih ministarstava bilo jedno od pitanja oko kojeg su se ''lomila koplja''. Zatim, Ustavnim okirom nije obuhva�eno ni pitanje referenduma. Poznavaoci pravnih pitanja su mi�ljenja da se formiranjem vlada bez �etiri pomenuta ministarstava i bez Ustavnog suda Kosova ipak u odre�enoj meri prejudicira budu�i politi�ki status Kosova.\nKosovo, prema Uredbi sa kojom se albanski �lanovi Privremnog administrativnog ve�a Kosova nisu u potpunosti usaglasili, ima�e ministarstvo za privredu i finasije, ministarstvo za trgovinu i industriju, kulturu, omladinu i sport, ministarstvo za obrazovanje, nauku i tehnologiju, ministarstvo za rad i socijalnu za�titu, ministarstvo zdravlja, za�tite sredine i prostornog planiranja, ministarstvo za transport i veze, ministarstvo za javne slu�be, i ministarstvo za poljoprivredu, �umarstvo i ruralni razvoj. Ako se stave na vagu zna�aj ovih ministarstava sa oblastima koje �e ostati u nadle�nosti civilnog administratora, onda nije te�ko zaklju�iti da �e pobednik na ovim izborima biti g. Hans Heakkerup, a da �e se politi�ke partije koje budu dobile najve�i broj glasova zadovoljiti jer postaju u stvari ''partneri'' �ire vladine koalicije sa Haekkerupom koji �e dr�ati klju�na ministarstva: odbranu, red i zakon i spoljnu politiku. U njegovim kompetencijama ostaju i fiskalna politika kao i ubiranje taksi, imenovanje sudija i javnih tu�ioca.\nOvakvu raspodelu nadle�nosti zvani�nici OUN na Kosovu obja�njavaju ograni�enjima koje postavlja Rezolucija 12 44, doneta juna 1999. godine, Rezolucija koja je odre�ivala modalitete privremene uprave na Kosovu od strane me�unarodne administracije. Tako se i u donetoj Uredbi o izvr�nim strukturama privremene samouprave ka�e da ''prema Ustavnom okviru i Rezoluciji 12 44 UNMIK treba da izgradi institucije privremene samouprave, ostavljaju�i administratoru pozama�an broj kju�nih administrativnih funkcija, kao �to su red i zakon, odnosi sa inostranstvom, ubiranje taksi i imenovanje sudija i javnih tu�ioca''. Navodi se tako�e da funkcionisanjem ostalih izvr�nih struktura, uklju�uju�i ured predsednika, premijera i parlamenta Kosova, ni na koji na�in ne smeju zadirati ili minirati krajnji autoritet specijalnog izaslanika Generalnog sekretara OUN za implementaciju Rezolucije 12 44 Saveta bezbednosti OUN.\nDakle, �ef civilne Misije na Kosovu mo�e da bilo koju odluku koja nije u skladu sa donetim dokumentima proglasi neva�e�om, da re�ava parlamentarne krize raspu�taju�i parlament, da smeni predsednika Kosova ili premijera. Radi pukog pore�enja, autoritet me�unarodnog administratora Kosova mo�e se meriti sa najmanje dve tre�ine parlamenta Kosova, koje su potrebne za biranje izvr�ioca ovih funkcija. Dakle, me�unarodna administracija na Kosovu se ovim izborima i uspostavljanjem centralnih organa vlasti na neki na�in rastere�uje od odgovornosti nekih izvr�nih funkcija koje nisu toliko zna�ajne u odnosu na politi�ko opredeljenje gra�ana Kosova oko budu�eg njegovog statusa.\nI ovda�nji pravni eksperti smatraju da nepostojanje �etiri - pet glavnih ministarstava u sklopu budu�e vlade Kosova prejudicira i definitivno re�enje statusa Kosova i da se u stvari ne ti�e samo o�uvanja kompetencija specijalnog predstavnika OUN za implementaciju Rezolucije 12 44 Saveta bezbednosti OUN.\nDevet ministarstava vlade Kosova obuhvataju gotovo sve funkcije koje su do sada bile u mandatu 20 departmana zajedni�kih administrativnih struktura na Kosovu. Zvani�nici UNMIK-a ka�u da ovaj reducirani broj predstavlja nastojanje za racionalizaciju ministarstava. U Uredbi se tako�e ka�e da je ''potrebno izr�iti preme�tanje i promenu ureda i treba stvoriti sigurnost za novu privremenu Vladu''. U stvari sa ovim obrazlo�enjem, smatraju politi�ki analiti�ari, je nekoliko oblasti spojeno u okviru jednog ministarstva...\nU vreme osnivanja departmana neki od njih su dodeljeni nekim politi�kim snagama i pojedincima da bi zadovoljili svoje ambicije. Tako na primer, stvaranje posebnog departmana za omladinu od onog za sport, bio je u stvari rezultat �irokogrudosti me�unarodnih predstavnika u cilju, kako se tvrdilo, da se oni u�utkaju...\nS druge strane, predvi�eno je da premijer ima dodatne kompetencije i ured u funkcionalnom smislu, modifikovan i u sklopu kojeg �e se vr�iti i neke druge funkcije koje mo�da i ne spadaju u temeljne funkcije tradicionalnih vlada koje se bave poslovima ministarstava. Izvr�na funkcija premijera �e biti mnogo sna�nija i on �e biti u direktnoj koordinaciji sa glavnim administratorom kojem �e odgovarati za svoj rad jednako kao i parlamentu, a �ije dve tre�ine imaju pravo da ga imenuju i smenjuju. I Uredu predsednika Kosova daje se novi mandat, me�utim, ni pribli�an onom funkciji premijera.\nU stvari interesantno je da �e u sklopu vladinih struktura funkcionisati i nekoliko tzv. izvr�nih agencija, kao �to je Autoritet za dono�enje uredbi u oblasti farmacije, Ured za statistiku, katastarska agencija, kao i izvestan broj drugih, sli�nih agencija koje �e se osnovati i kojima �e rukovoditi me�unarodni predstavnici.\nPredodre�eni sastav izvr�nih struktura Kosova koje �e se stvarati nakon izbora izgleda da �e u velikoj meri degradirati ose�anje i ukus glasa�a za istinsku vrednost slobodnog glasa. Jer, oni kojima gra�ani budu dali glas ne�e mo�i da u�ine mnogo vi�e od onoga �to su do sada �inili, osim �to �e se mo�da mo�i busati fiktivnim funkcijama.


Rumunski startap UiPath napravio presedan na njujorškoj berzi - Kreativna Srbija®\nRumunski startap za automatizaciju poslovanja, UiPath prekjuče je bio udarna vest na Njujorškoj berzi, gde je uspešno otvorio trgovinu deonicama prema investitorima. Inicijalno je u sredu prikupio 1,34 milijarde dolara od prodavaca softvera i investitora na Inicijalnoj javnoj ponudi (IPO) uz skok cene od 23 procenta.\nKompanija je prodala akcije po ceni od 56 dolara po komadu, iznad očekivanog raspona između 52 do 54 dolara, da bi na zatvaranju berze zaključila trgovanje na nivou od 69 dolara po akciji, izveštava CNBC. Na zatvaranju, tržišna vrednost rumunskog startapa dostigla je 35,8 milijardi dolara.\nTreća najveća inicijalna ponuda u istoriji njujorške berze\nOvo je, prema američkim medijima, treći najveći IPO ikada neke softverske firme na američkoj berzi. UiPath se odlučio za izlazak na tržište kapitala u vreme naglog rasta, kada preduzeća, počev od sektora zdravstvene zaštite do proizvođača energije traže načine da automatizuju poslove u svojim finansijskim, kadrovskim i pravnim odeljenjima.\nUiPath u martu ove godine podneo je dokumentaciju za izlazak na Njujoršku berzu, preko inicijalne javne ponude (IPO), piše CNBC. Prema procenama s početka februara, kompanija je vredela 35 milijardi dolara.\nKompanija je prošlu godinu završila za 607,6 miliona dolara prihoda, što je za 81 odsto više u odnosu na prethodnu. Uprkos tome, i dalje gubi novac – neto gubici iznose 92 miliona dolara, mada je to dramatično poboljšanje u odnosu na 519,9 miliona dolara u 2020.\nPrethodna godina je bila veoma uspešna za UiPath, koji je u julu uzeo investiciju od 225 miliona dolara, a u decembru objavio da planira da izađe na berzu. Takođe, 2020. je bila izuzetno uspešna godina i za rumunski startap ekosistem, koji je zabeležio najveću vrednost prikupljenog kapitala do sada.\nPročitaj i ovo: Tri Eleven meetupa u tri grada u Srbiji\nStartap koji automatizuje procese u kompanijama\nNajveći balkanski startap osnovan je u Bukureštu\nKompaniju je u Rumuniji osnovao 2005. godine Danijel Dines, bivši inženjer Majkrosofta. Dines je desetak godina kasnije preselio UiPath u SAD i osnovao sedište u Njujorku, ali je zadržao centralu u Bukureštu, u kojoj otprilike radi jedna četvrtina od ukupno 2.863 stalno zaposlenih.u kompaniji.\nDines kontroliše 88 odsto akcija sa pravom glasa i najveći je akcionar sa više od 110 miliona akcija vrednih preko 7,0 milijardi dolara, na bazi cene na zatvaranju trgovanja na dan 21. aprila 2021. godine.\nNa sajtu svoje kompanije Dines ističe da, kao i osnivač Majkrosofta Bil Gejts, koji je imao viziju da svaka kuća ima personalni računar, on ima viziju da svaki čovek na svetu ima svog robota. Robot je tu da radi posao da ljudi ne bi bili roboti, poručuje osnivač najvećeg balkanskog startapa.\nCNBC / Startit / Kreativna Srbija\nPročitaj i ovo: Rajfajzen banka pokrenula akceleratorski program za startape\nLjudi za novo doba se ne boje promena. Prihvataju neizvesnost. Oni su kreativni. Vole inovacije, ali i stvaraju inovacije. Stalno...\nU moru novih informacija kojima su svakodnevno bombardovani ljudi će se se sve teže snalaziti, uveren je filozof medija Piter...\n04/05/2012 08/03/2021 Urednik\n”Mikser” organizuje kreativni samit koji će na Mikser festivalu okupiti predstavnike svih relevantnih manifestacija iz regiona koje se bave razvojem i afirmacijom kreativnih disciplina. Zahvaljujući ovoj inicijativi organizacije ”Mikser”, čiji je cilj osnivanje asocijacije za unapređenje saradnje na razvoju kreativne ekonomije jugoistočne Evrope, Beograd će biti centar koji povezuje šesnaest najznačajnijih manifestacija iz Albanije, Austrije, BiH, Bugarske, Hrvatske, Makedonije, Slovenije i Srbije. Kao rezultat višegodišnje saradnje sa srodnim organizacijama u…\nJugosfera & Balkan Kreativnost Makroekonomija\nindustrija događaja, kreativne industrije, Mikser


Republici Srpskoj ne pada na pamet da se bavi bilo kakvim pitanjima rata i oružanih sukoba, rekao je Milan Tegeltija, savjetnik srpskog člana Predsjedništva BiH, gostujući na ATV-u.\nTema koja posljednjih dana političku temperaturu diže do tačke usijanja. Kako bi pravni mehanizmi mogli da potvrde opravdanost i odlučnost vlasti Republike Srpske da intervencionistički oduzete nadležnosti budu vraćene na izvorna dejtonska podešavanja.\nPravni stručnjaci Federacije BiH utrkuju se da objasne kako će sve inicijative iz Banjaluke pasti u vodu, čak navijaju za sankcionisanje najviših srpskih predstavnika.\nEkspertski timovi Srpske iz različitih oblasti za to vrijeme pripremaju legislativu koja bi do 28. Oktobra kroz parlamentarnu proceduru trebalo da zaštiti ustavna prava Republike Srpske garantovana Dejtonom.\n„Uvjeren sam da će do kraja oktobra biti sačinjen sat zakona u vezi sa vraćanjem nadležnosti Srpskoj o kojima će se izjasniti Narodna skupština Republike Srpske“, jasan je srpski član Predsjedništva BiH Milorad Dodik. On je ponovio da je Ustav jasan da se BiH sastoji od dva entiteta i da sve ono što nije izričito dato BiH u nadležnost pripada entitetima.\nMilan Tegeltija, savjetnik srpskog člana Predsjedništva, posjetio je da je Dejtonski sporazum zaustavio rat u BiH, i koji je definisao uslove mira. Jedan od tih uslova je i Aneks 4 koji se zove Ustav BiH, koji je predvidio u sebi nadležnosti Bosne i Hercegovine tako što ih je taksativno nabrojao.\n„Za sve ostalo u tom Ustavu BiH naveo je da sve što nije navedeno kao nadležnost BiH pripada entitema. U stavu 3 tog istog Ustava predviđena je mogućnost prenošenja nadležnosti ukoliko se o tome dogovore entiteti. Međutim, svaki dogovor između entiteta mora biti dobrovoljan. Mi znamo na koji način su se prenosile te nadležnosti, kakva robusna vojna sila je bila prisutna u BiH, 50 do 60 hiljada vojnika NATO koji su podržavali odluke visokog predstavnika, to je bila prislia i prijetnja. A opšti pravni princip je da sve što je urađeno pod prisilom i prijetnjom je ništavno. Prema tome, Republika Srpska , kao jedan od entiteta BiH, raspolaže sa onim svojim nadležnostima koje je nekada eventualno prenijela pod tim uslovima na BiH. Zbog toga, što disponira tim nadležnostima, ona ima pravo da te saglasnosti koje je jednom dala danas-sutra i povuče“, rekao je Tegeltija u razgovoru za ATV.\nPrema tome, kako dalje navodi, govorimo o primarnim nadležnostima BiH koje niko ne dira.\n„Svi ovi procesi su prije svega politički koji se dešavaju na političkom terenu. Republici Srpskoj ne pada na pamet da se bavi bilo kakvim pitanjima rata, oružanih sukoba, što se potencira iz FBiH“, rekao je Tegeltija.\nPrvi stav, kako kaže, je da se ne dovodi u pitanje teritorijalni integritet BiH. Ne dovodimo u pitanje nijednu nadležnost BiH koja je propisana Ustavom BiH u Dejtosnkom sporazumu.\n„Ne može niko da govori da Republika Srpska narušava nekakav ustavni poredak, ona se zalaže sa ustavni poredak onako kako je propisanom Ustavom BiH koji je dio Dejtonskog sporazuma. Vraćanje nadležnosti Republici Srpskoj je jedan politički proces u kojem Republika Srpska ima legitimitet i legalitet da uđe putem svog zakonodavnog organa vlasti, a to je Narodna skupština“, jasan je Tegeltija.\nRekao je ekspertski timovi pripremaju prijedloge odluka koje će biti prezentovane Narodnoj skupštini. Neke od tih odluka su već demonstrirane javnosti. Tegeltija napominje da Republika Srpska sve radi transparentno i javno govori šta joj je namjera, a to nije ugrožavanje teritorijalnog integriteta, ustavnog poretka.\n"Mnogi kažu postoje zakoni na nivou BiH koji su tu oblast regulisali, međutim u temelju tih zakona se nalazi taj ugovor o prenosu nadležnosti. Kada te saglasnosti ne bude legitimitet tih zakona dolazi u pitanje, jer kad kući izvučete temelj, kuća ne može da stoji", kaže Tegeltija.\nOn je rekao da je razočaravajući stav opozicije u Republici Srpskoj kad su u pitanju ključni nacionalni interesi.\n"Čudi me da dobar dio članova opozicije ne razumije istorijski trenutak u kojem se Republika Srpska nalazi. Mi s enalazimo pred pitanje biti ili ne biti. Nije ovo pitanje koje može da čeka. Ili će postojati Republika Srpska u formi kako je ugovoreno u Dejtonskom mirovnom sporazumu ili je neće biti, biće obesmišljena i biće pusto slovo na papiru", upozorava Tegeltija.\nOn se pita koja nam je druga opcija i da li treba da prepustimo da i ovo malo nadležnosti uzmu Republici Srpskoj.\n"Republika Srpska je doveden pred zid. Mi u stvari ne biramo šta da radimo, nego biramo da li želimo da Republika Srpska opstane u furmi i kapacitetu kako je to predviđeno Dejtonskim mirovnim sporazumom ili to ne želimo", jasan je Tegetija.\nOn ističe da je dogovor u BiH ključan za njeno postojanje i funkcionisanje i da Republika Srpska već duže vrijeme poziva na razgovore.\n"Oni kažu mi nećemo da razgovaramo, a kamoli da se dogovaramo, taknuto-maknuto, sve što je prenešeno ostaje na BiH. Prema tome s tim stavom ne možete pregovarati i tu ne možete pregovarati. Bilo bi lijepo kad bi to moglo tako kao što kaže gospodin Šarović i svi u ovoj zemlji znaju da je to nešto što je potpuno nemoguće i da je to jedna šarena laža koja se nikad neće desiti.\nGovoreći o akcijama koje preduzima Tužilaštvo BiH Tegltija kaže da srpski član Predsjedništva BiH ima dejtonske garancije za svoju funkciju i zaštitu od krivičnog gonjenja za ono što radi srpski član Predsjedništva.\n"Taj njegov imunitet se izvalači iz Aneksa 3 Dejtonskog mirovnog spotazuma koji je ustvari sporazum o izborima iz njegovog člana šest koji se poziva na dokument usvojen 1990. godine od Konferencije za evropsku bezbjednost i saradnju u Kopenhagenu. Citirano je u Dejtonskom mirovnom sporazumu u članu 6. Aneksa 3 koja glasi ovako 'onaj izabrani funkcioner (a gospodin Dodik je direktno izabran na izborima) njemu se mora omogućiti da bude uveden u vlast i da ostane na funkciji do kraja mandata'", kaže Tegeltija dodajući da se ta njegova funkcija ne može prekidati izuzev da nastanu Ustavom predviđene okolnosti te se naglašava da u pomenutom dokumentu stoji je narod konačni autoritet vlasti koju putem izbora prenosi izabranog funkcionera.\nTegeltija: Nametanje 25. novembra nastavak uzurpatorskih aktivnosti\n"Neprevođenjem Dejtonskog sporazuma ostavljen prostor OHR-u da proizvoljno tumači dokument"\nTegeltija: Pravosuđe na nivou BiH je u stvari pravosuđe SDA


Deset državnih preduzeća za 6 godina izgubilo 8,395 milijardi KM kapitala! – Magazin Plus\nHome/Deset državnih preduzeća za 6 godina izgubilo 8,395 milijardi KM kapitala!\nPodaci sa Sarajevske berze, do kojih je istraživanjem došao “Dnevni avaz”, govore da je Federacija BiH u posljednjih šest godina samo u deset preduzeća u kojima ima svoj udio vlasništva izgubila čak 8,395 milijardi maraka kapitala!\nOgroman gubitak kapitala, odnosno brojka do koje smo za odabranih 10 preduzeća, preciznim izračunom, došli upoređujući godišnja stanja državnog kapitala, tačnije, iznosi 8.395.880.312.\nPrema podacima sa Sarajevske berze, najveći pad kapitala imala je „Elektroprivreda BiH” (EPBiH), i to čak 4,963 milijardi KM. Kapital EPBiH, naime, 2007. godine iznosio je 5,6 milijardi, a danas je on 728,5 miliona maraka.\nNajrapidniji pad kapitala „Elektroprivrede” desio se kada su kadrovi SBiH s Harisom Silajdžićem na čelu zagospodarili ovom kompanijom. Tako je 2008. godine, za vrijeme mandata Vahida Heće i Amera Jerlagića, kapital prepolovljen, pa je iznosio 2,4 milijarde KM.\nZa samo godinu, preduzeće, tada s Jerlagićem na čelu, uspjelo je srozati kapital kompanije na 784,9 miliona, dakle za više od tri puta!\nI druga, mostarska „Elektroprivreda HZHB” (EP HZHB), u posljednjih šest godina izgubila je kapital u vrijednosti od 1,7 milijardi KM. Zvuči gotovo nevjerovatno, ali EP HZHB je od 2007. do 2009. izgubila čak 1,6 milijardi KM kapitala. Danas on iznosi svega 235,5 miliona.\nKapital nekadašnjeg privrednog giganta “Energoinvest” Sarajevo kadrovi SDA srozali su za 610,9 miliona KM. On je, naime, još 2007. iznosio 658,12 miliona, a danas svega 47,14 miliona KM, Još drastičnije zvuči pad dionice “Energoinvesta”, koja je 2007. godine iznosila 37,27 KM, a danas bijednih 2,67 KM.\nPregled podataka SASE o padu kapitala preduzeća\n“Bosnalijek” je u posljednjih šest godina izgubio 324,5 miliona maraka kapitala. Njegova vrijednost je sa 434,7 miliona pala na 110,2 miliona KM, koliko danas iznosi.\nKapital Fabrike duhana Sarajevo (FDS) danas iznosi 83,3 miliona KM, a 2007. vrijedio je 386,08 miliona KM, što predstavlja pad od 302,7 miliona maraka. Najdrastičniji pad zabilježen je 2009., kada je kapital FDS-a iznosio tek 85,9 miliona KM.\nProtekli šestogodišnji period je i za “Sarajevo-osiguranje” obilježen kontinuiranim padom kapitala. Još 2007. on je iznosio 241,4 miliona maraka, a danas 26,7 miliona KM.\nKapital “Hidrogradnje” u posljednjih šest godina smanjen je za 146,2 miliona maraka. Prema podacima Sarajevske berze od 28. marta ove godine, kapital “Hidrogradnje” iznosio je tek 10,4 miliona KM.\nI državna preduzeća “Unis” te “Unionbanka” rapidno su gubili kapital. “Unis” je tokom godina izgubio 45,7 miliona maraka, a “Unionbanka” 76,4 miliona. Kapital je srozan i u kompaniji “Šipad Export-Import”. On je 2007. iznosio 11,4 miliona KM, a danas tek nešto više od milion.\nEkonomski ekspert Zlatko Hurtić cijeni da je jedan od razloga pada kapitala državnih preduzeća taj što su početni bilansi u velikom broju slučajeva precijenili početni kapital pojedinih firmi. Međutim, Hurtić tvrdi da je za pad vrijednosti kapitala najveći krivac neefikasnost.\n– Još jednom se pokazalo da država nije najbolji vlasnik. Iz političkih razloga mnogim preduzećima nije omogućeno da se restrukturiraju pa je njihova privatizacija kasnila, a vremenom postala neinteresantna za investitore. Radno zakonodavstvo je također onemogućilo restrukturiranje jer preduzeća, zbog lošeg gazdovanja i poslovanja, nisu imala sredstva da se poveže radni staž i isplate plaće i otpremnine velikom broju radnika koji su bili višak – kazao je Hurtić.\nHurtić: Država nije najbolji vlasnik\nOn je naveo da su preduzeća bilježila kontinuirane gubitke, jer nisu bila u mogućnosti da mobiliziraju obrtni i investicioni kapital, a bili su opterećeni starim dugovima.\n– Jedino rješenje jeste restrukturiranje, koje bi uključilo dugove prema državi i radnicima, a naredni korak bi bio privatizacija. Na ovaj način mogla bi se spasiti većina ovih preduzeća kao i jedan broj radnih mjesta, u suprotnom, nastat će i veće štete – ocijenio je on.\nMirza Ustamujić, poslanik Saveza za bolju budućnost BiH u Predstavničkom domu Federalnog parlamenta, istakao je da se ovakvi podaci svjesno prikrivaju od javnosti, jer “kvazimenadžerima i upravama ne pada na pamet da obznane da su im tržišne vrijednost kompanija u dionicama umanjene”.\nUstamujić: Podaci se skrivaju od javnosti\n– Naravno, ovakvi parametri jedino nisu bitni u našoj zemlji, pa se i one „najuspješnije” kompanije poput „BH Telecoma” ocjenjuju za izvanredne rezultate i finansijsku dobit od 140 miliona KM. Postavlja se pitanje šta je s ostalim kompanijama poput „Željeznica FBiH”, gdje su revizori utvrdili da je tržišna vrijednost umanjena u periodu 2004-2010. za nešto više od 500 miliona KM – upitao je Ustamujić.\n– Trend uništavanja i pljačkanja državnih kompanija je očigledan i odvija se u kontinuitetu godinama, samo su neki rezultati vidljivi, a neki nam se još sakrivaju pod pojmom „najuspješnijih kompanija”. Vlade i njihova menadžerska „rješenja” su grobari bh. ekonomije, koji s nedostatkom vizije prate trend „uništi i privatiziraj” – ocijenio je Ustamujić.\nUništavanje ‘BH Telecoma’\nUstamujić se pita i da li nedavni prijedlog Agencije za privatizaciju FBiH o privatiziranju dijela „BH Telecoma” govori da je i ona dotakla dno.\n– Vjerovatno nije još, ali je blizu, jer je vrijednost dionice “BH Telecoma” prije šest godina bila gotovo 90 KM, a danas je tek nešto više od 20 KM. Tako pretpostavljam da nas menadžeri „BH Telecoma” neće dalje uvjeravati o stvaranju novih vrijednosti i historijskom uspjehu kompanije, čija je vrijednost u ovom periodu umanjena gotovo 4,5 puta ili nekoliko milijardi KM – kazao je on.


Naš reprezentativac Marko Gudurić proveo je na parketu nešto više od devet minuta, a za to vreme je zabeležio četiri poena, jednu ukradenu i dve izgubljene lopte, te napravio dva faula.\nMemfis je gotovo čitavog meča, uz manje oscilacije imao prednost na svojoj strani i činilo se da će domaćin iznenaditi favorizovane goste, koji su na ovoj utakmici bili bez pomoći prve zvezde Kavaja Lenarda.\nU poslednjoj deonici, Memfis je imao i prednost od +10, ali ni to nije dovoljno da se savladaju Pol Džordž i Klipersi, koji važe za jednog od glavnih favorita za osvajajne NBA titule.\nU dramatičnoj završnici pri rezultatu 119:119, Lu Vilijams je imao glavnu reč, išao je na prodor i promašio, ali tu se našao sjajni Montrez Herel koji je posle ofanzivnog skoka poentirao i doneo pobedu svom timu.\nNajbolji u pobedničkoj ekipi iz Los Anđelesa bili su upravo Lu Vilijams i Montrez Herel sa po 24 poena, Vilijams je imao i 13 asistencija, a Herel 10 skokova, a Pol Džodž je dodao 22 poena.\nU poraženoj ekipi, koja je upiisala peti uzastopni poraz najbolji je bio Jonas Valančijunas sa 30 poena i 16 skokova, Dža Morant je dodao 20 uz 11 asistencija.


Radio Šumadinac > Forum > OPŠTI FORUMI > Svet Oko Nas > Sopran Katarina Jovanovic prima Orden viteza umetnosti\n25.11.2013 20:14 #1\nSopran Katarina Jovanović prima Orden viteza umetnosti\nBEOGRAD - Ugledna srpska umetnica, sopran Katarina Jovanović, koja važi za jedan od najlepših i najekspresivnijih glasova na operskim i koncertnim podijumima Evrope, primiće sutra uveče u Ambsadi Francuske u Beogradu odlikovanje Francuske Orden reda umetnosti i književnosti u rangu Viteza.\nKako je najavila Ambsada Francuske, odlikovanje će uručiti ambasador Fransoa Gzavije Denio a ceremoniji će predhoditi resital soprana Jovanović i francuskog pijaniste Dominika Plankada. Jovanović i Plankad održaće i resital u subotu 30. novembra u Kolarčevoj zadužbini.\nOdlikovanje koje će Jovanović sutra primiti, Orden reda umetnosti i književnosti, uručuje se u ime francuskog ministra kulture i komunikacija. Ustanovljen je 1957.godine i dodeljuje se za zasluge u oblasti umetnosti, književnosti, kulturnog nasleđa i dodeljuje se u tri ranga: vitez, oficir i komandor. Jovanović je od maja nosilac ordena Viteza umetnosti i književnosti francuske vlade a biće joj uručen sutra na svečanosti u ambasadi Francuske.\nJovanović je nastupala u koncertnim dvoranama, operskim scenama i na festivalima Za 15 godina uspešne karijere imala je 570 nastupa od Beograda, Ostrave, Londona, Brizbejna, Pariza, Čikaga, Berlina do Peralade.\nNakon što je magistrirala u Beogradu i usavršavala se u Londonu na čuvenoj Gilhold školi, Jovanović je pohađala majstorske radionice Tomasa Kvasthofa, Kristofa Ešenbaha, Benite Valente, Dmirtija Hvorostovskog, Robina Boumana.\nViše sezona je učila od Grejema Džonsona u okviru projekta Songmakers Almanać. U okviru edukativnih serija Vigmor hola u Londonu, učila je od Ditriha Fišera Diskaua.\nSnimila je prvi CD sa pijanistom Brunom Fontenom i klarinetistom Floranom Eoom za Transart Live a 2011. godine disk posvećen Bizeu za Naxos sa Žan Klodom Kazadesusom i Nacionalnim orkestrom iz Lila. Ovaj snimak je izabran za CD meseca časopisa Gramofon kao i najbolji snimak BBC magazina.\nZadnji Post: 13.11.2013, 11:20\nZadnji Post: 20.08.2013, 13:08\nZadnji Post: 20.04.2013, 00:55\nZadnji Post: 09.02.2013, 10:38


U Beogradu do 50 posto krpelja zaraženo bakterijom koja izaziva lajmsku bolest - Narod.ba\nU Beogradu do 50 posto krpelja zaraženo bakterijom koja izaziva lajmsku bolest\nKućni ljubimci 5. Maja 2020.\nNa više od 20 lokacija na teritoriji Beograda tokom monitoringa u aprilu utvrđeno je da je 10 do 50 posto krpelja zaraženo bakterijom koja izaziva lajmsku bolest, rekao je danas doktor Ivan Aleksić iz Zavoda za biocide i medicinsku ekologiju. Aleksić je za RTS izjavio da je najveći procenat zaraženih krpelja otkriven u Lisičjem potoku […]\nNa više od 20 lokacija na teritoriji Beograda tokom monitoringa u aprilu utvrđeno je da je 10 do 50 posto krpelja zaraženo bakterijom koja izaziva lajmsku bolest, rekao je danas doktor Ivan Aleksić iz Zavoda za biocide i medicinsku ekologiju.\nAleksić je za RTS izjavio da je najveći procenat zaraženih krpelja otkriven u Lisičjem potoku – oko 50 posto, na izletištu Tipčider zaraženo je oko 40 posto krpelja, na Кošutnjaku je bilo 30 posto zaraženih, dok je svaki peti krpelj pronađen na Adi bio zaražen.\n“Zavod će vršiti ispitivanje za građanstvo, donesete krpelja može biti i mrtav i poslije par sati dobićete rezultat”, rekao je Aleksić i dodao da zbog ujeda krpelja ne treba uzimati antibiotike na svoju ruku, prenosi beta.\nAleksić je rekao i da za kućne ljubimce postoji veliki broj preparata kojima se oni štite, od hemijskih preparata u vidu ogrlica, onih koji se direktno nanesu na kožu, ili se kroz hranu unose i štite i od komaraca i buha.


I MMF se slaže, samo još da vidimo koliko "skaču" plate - Bizlife.rs\nI MMF se slaže, samo još da vidimo koliko „skaču“ plate\n18:41 Beograd, 24/07/2018\nIma prostora za povećanje plata i penzija u Srbiji, kaže šef kancelarije Međunarodnog monetarnog fonda u Srbiji (MMF) Sebastijan Sosa, ali još nije razgovarano o konkretnim brojkama.\nOn je novinarima rekao da će misija MMF sa Vladom Srbije o tome razgovarati tokom naredne posete krajem septembra, kada će se već znati stanje u budžetu za ovu godinu, ali i raditi na pripremi budžeta za 2019. godinu.\nGovoreći o bankama u državnom vlasništvu, Sosa je rekao da država planira privatizaciju Komercijalne i još nekih manjih banaka i da MMF to podržava. Navodi i da je potrebno održati stabilnost finansijskog sektora, posebno onih institucija koje imaju probematične kredite.\nSosa je rekao da su makroekonomski pokazatelji u Srbiji povoljni, kao i da se ove godine očekuje privredni rast od najmanje 3,5 odsto i suficit u budžetu, kao i dalje smanjenje javnog duga. On je dodao da je javni dug smanjen ispod 60 odsto, a da je cilj novog programa da se smanji ispod 50 odsto.\nSosa je dodao da zaposlenost raste, kao i da je inflacija na niskom nivou i procenjuje se da će biti oko dva procenta do kraja 2018. godine. Ističe da je potrebno nastaviti dinarizaciju privrede.\nBIZLife - 24/07/2018\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić danas je rekao da će prosečna plata u Srbiji do kraja godine biti najmanje 470 evra. „Prosečna plata


Vesti online / Srpski informativni portal / Trećina vojnika bez uniforme\nVečernje novosti, Novi magazin\nTrećina vojnika bez uniforme\nZa narednu deceniju previđeno je da polovinu Vojske Srbije čine profesionalni vojnici, dok se planira smanjenje civila\nNajveći deo platnog spiska civila u Ministarstvu čine zaposleni u vojnom zdravstvu i administraciji, ali svoje plate zarađuju i u naučnim ustanovama, remontnim zavodima, izdavačkoj i medijskoj delatnosti.\nProsečna plata civila u sistemu odbrane je oko 50.000 dinara. Najniže zarade imaju vojni nameštenici, samo sa osnovnom školom, koji primaju nešto više od 22.000 dinara. Prosečna plata doktora nauka, zaposlenog u Ministarstvu odbrane je oko 80.000 dinara. Reč je o zaradama, u čije iznose nisu uračunati različiti dodaci koje primaju zaposleni u sistemu odbrane.\nSrbija po "norveškom modelu"\n"Samo na VMA, osim lekara, koji imaju status sanitetskih oficira, radi i gotovo 1.500 sestara i medicinskih tehničara," objašnjavaju za Večernje novosti u Vojsci Srbije. "Civili su i osnovni kadar u ostalim granama vojnog zdravstva, ali i vojnim naučnoistraživačkim ustanovama. Veliki broj njih obavlja tehničke, zanatske i poslove vojne administracije."


Trojni sporazum ima za cilj izgradnju kapaciteta opština Bujanovac, Preševo i Medveđa za pripremanje kapitalnih projekata i pronalaženje finansijskih sredstava za njihovo izvođenje, rekao je direktor USAID-a za Srbiju Majkl Harvi.\nMajkl Harvi je potpisao Sporazum zajedno sa direktorom Koordinacionog tela za jug Srbije Nenadom Đurđevićem i predsednicima opština Preševo, Bujanovac i Medveđa - Naderom Sadiku, Šaipom Kamberijem i Slobodanom Draškovićem.\nNenad Đurđević je rekao da je Vlada Republike Srbije, od formiranja Koordinacionog tela do danas, uložila 64 miliona evra u razvoj ove tri opštine, i to uglavnom u infrastrukturne projekte, a da su sadašnji prioriteti Koordinacionog tela obrazovanje i privreda, kao i da će ove godine u Medveđi biti otvoren Ekonomski i Pravni fakultet Univerziteta u Nišu, a da će se sledeće godine mladima u Bujanovcu i Preševu pružiti šansa da studiraju na svom maternjem jeziku, čime će privatni sektor i lokalna samouprava dobiti nove kadrove spremne da pomognu brzom ekonomskom razvitku ovih opština. U vezi sa razvojem privrede u regiji, g-din Đurđević je rekao da je Koordinacionom telu bilo važno da se ove tri opštine uključe u USAID-ov Program za ekonomski razvoj opština, kao i da je Koordinaciono telo lobiralo za to mesecima.\n"USAID će sarađivati direktno sa opštinama i pomoći im da prepoznaju i izrade kapitalne projekte važne za njih, kako bi konkurisali za dobijanje sredstava i iz fondova Evropske unije i iz fondova Srbije", najavio je Harvi.\nDobra pozicija regiona\nDirektor USAID-a je naglasio da "treba iskoristiti savršenu poziciju pored Koridora 10, koji povezuje jugoistočnu Evropu", kao i da je potpisivanje trojnog sporazuma "garancija da je budućnost regiona svetla".\n"USAID je u protekle tri godine u opštine Bujanovac, Preševo i Medveđa u više od 300 projekata uložio oko 22 miliona dolara namenjenih uglavnom izgradnji infrastrukture, kao i pomoći malim i srednjim preduzećima", rekao je Harvi.\nPredsednik opštine Bujanovac Šaip Kamberi, u čijoj je opštini otvorena prva Kancelarija za ekonomski razvoj, rekao je da će "naredni korak opštine, biti fromiranje privrednog saveta koji će odrediti prioritete daljeg ekonomskog razvoja".\nPredsednik opštine Medveđa Slobodan Drašković je rekao da je veoma bitno da Medveđa dobije "deo kolača od MEGA projekta.", dok je predsednik opštine Preševo, Nader Sadiku, rekao da je veoma zadovoljan potpisanim sporazumom i da očekuje da će Preševo biti u povoljnijem položaju u pogledu konkurisanja za razne projekte. Kancelarije za lokalni ekonomski razvoj, biće otvorene i u opštinama Preševo i Medveđa


Iranska policija uhapsila petoricu istaknutih aktivista\nIranske opozicione grupe navode da su vlasti uhapsile najmanje petoricu istaknutih reformista u okviru novih mera protiv antivladinih demonstranata, nakon protesta u kojima je ubijeno najmanje osam ljudi.\nOpozicione veb stranice navode da su trojica savetnika iranskog opozicionog lidera, Mira Hoseina Musavija, pritvorena danas, uključujući njegovog najvišeg savetnika Ali Rezu Beheštija.\nNa istim stranicama se takodje navodi da su vlasti uhapsile Imada Bagija, lidera kampanje za ljudska prava, i opozicionog aktivistu Ibrahima Jazdija, koji je bio ministar za inostrane poslove nakon Islamske revolucije pre tri decenije.\nDržavna televizija izvestila je da je juče u antivladinim protestima širom zemlje ubijeno osam ljudi tokom Ašure, svetog šiitskog verskog praznika. Policija demantuje optužbe opozicionih grupa da su bezbednosne snage otvorile vatru na demonstrante.\nMedju ubijenima je i Ali Musavi, nećak opozicionog lidera Mira Hoseina Musavija. Brat ubijenog, Reza Musavi, izjavio je za Glas Amerike da je njegovo telo nestalo iz bolnice u Teheranu.


Vlada Federacije BiH usvojila predložene naredbe i preporuke Kriznog štaba - Radio Ilijaš\nNaslovnica BIH Vlada Federacije BiH usvojila predložene naredbe i preporuke Kriznog štaba\nVlada Federacije BiH usvojila predložene naredbe i preporuke Kriznog štaba\nVlada Federacije BiH usvojila je danas na sjednici u Sarajevu informaciju o epidemiološkoj situaciji KOVID-19 u Federaciji BiH na dan 10.1.2022. godine, te naredbe i preporuke Kriznog štaba Federalnog ministarstva zdravstva koje su donesene s rokom važenja od 14 dana računajući od 13.1.2022. godine, kao dana početka njihove primjene.\nMeđu naredbama je i da je dopušteno okupljanje ne više od 30 ljudi u zatvorenom i ne više od 100 ljudi na otvorenom prostoru, a sva ova okupljanja moraju se odvijati u prostoru koji omogućuje obavezni fizički razmak od najmanje dva metra između osoba (osim članova istog domaćinstva), saopćeno je iz Ureda Vlade Federacije BiH za odnose s javnošću.\nIznimno je dopušteno organiziranje i većih okupljanja u zatvorenom i na otvorenom, pod uslovom da veličina prostora omogućava provođenje higijensko-epidemioloških mjera, ali ne više od 60 osoba u zatvorenom, odnosno 200 osoba na otvorenom prostoru. Uslov je i da svi učesnici skupa imaju negativan antigenski test (ne stariji od 24 sata) ili pi-si ar test (ne stariji od 48 sati), potvrdu o prebolovanom KOVID-19 (ne stariju od četiri mjeseca), ili potvrdu o završenom vaksinisanju (ne stariju od šest mjeseci nakon dobijanja druge doze, odnosno devet mjeseci nakon dobijanja treće doze vakcine).\nVladama kantona, odnosno kriznim štabovima kantonalnih ministarstava zdravstva, naređeno je uvođenje restriktivnijih mjera na osnovu procjene epidemiološke situacije u kantonu, odnosno općini, uz redovno obavještavanje Kriznog štaba Federalnog ministarstva zdravstva.\nVladama kantona preporučeno je da, u skladu sa epidemiološkom situacijom na području kantona, procjeni rizika, kao i dokumenta “Javnozdravstveni kriteriji za prilagodbu javnozdravstvenih i društvenih mjera u kontekstu KOVID-19” uvedu Pravilo vakcinisan/a, prebolio/ljela, testiran/a (VPT) za područje kantona i o istom izvijeste Krizni štab Federalnog ministarstva zdravstva.\nKrizni štab zadužen je da prati epidemiološku situaciju na području Federacije BiH, kao i uvođenje i provođenje Pravila vakcinisan/a, prebolio/ljela, testiran/a (VPT) za područje kantona te, ukoliko ocijeni potrebu predlaganja jedinstvenih mjera na području Federacije BiH u vezi Pravila VPT, o tome izvijesti Vladu Federacije BiH radi donošenja mjere.\nOvaj štab zadužen je da, prije isteka roka, sagleda kompletnu epidemiološku situaciju i sačini procjenu rizika, a radi razmatranja mogućnosti i potrebe izmjene naredbi i preporuka, te Vladi Federacije BiH dostavi prijedlog novih.\nKrizni štab će današnje zaključke, s prilozima, dostaviti kantonalnim ministarstvima zdravstva i njihovim kriznim štabovima, kantonalnim zdravstvenim ustanovama, kliničkim centrima u Federaciji BiH, općim, kantonalnim i specijalnim bolnicama, te Federalnoj i kantonalnim upravama za inspekcijske poslove i kantonalnim upravama policije.\nU skladu sa zaključkom od 8. januara prošle godine, Vlada će obavijestiti Parlament Federacije BiH o epidemiološkoj situaciji i mjerama koje je danas donijela s ciljem zaštite zdravlja građana i smanjenja rizika za širenje virusa.\nU danas prezentiranoj informaciji Kriznog štaba je, uz ostalo, navedeno da je u prvoj ovogodišnjoj sedmici zabilježen porast svih indikatora, najviše sedmodnevne incidence i broja novih potvrđenih slučajeva KOVID-19. Na nivou Federacije BiH sedmodnevna incidenca iznosi 328,8 slučajeva na 100.000 stanovnika, a u posljednjih sedam dana viša od prosječne zabilježena je u Zapadnohercegovačkom, Hercegovačko-neretvanskom, Posavskom i Kantonu Sarajevo.\nPrema najnovijim podacima, dosad je u Federaciji BiH dato 1.089.145 vakcina protiv KOVID-19, od čega se na prvu dozu odnosi 539.670 (29,97 posto), na drugu 503.452 (27,96 posto), te na treću 46.022 (2,56 posto).\nPrethodni članakNajava tematske sjednice Općinskog vijeća Ilijaš\nNaredni članakOrganizacija Pomozi.ba u toku prošle godine donirala 3,8 miliona KM


Tretman i zavisnost od kockanja u Crnoj Gori\nU emisiji Boje jutra na TV Vijesti, 16.oktobra 2017., stručni tim Savjetovališta Entera Podgorica govorio je na temu zavisnosti od kockanja u Crnoj Gori, posledicama, simptomima, faktorima nastanka i aktivnostima Savjetovališta.\nKo je tipičan kockar u Crnoj Gori?\n19 feb 2018\tNapisala Urednik\nOsnivač Savetovališta Entera iz Beograda i stalni saradnik Savjetovališta Entera u Podgorici, psihoterapeut Mr Milan Radovanović, na okruglom stolu koji je organizovala Portal Analitika u okviru projekta „Pravo na drugu priliku - uloga medija“, govorio je na temu problema kockanja u Crnoj Gori i kako mediji mogu pomoći u prevenciji i sagledavanju istog.\nU videu na linku pogledajte dio njegovog izlaganja.\nMilan je dao odgovore na pitanja - ko je danas u Crnoj Gori tipičan kockar, zašto je problem u Crnoj Gori izraženiji nego u regionu, zašto je problem sa kockanjem tipičan muški problem?\nMr Milan Radovanović se više od deceniju bavi problemom nehemijskih zavisnosti i jedan je od prvih koji se na ex-yu prostorima počeo baviti ovom temom. U sklopu Savjetovališta vođa je tima koji pruža specijalizovan tretman za osobe sa problemom kockanja kako bi uspješno izašle iz problema i uspostavili trajnu apstinenciju od kockanja.\nViše o tretmanu pročitajte ovdje.\nGimnazijalci se informisali o zavisnosti od kockanja\n16 feb 2018\tNapisala Urednik\nU petak, 9. februara 2018., učenici I-N odjeljelnja Gimnazije "Slobodan Škerović" posjetili su ADP-Zid i informisali se o aktivnostima koje sprovodimo.\nKoji simptomi ukazuju da je riječ o zavisnosti? Ko se njačešće javlja za pomoć !?\n09 feb 2018\tNapisala Urednik\nOsobe zavisne od kockanja najčešće veoma vješto sakrivaju svoj problem ili problem koje su napravili, postaju veoma dobri glumci i manipulatori, kriju emocije a u sebi preživljavaju pravu buru za koju najčešće samo oni znaju. Tako da je veoma teško odmah primijetiti na početku problem, i što manje poznajete suštinski osobu teže ćete primijetiti.\nRezultati anketa ukazuju na neophodnost kontinuirane prevencije zavisnosti od kockanja kod srednjoškolaca\n18 dec 2017\tNapisala Urednik\nADP-Zid i u okviru njega "Savjetovalište Entera- Podgorica" je u sklopu projekta „Razvijanje preventivnog programa zavisnosti od kockanja za mlade” u Budvi od 17.-19. oktobra 2017. realizovala obuku o zavisnosti od kockanja za nastavno i stručno osoblje srednjih škola u Crnoj Gori.\n15 dec 2017\tNapisala Urednik\nU subotu 28. oktobra na Trgu Nezavisnosti informišite se o problemu kockanja\n27 okt 2017\tNapisala Urednik\nU subotu 28. oktobra od 12:30h – 14h na Trgu nezavisnosti “Savjetovalište Entera – Podgorica” koje radi pri ADP-Zid će pružiti mogućnost građanima da se informišu o problemu patološkog kockanja, kako ga prepoznati i šta uraditi u slučaju da neko ima problem sa kockanjem. Za info pultom će biti prisutni stručni tim Savjetovališta sa volonterima, a građani će moći da urade i test samoprocjene.\n20 okt 2017\tNapisala Urednik\nOdržan okrugli sto na temu"Mladi i kockanje u Crnoj Gori i regionu"\n18 okt 2017\tNapisala Urednik\nSavjetovalište Entera-Podgoica realizovalo je okrugli sto na temu:“Mladi i kockanje u Crnoj\nPsihološkinja Vesna Kraljević predstavila je rezultate istraživanja koji su pokazali da 73,5 % isptanika smatra da je igranje igara na sreću u Crnoj Gori veoma rasprostranjeno, 17,9% smatra da je umjereno rasprostranjeno, dok svega 3,3% ispitanika smatra da je malo ili nimalo rasprostranjeno.\nNajveći broj ispitanika 36% smatra da dostupnost i broj mjesta za igranje igara na sreću ima presudan uticaj na rasprostranjenost kockanja, dok skoro isti procenat ispitanika smatra da su društvo (prijatelji) i ekonomska situacija presudni .\nRezultati pokazuju da se od kockarskih igara najviše igra tombola, 32,6 % ispitanika, zatim sportska kladionica 25,8% i loto 10,8%.\nSamo 13,1% ispitanika smatra da igranje igara na sreću nije kockanje, dok 10,2% nije sigurno.\nUčešće na okruglom stolu uzeli su i Maja Lješnjak, psihološkinja koja je govorila o prevenciji zavisnosti od kockanja u srednjim školama, kao i vršnjačka edukatorka Milena Jegdić.\nMilan Radovanović, psihološki savjetnik koji sprovodi program za odvikavanje od kockanja u Savjetovalištu podijelio je neka svoja iskustva iz rada sa osobama koje kockaju na problematičnom i patološkom nivou.\nOkrugli sto realizovan je u sklopu obuke za nastavno i stručno osoblje srednjih škola, koja će biti realizovana sa ciljem usvajanja i primjene programa prevencije zavisnosti od kockanja u gradovima na sjeveru i jugu Crne Gore.\n03 okt 2017\tNapisala Urednik\nBudi drug - prijavi drugov dug!\nOdržan sastanak sa predstavnikom NVO Preporod\nGrupe samopomoći za osobe sa problemom kockanja


Sirius, naselje za naučnike iz inostranstva u Beču - TU Magazin\nSirius, naselje za naučnike iz inostranstva u Beču\nBy redakcija on\t Jun 25, 2018 ZANIMLJIVOSTI\nNovo bečko gradsko naselje pod imenom “aspern Die Seestadt” postaće dom za naučnike i postdiplomce Univerziteta u Beču i Tehničkog univerziteta u Beču.\nKompleks Sirius, kako nazivaju ovaj deo najpametnijeg gradskog naselja aspern Die Seestadt, imaće 140 apartmana sa 180 mesta u jednokrevetnim, dvokrevetnim i trokrevetnim sobama, a osim toga, imaće i zajedničke prostorije poput biblioteke, sale za vežbanje, wellness i spa centar.\nBeč će kao prestonica kulture Evrope na ovaj način naučnicima iz inostranstva ponuditi dobre uslove za život i rad, a novo naselje će im u tome pomoći svojom dobrom infrastrukturom, vrtićima i školama. Ovaj naučni kompleks obuhvata još 100 stanova, poslovne prostore, kao i ustanovu za obrazovanje oderaslih.\nBeč je trenutno najveći univerzitetski grad na nemačkom govornom području, ima oko 200.000 stdenata, a posle njega slede Berlin, Minhen, Hamburg i Cirih. U Beču ima registrovanih oko 1.500 javnih i privatnih istraživačkih ustanova u kojima radi oko 50.000 naučnih radnika.


Beograd, 08. Januar 2013. PR Objave: Najava -\nPrema istraživanju www.beocontrol.com od 1. januara 2013. godine Nemačka je pooštrila kriterijume za međunarodni transport robe uvođenjem dozvola za male kamione ukupne mase preko 3,5 tone. U ostalim evropskim zemljama granica za izdavanje dozvola je 6 tona bruto, ali će od 2014. godine, kako je najavljeno, sve zemlje slediti primer Nemačke.\n"Rezultat ovog propisa biće smanjenje broja kamiona koji će transportovati robu kroz Evropu, samim tim i smanjenje emisije štetnih gasova, povećanje bezbednosti na putevima i veću upotrebu malih vozila, tj. kombi vozila za međunarodni transport", kaže Aleksandar Kocić iz Beocontrola, firme za transport robe kombijem.\n"S obzirom na pooštravanje uslova transporta i nedovoljnog broja dozvola koje se dele na godišnjem nivou, mi smo u svom voznom parku opremili preko 20 kombija za međunarodni transport. Tako smo istovremeno ispunili ekološke kriterijume, skratili procedure dobijanja posebnih dozvola za vozila ukupne mase preko 3,5 tone i smanjili troškove krajnjem korisniku", kaže Kocić.\nOsim toga, on dodaje da je kombi prevoz i kod nas i u insotranstvu puno ekonomičniji za selidbe i transportovanje robe."Naravno da ne može svaki teret da se transportuje kombijem, ali dok ne postanemo članica EU, sistem dozvola će postojati. Zato je međunarodni transport manje količine robe kombijem veoma isplativ i efikasan", smatra Kocić.\ntransport, kombi prevoz, beocontrol\nBiznis konferencija "Transport i logistika Jugoistočne Evrope i Dunavskog regiona - TIL 2015" održaće... Više...


Orban se nada boljim odnosima sa novom Evropskom komisijom\nMađarski premijer Viktor Orban izjavio je u četvrtak kako je optimističan da će nova Evropska komisija poboljšati veze s istočnim članicama Evropske unije koje su sada opterećene nesuglasicama oko migracija i multikulturalizma.\nČetiri zemlje iz Višegraske grupe, Mađarska, Poljska, Češka i Slovačka, često su bile u sukobu sa odlazećim predsjednikom Evropske komisije Jean Claude Junckerom, naročito po pitanju upravljaju migracijama.\nIstočne članice EU koje, za razliku od zapadnih članica, nemaju velikog iskustva u prihvatanju velikog broja imigranata, uspješno su se odupirale planu Komisije za raspodjelom tražitelja azila među državama članicama EU.\n"Optimističan sam. Nova Komisija, ponašanje novog povjerenstva, imenovanje novog povjerenstva, sve to će odrediti koliko će narednih pet godina biti uspješno" rekao je Orban tokom sastanka Višegradske grupe za zemljama Zapadnog Balkana koji je održan u Pragu.\nOn je optužio odlazeći sastav Komisije da provodi politike koje se temelje na 'primimo migrante, gradimo multikulturalizam' ideji, dodavši da su se Mađarska i njezini susjedi protivili ovom pristupu, prenosi Reuters.\nOrban, koji se također u više navrata sukobljavao sa Briselom zbog reformi mađarskog pravosuđa, neovisnosti medija i akademskih institucija, rekao je da nova Komisija ne smije pokušati "nametnuti nam stvari koje naši građani ne žele".


Simović: Sistem socijalnih karata do kraja 2020. godine\nIzvor: N1 televizija, 14.Jun.2018, 18:22\nSrbija već dugo čeka na socijalne karte. Ministarstvo je najavilo da će do kraja godine na red doći taj zakon. Specijalni savetnik za ministra za rad Predrag Simović kaže za N1 da bi zakon trebalo da bude donet do kraja godine, a da će informacioni sistem, koji će podržati taj zakon biti završen do kraja 2020. godine.\n"Uvođenje socijalnih karata je jedan od prioriteta Ministarstva za rad, socijalna i boračka pitanja. Prema akcionom planu, izradu socijalnih karata treba >> Pročitaj celu vest na sajtu N1 televizija << završiti do kraja mandata vlade", rekao je Simović gostujući u Danu uživo.\nOn je naglasio da uvođenje tih karata sadrži dva aspekta.\n"Prvi je donošenje zakona, a drugi je izrada odgovarajućeg informacionog sistema, koji će podržati taj zakon", kaže Simović.\nDodaje da je plan da zakon bude donet do kraja godine, a da se sistem implementira do kraja 2020. godine.\n"Implementacija informacionog sistema je dosta složen posao i on se ne može završiti pre ovog roka", rekao je Simović.\nOn je objasnio da socijalne karte, između ostalog, treba da pruže informaciju o tome da li neko lice ima pravo na socijalnu pomoć.\nSimović kaže da se u sistemu nalazi više hiljada korisnika ove pomoći i da se do sada teško uočavala promena njihovog statusa, što je dovodilo i do zloupotreba.\n"Te promene su česte. Novi sistem će u realnom vremenu dobijati podatke o promeni, tako da se odmah može inicirati pravo da se nekom odbije ili dodeli pomoć", rekao je Simović.\nOn naglašava da će poseban problem biti uspostaviti povezivanje sistema socijalnih karata sa "eksternim" sistemima, ali dodaoje da će se o tome voditi računa.\nIzrada sistema će se raditi u dve faze - prva je prikupljanje informacija unutar sistema i njihovo objedinjavanje, a druga je povezivanje i objedinjavanje sa eksternim sistemima, poput sistema u MUP-u, PIO fondu, Ministarstvu za državnu i lokalnu samoupravu, Poreskoj upravi i drugim, kaže Simović.\nPosebna pažnja, kako je rekao, će se posvetiti zaštiti ličnih podataka.\n"Misli da će biti donet poseban zakon, koji će se zvati Zakon o socijalnim kartama...Jedino on može da nam obezbedi povezivanje sa eksternim sistemima...a on mora da propiše s kojim sistemima, koje podatke i u koju svrhu", rekao je Simović.


Migranti na italijanskom brodu Dićoti u luci Katanija\nVlada Crne Gore se po prvi put suočava sa zahtjevom jedne zemlje Evropske unije (EU) da preuzme brigu o dijelu migranata.\nOdluka Vlade o tome da li će na zahtjev Italije primiti jedan broj migranata koji se nalaze u toj zemlji, koji su danima bili zarobljeni na brodu italijanske obalske straže, neće biti donijeta ovih dana.\nKako je za Radio Slobodna Evropa (RSE) rečeno iz vladine Službe za odnose s javnošću, prva naredna sjednica Vlade biće održana tek sljedećeg četvrtka, kada postoji mogućnost da to pitanje bude razmotreno.\nŠef vladine Službe za odnose sa javnošću Srđan Kusovac je rekao u srijedu agenciji MINA da je Ambasada Italije kontaktirala Ministarstvo vanjskih poslova Crne Gore o mogućem prihvatu dijela migranata sa broda Dićoti (Diciotti), te naveo da se "crnogorske vlasti još nijesu odredile prema tom zahtjevu i on je u proceduri".\nOvo je prvi zahtjev jedne zemlje EU, konkretno Italije, prema Crnoj Gori, da zemlja preuzme brigu o jednom broj migranata, od ukupno njih 140.\nMigranti, uglavnom iz Eritreje su bili zarobljeni u luci Katanija jer im italijanska vlada nije dozvolila da se iskrcaju dok druge zemlje EU ne pristanu da preuzmu dio njih. Potom su mediji objavili da su Albanija i Irska, te Katolička crkva u Italiji dogovorili prihvat ove grupe migranata, a da zvanični Rim nije dobio odgovor iz Crne Gore.\n"Generalno Crna Gora sa ovim trenutnim statusom koji ima, nema obavezu kao država da prihvati te migrante", pojašnjava za RSE šefica Međunarodne organizacije za migracije za Crnu Goru (IOM) Dušica Živković.\nDušica Živković ističe da je pozitivna praksa da Crna Gora pokaže humanost i pruži utočište kada je nekome potrebno, "ali u ovom trenutku i u trendu koji je trenutno u regionu, smatram da i prihvatanje tih migranata ne bi značilo će ti ljudi ostati u Crnoj Gori".\n"Činjenica je da se oni ne zadržavaju u Crnoj Gori i ono što bi se desilo je da ih mi prihvatimo a da oni poslije nalaze druge krijumčarske puteve da napuste Crnu Goru i odu dalje. I ja sam zato bila pomalo zatečena kada sam vidjela da postoji takav zahtjev i zaista ne znam koliko bi to uticalo da mi prihvatimo i preuzmemo 20 ili 30 migranata. Čak mislim da i tih 20 koji su prihvaćeni od strane Albanije, da će u jednom trenutku preći preko Crne Gore i nastaviti ka zemljama EU jer je praksa pokazala da oni nisu zainteresovani da ostanu u Crnoj Gori", riječi su Dušice Živković.\nOsim dileme da li će se Crna Gora pridružiti zemljama koje će dijeliti brigu o migrantima koji morskim putem dolaze do luka na jugu Evrope, Crna Gora se suočava i sa potencijalnim pojačanim prelaskom migranata iz Albanije prema Crnoj Gori. Zbog toga su u ispomoć Graničnoj policiji poslati i pripadnici Vojske Crne Gore.\nVojislav Dragović, načelnik Odsjeka za nadzor državne granice Crne Gore, je nedavno za RSE govorio o stanju na tom dijelu državne teritorije.\n"Na dnevnom nivou smo imali u prosjeku 20-30 migranata, do prije možda desetak dana. Ta cifra je sada smanjena na petnaestak na dnevnom nivou, čak i manje. Tako da cijenimo da naše zajedničke patrole daju svoj rezultat", kazao je Dragović.\nU Međunarodnoj organizaciji za migracije ne očekuju povećan priliv migranata preko teritorije Albanije.\nDušica Živković takođe kaže da je teško predvidjeti da li će na adresu Crne Gore ubuduće češće stizati zahtjevi o prijemu određenog broja migranata, koji se nađu na teritoriji zemalja EU.\n"To je opet stvar politike i nešto što mi ne možemo da predvidimo. Iskrena da budem, za takve zahtjeve treba da se obezbijede svi uslovi. Znači, ne može neko da nametne neki zahtjev Crnoj Gori, ako ne postoje uslovi za zbrinjavanje tih ljudi", ističe šefica IOM-a za Crnu Goru.


Đukanović: SAD Srbiju vide u korpusu zapadne geopolitičke sfere interesa - Izazov\nRadio-televizija Srbije\t 14. juna 2022. 09:14\nDragan Đukanović je gostujući u Jutarnjem programu RTS-a rekao da je prošla nedelja burna, ali da mu se čini da ništa manje neće biti ni naredne nedelje imajući u vidu dinamiku u vezi sa ratom u Ukrajini.\n"Prošlu sedmicu su obeležila dva događaja, jedan koji se nije desio, poseta ruskog ministra spoljnih poslova Sergeja Lavrova Beogradu i poseta nemačkog kancelara Šolca, gde smo čuli poruke koje nekako konstantno idu prema našoj zemlji, posebno od trenutka kada se dogodila eskalacija rata u Ukrajini, do toga da se očekuje da Srbija pored toga što je podržala u GS UN-a osudu rusku agresiju na Ukrajinu, krene i sa drugim merama, odnosno sa razmišljanjem o uvođenju restriktivnih mera prema Ruskoj Federaciji, onako kako je to uradila EU", naveo je Đukanović.\nO izjavi ambasadora SAD u Beogradu Kristofera Hila da Srbija treba da razmisli gde leži njena budućnost i da li je održiva njena neutralna pozicija, te da tako donese svoju odluku, Đukanović navodi da su slična očekivanja i SAD, da se Srbija na neki način dodatno odredi po pitanju rata u Ukrajini.\n"Tu SAD misle na pridruživanje Srbije čitavom setu sankcija prema Ruskoj Federaciji koje su usvojene od početka rata u februaru mesecu", istakao je Đukanović.\n"Nisu to nikakvi novi stavovi, s tim što SAD potenciraju da u jednoj radikalnoj promeni okolnosti u Evropi Srbija potvrdi svoju ulogu na Zapadu", navodi Đukanović.\nPo prvi put format "Otvorenog Balkana" u Ohridu je bio 3+2, a Đukanović navodi da smatra da je to dobro da bi se zemlje koje nisu članice te inicijative upoznale sa načinom funkcionisanje.\n"Iz Podgorice se uviđa da je ne samo nužno ojačati multilateralnu saradnju, već i popraviti bilateralne odnose sa Srbijom. Čini mi se da postoje neke naznake, 29. juna će biti realizovana poseta premijera Crne Gore Dritana Abazovića Beogradu i nadam se da ćemo čuti neke pozitivne poruke kada su u pitanju bilateralni odnosi kada su u pitanju dve veoma bliske zemlje", kazao je Đukanović.\nSmatra da ne postoji mogućnost da suštinski ništa zameni evropski put Zapadnog Balakana.\n"Otvoreni Balkan ne bi trebalo da bude nekakve mini-balkanske unije. Mislim da je to nerealno. Ova inicijativa i Berlinski proces imaju za cilj da pospeše proces evropskih integracija, a ne da budu zamena", dodaje Đukanović.\nO non-pejperu koji je predstavio savezni ministar za evropske i međunarodne poslove Republike Austrije Aleksander Šalenberg, Đukanović napominje da misli da je to jedan signal promene politike EU na Zapadnom Balkanu.\n"Da se institucionalno i kroz fondove i kroz odlučivanje o određenim politikama zemlje Zapadnog Balkana približe EU. Uvidevši da jedan birokratizovani pristup ne donosi rezultate i samo stvara neku vrstu skepse i otpora u državama Zapadnog Balkana", kaže Đukanović.\nBilo kakvo prelivanje nestabilnosti iz istočne Evrope na Zapadni Balkan bi uticalo na stabilnost EU, smatra Đukanović.\n"Zato se insistira na tome da dođe do rešavanja akutnih problema na Zapadnom Balkanu, gde se tu vidi odnos Beograda i Prištine, ali i prilike unutar BiH, kao jedan od ključnih izazova", napominje Đukanović.\nNa neki način radikalizacija prilika u samoj Evropi dovodi u fokus odnos EU prema Zapadnom Balkanu. "Zato mi se čini da se pojavljuju brojne inicijative, i non-pejper koji je Austrija predstavila", izjavio je Đukanović.


Otkrivamo: 10 ključnih zahteva opozicije na pregovorima\nPolitika Autor:Vojislav Milovančević30. mar. 202114:09 > 14:48\nZahtevi da izbori budu fer i pošteni, a mediji slobodni - tako bi se ukratko mogli opisati zaključci zajedničke platforme dela opozicije i Skupštine slobodne Srbije u koju je portal Nova.rs imao uvid. Kako saznajemo, rad na izradi ovog dokumenta je priveden kraju i osim određenih detalja koji se odnose na formulacije pojedinih zahteva, ona je potpuno usaglašena. Međutim, prema rečima izvora našeg portala, platforma još nije objavljena, jer se stranke nisu dogvorile oko toga ko treba da čini tim pregovarača koji će zastupati zaključke iz ovog dokumenta na razgovorima sa predstavnicima vlasti i Evropskog parlamenta.\nKo će na megdan Đuki i Pilji: Opozicija daleko od kandidata\nOpozicija bez dogovora ko potpisuje platformu za pregovore\nĐilas: Ako ne uspe dijalog, slede protesti\nPoslanici EP objavili plan dijaloga vlasti i opozicije\nStranka slobode i pravde, Dveri, Narodna stranka i Demokratska stranka, zajedno sa Skupštinom slobodne Srbije, već duže vreme rade na platforimi za pregovore sa vlašću.\nUprkos najavama da bi ona mogla biti objavljena, to se još nije dogodilo. Razlog je spor pojedinih stranaka oko toga ko treba da čini pregovarački tim. Dok, s jedne strane Narodna stranka predvođena Vukom Jeremićem insistira da se na razgovore pošalju dva pregovarača, Stranka slobode i pravde, čiji je lider Dragan Đilas, ističe da, pošto je reč o međustranačkom dijalogu, svaka stranka treba da ima svog predstavnika na pomenutim sastancima.\nKako je ranije rečeno našem portalu, iz izvora bliskih ovim opozicionim grupacijama, očekuje se da će Jeremić i Đilas uskoro dogovoriti o trećem, moguće i konačnom rešenju oko toga ko bi trebalo da ih predstavlja u dijalogu.\nMimoilaženja, međutim, nije bilo kad je reč o zahtevima sadržanim u platformi, a portal Nova.rs eksluzivno otkriva koji su ključni u dokumentu koji je opozicija izradila sa Skupštinom slobodne Srbije.\nNovi REM i novo uredništvo RTS: Opozicija će zahtevati da se rasformira postojeći sastav REM-a, odnosno da sastav Regulatornog tela za elektronske medije dobije nove članove. Takođe, njihov zahtev je i da Radio televizija Srbije dobije novo uredništvo.\nJedan od zahteva iz platforme je i besplatno reklamiranje na javnom medijskom servisu za sve učesnike izbora.\nPredstavnici stranaka opozicije i Skupštine slobodne Srbije u svojoj platformi navode da bi pre održavanja izbora trebalo regulisati pravila na osnovu kojih će se sprečiti funkcionerska kampanja i pritisak na birače zaposlene u javnom sektoru.\nPlatforma predviđa i pooštravanje kazni za krivična dela u vezi sa izbornom krađom.\nJedan od zahteva je i regulisanje izbornih pravila, prema kojima nosilac izborne liste ne može biti lice koje se ne kandiduje na određenim izborima i nema mesto prebivališta na izbornoj jedinici u kojoj se oni održavaju.\nOpozicija zahteva i da sastav Republičke izborne komisije(RIK) bude formiran tako da predstavnici vlasti u tom telu ne mogu da čine više od 50 odsto članova.\nFinansiranje kampanje: U platformi se navodi da je neophodno da 100 odsto novca, namenjenih za izbore, bude podeljeno ravnopravno svim učesnicima, odnosno da se prekine sa praksom koja podrazumeva da stranke na početku kampanje dobiju 20 odsto sredstava, a ostalih 80 odsto samo oni koji uđu u Skupštinu.\nOpozicija smatra da bi trebalo zaustaviti sve ustavne promene dok se ne formira novi saziv Skupštine Srbije.\nPotpisnici platforme zahtevaju da se lokalni, predsednički i parlamentarni izbori moraju razdvojiti u tri različita termina.\nIz opozicionih stranaka i Skupštine slobode Srbije smatraju da je za primenu dogovorenog, nakon završetka dijaloga, neophodno da prođe najmanje šest do devet meseci. Tek posle pomenutog roka, kako se navodi, mogu se održati izbori.\nPodsetimo, nedavno je šef posrednika Evropskog parlamenta (EP) u dijalogu o unapređenju izbornih uslova u Srbiji, Vladimir Bilčik, izjavio da nastavak razgovora vlasti i opozicije očekuje posle Uskrsa koji je po gregorijanskom kalendaru 4. aprila.\nPoslanici Evropskog parlamenta i učesnici Međustranačkog dijaloga sa Narodnom skupštinom Republike Srbije, Vladimir Bilčik, Tanja Fajon i bivši poslanici Knut Flekenštaj i Eduard Kukan saopštili su u međuvremenu da su završili interne pripreme za fazu konsultacija u procesu Međustranačkog dijaloga.\n“Za naredna dva meseca napravili smo detaljan plan, koji se sastoji od sastanaka sa šefovima poslaničkih grupa, liderima opozicije, predstavnicima Vlade i drugim relevantnim akterima u Srbiji. Cilj je konsultovanje i razmena prioriteta za dnevni red predstojeće runde Međustranačkog dijaloga kao i modaliteti angažovanja”, navodi se u saopštenju.\nDemokratska strankadverinarodna strankaOpozicijaplatformaSSPSSS


UN premešta pojedine službenike van Pakistana\nUjedinjene Nacije su saopštile da će privremeno premestiti najmanje 20 odsto svog međunarodnog osoblja u Pakistanu, zbog zabrinutosti za bezbednost. Portparol svetske organizacije Israt Rizvi izjavio je da će članovi osoblja ili napustiti zemlju ili biti premešteni u bezbednije delove Pakistana. Mediji prenose izjavu Rizvija i jednog člana osoblja u Pakistanu koji su rekli da će mere premeštanja trajati najmanje šest meseci.\nU međuvremenu, pakistanska policija objavila je da planira da od suda zatraži da podigne optužnicu za terorizam protiv petorice Amerikanaca, koji su uhapšeni u Pandžabu ranije ovog meseca, i da ih osudi na kazne doživotnog zatvora.\nPolicija je navela da je pri kraju sa istragom o petorici mladih muslimana za koje se očekuje da će se pojaviti pred sudom 4. januara. Oni su uhapšeni u kući lidera zabranjene ekstremističke grupe Vojska proroka Muhameda, koja je povezana sa al-Kaidom, početkom decembra. Zvaničnici su naveli da je grupa planirala napade na ciljeve u zemlji, uključujući nuklearna postrojenja.


Klinički centar Niš | Belle Amie - Part 6\n[VIDEO] 3D mamograf i pacijent monitor za niški Klinički centar\nCentar za radilogiju Kliničkog centra Niš dobio je 3D mamograf, najsavremeniji aparat koji omogućava ranu dijagnozu raka dojke u najkraćem vremenskom roku. Donaciju vrednu 300 000 dolara omogucila je...\n[VIDEO] Radovi na izgradnji novog Kliničkog centra kasne, Lončar besan...\n“Zbog Niša me boli glava, jer radovi na novoj zgradi Kliničkog centra kasne, a trebalo je da budu završeni 27. marta”, izjavio je ministar zdravlja Zlatibor Lončar. Direktor Kliničkog cen...\nKlinički centar u Nišu ima dovoljan broj anesteziologa da pokrije potrebe pacijenata, izjavio je direktor Klinike za anesteziologiju Radmilo Janković. Od početka godine lekari su uradili preko 200 be...\nKliničkom centru Niš 5 miliona\nMinistarstvo zdravlja odobrilo je pet miliona dinara Kliničkom centru Niš, saopšteno je iz tog resora. Novac je, kako se navodi, namenjen za realizaciju investicije dogradnje dečjeg hematoonkološkog ...


Dalibor Jevtić, Srđan Popović i Goran Rakić (s leva) otvaraju Omladinski centar u Čaglavici (Foto: VOA)\nOn je sa zamenikom premijera Kosova Goranom Rakićem i gradonačelnikom Gračanice Srđanom Popovićem otvorio Omladinski centar u Gračanici.\n„Moći ćemo da gradimo budućnost samo ako imamo jaku i pametnu omladinu. Omladinu koja će stvarati, omladinu koja će živeti na ovim prostorima, koja će planirati svoju budućnost, a na nama, koji smo preuzeli odgovornost, kako na lokalnom tako i na centralnom niovu, je da njima omogućimo što bolje moguće uslove za to“, kazao je gradonačelnik Gračanice Srđan Popović.\nRakić, koji je i ministar administracije lokalne samouprave, obećao je da će ovo ministarstvo centar opremiti IT opremom.\n„Kao što sam na tabli u ovoj prostoriji napisao da su mladi naša budućnost, želim da kažem da je naša obaveza da tamo gde je naša budućnost budemo prisutni i mi, i ne samo da budemo prisutni, već da pružimo maksimalnu podršku i budite uvereni da se na ovome nećemo zaustaviti“, rekao je Rakić.\nOmladinskim centrom će rukovoditi NVO Omladinski savet Gračanica, a centar će - kako je rečeno - biti dom svih mladih ljudi koji žele da napreduju, rade i razvijaju svoje veštine.\n„To je jedna velika stvar, jedan znak koji će doprineti boljem radu Omladinskog saveta gde će se funkcionisanje podići na neki viši nivo i samim tim imati i neke produktivnije mlade ljude, imati bolje projekte i imati boljitak za celu našu zajednicu“, rekao je Dušan Borisavljević, predsednik Omaldinskog saveta Gračanica.\nIzgradnju Omladinskog centra u vrednosti od 47.000 evra finansirali su Opština Gračanica i Ministarstvo za zajednice i povratak u saradnji sa Međunarodnom organizacijom za migracije.


Prva istraživanja zlata i bakra u okolini Bora obećavajuća - Kanađani, Japanci i Amerikanci zajedno ispituju nalazišta u istočnoj Srbiji - Ist Media\n12:12: PM četvrtak 25 februara, 2021\nPosted on 3. maja 2020. at 4. maja 2020. by Ist Media\nBOR, (IST Media, foto: mundoro)Istraživanje ležišta bakra i zlata u okolini Bora, koje zajednički sprovode kanadska geološka kompanija Mundoro, rudarska korporacija Vale Canada Limited, čije je sedište u Brazilu, Japanska nacionalna kompanija za naftu, gas i metale (JOGMEC) i američka rudarska kompanija Freeport-McMoRan Exploration Corporation, biće nastavljena i u 2020. godini.\nPrema pisanju sajta E-kapija, prvi rezultati dosadašnjih istražnih radova na lokaciji u blizini Borskog jezera prema svemu sudeći su obećavajući i pokazali su da postoji potreba za daljom analizom.\nMundoro je u martu 2020. završio program bušenja na 450 metara na lokaciji „Železnik“ koja je u 100% vlasništvu ove kompanije. „Železnik“ se nalazi severno od rudnika Majdanpek.\nKako se navodi u zvaničnom izveštaju o ažuriranju aktivnosti ispitivanja, korporativnoj aktivnosti i reakciji na covid-19, koji je ova kompanija objavila 29. aprila, program bušenja osmišljen je za testiranje južnog produžetka Istočne zone za 200 metara prema jugu. Nakon ukidanja vanrednog stanja u Srbiji, kompanija će poslati uzorke u laboratoriju za ispitivanje u Boru. Kompanija očekuje rezultate analize drugom kvartalu 2020.\nRezultati sa jedne od šest istražnih bušotina u okolini Borskog jezera, na istražnom polju „Borsko“ pokazali su da postoji potreba za daljom analizom. Kako se navodi u zvaničnom izveštaju koji je ova kompanija objavila, Istraživački odbor JOGMEC-Mundoro odobrio je kompletni geofizički pregled u januaru 2020. sa konsultantskim geofizičkim timom sa sedištem u Australiji sa bogatim iskustvom u tajnim sistemima“.\nAnaliza, koja se očekuje do kraja prvog kvartala ove godine će, kako se navodi, služiti za određivanje sledeće faze bušenja, kako bi se istražila meta za mineralizaciju epidermalnog i izvornog porfira bakra i zlata.\nKako se u izveštaju navodi, do sada je japanski JOGOMEC u zajedničke projekte uložio 5,8 mil američkih dolara.\nKanadski Mundoro, u partnerstvu sa globalnom američkom rudarskom kompanijom Freeport-McMoRan Exploration Corporation učestvuje i u geološkim istraživanjima okoline boljevačkog sela Savinac.\nKako se navodi u izveštaju kanadskog Mundoro, za program bušenja od oktobra 2019. do marta 2020. godine, Mundoro je rasporedio tri bušilice i testirao četiri od pet ciljnih područja.\nIako je prvobitni program predviđao je 3.500 metara bušenja, Freeport-McMoRan Exploration Corporation i Mundoro su se složili da značajno povećaju opseg programa, dovršivši 8.735 metara do trenutka obustave zbog ograničenja koja se odnose na COVID- 19.\nZavršena su istraživanja na istražnim lokacijama Tilva roš, Prekostenski, Orlovo brdo i D-Vein, dok nije započeto bušenje na lokaciji Markov kamen. Kompanija, kako se navodi, čeka poslednju seriju rezultata ispitivanja, a tržišna analiza biće dostupna u drugom kvartalu 2020.\nMundoro je u oktobru 2019. sa globalnom rudarskom korporacijom Vale Canada Limited, čije je sedište u Brazilu, zaključila ugovor o finansiranju istraživanja u potrazi za novim ležištima bakra i zlata na četiri lokacije po Timočkoj Krajini. Za istraživanja u Sumrakovcu, Osni, Dubravi i Padini, Vale će tokom narednih pet godina izdvojiti čak 45 mil USD, a više o tome čitajte u posebnoj vesti.\nKako se u izveštaju navodi, za ove lokacije se čekaju konačna odobrenja za terenske istraživačke aktivnosti, a cilj kompanije Mundoro je da istraživanje na zajedničkim projektima Vale-Mundoro otpočnu u drugoj polovini 2020. godine.\nNa dan 30. marta 2020. godine, Mundoro je imao obrtni kapital od 3,1 miliona kanadskih dolara bez dugovanja i 80,6 miliona deonica.


Predstavljeni prioriteti rumunskog predsedavanja EU: Promovisaćemo proširenje - Progovori o pregovorima\nRumunija će tokom predsedavanja Evropskom savetu podržavati Srbiju na njenom evropskom putu, a proširenje će biti pri samom vrhu evropske agende, poručila je sinoć ambasadorka te zemlje u Srbiji Oana Kristina Popa.\n„Srbija je jedna od vodećih kandidata za EU i igra ključnu ulogu u stabilnosti Zapadnog Balkana“, rekla je Popa i istakla da postoje velika očekivanja od Srbije da bude primer u procesu približavanja EU.\n„Stojimo uz Srbiju i promovisaćemo proširenje EU kao jedan od uspeha Evropske unije“, istakla je Popa, koja je primetila da su Austrija i Bugarska tokom svog predsedavanja EU prošle godine uradile važan posao da postave Zapadni Balkan ponovo na vrh evropske agende.\n„Nadamo se da će tokom rumunskog predsedavanja biti otvorena nova poglavlja i da će se nastaviti reforme u Srbiji. Uvereni smo da je Srbija na pravom putu“, rekao je Fabrici.\n„To će se nastaviti i u 2019. godini“, rekao je Fabrici i podsetio da su ambasadori EU juče s predsednikom Srbije i resornom ministarkom govorili o evropskoj agendi Srbije, na kojoj se nalaze ekonomske reforme, kao i reforme u oblasti vladavine prava.\n„Svi smo sigurni da će Rumunija uraditi sve što može da postigne konkretne rezultate tokom svog predsedavanja“, rekao je Fabrici.


Učesnici samita na Brdu kod Kranja (foto: Fonet)\nU okviru procesa Brdo-Brioni, danas je na Brdu kod Kranja održan samit lidera Zapadnog Balkana, kome su prisustvovali i domaćin, predsednik Slovenije Borut Pahor i kopredsednik inicijative predsedsnik Hrvatske Zoran Milanović.\nU izjavi posle plenarne sednice, predsednik Srbije Aleksandar Vučić je izjavio da je prihvatio zaključak sa skupa, ali da nije bilo konsenzusa oko promene granica.\nBeograd se zalaže da se nikada ne menjaju granice koje su prihvatile Ujedinjene nacije, dok "drugi misle da ne treba da se menjaju kada se njima svidi", objasnio je Vučić.\nSa druge strane, dobro što se u zaključcima sa skupa govori o brisanju granica u regionu, radi slobode kretanja ljudi, robe i kapitala, istakao je Vučić i naglasio da je Srbija podržala namere, želje i pretenzije drugih na Zapadnom Balkanu za dobijanje datuma za otvaranje pregovora i viznu liberalizaciju.\nTakođe, Vučić je izjavio da zemlje Zapadnog Balkana ne bi postale deo EU ni kada bi ispunile sve uslove i kada bi bio postignut kompromis u dijalogu o normalizaciji odnosa Beograda i Prištine.\nPo njegovim rečima u samoj EU postoji zamor od proširenja, kao što je i u regionu prisutan zamor od priča o tome, rekao je Vučić i poručio da nije siguran da će neko iz regiona za godinu, dve ili pet ući u EU.\nPrvi susret Vučić-Osmani\nPredsednik Slovenije Borut Pahor izjavio je da je predsednik Srbije Aleksandar Vučić na današnjem skupu lidera Zapadnog Balkana u okviru procesa Brdo – Brioni pokušao da se povede rasprava o promeni granica, kojom bi se sprečilo priznanje nezavisnosti Kosova.\nKako prenosi agencija Fonet Pahor je na konferenciji za novinare rekao da se pitanje granica nikada nije pominjalo na samitima učesnika procesa Brdo - Brioni, jer cilj inicijative Brdo – Brioni nije rešavanje problema, već približavanje stavova učesnika tog procesa.\nVjosa Osmani je došla sa vrlo ambicioznom agendom, ali smo uspeli da ostvarimo neku vrstu kompromisa, izjavio je Pahor.\nOn je izjavio da je usvojena zajednička deklaracija kojom se Evropska unija poziva da region Zapadnog Balkana vidi kao celinu. Pahor je naveo da je u deklaraciji naglašeno da Brisel na region treba da gleda kao na geopolitičko pitanje, a da zemlje Zapadnog Balkana sa druge strane moraju da ubrzaju reforme.\nPredsednik Slovenije je rekao i da je ovo bio jedan od najtežih sastanaka i da nije bilo lako postoći kompromis koji nosi duboku poruku. U objavi na Tviteru Pahor je istakao da je deklaracija usvojena nakon trosatnih razgovora.\nFonet prenosi i reči predsednika Hrvatske Zoran MIlanovića, koji je govoreći o današnjem skupu izjavio da su uspeli da brod uvedu u luku bez povređenih.\nOvde smo da bismo pomogli zemljama regiona da se približe Evropskoj uniji, jer je to i interes Hrvatske i Slovenije, izjavio je Milanović i najavio da će sledeći samit procesa Brdo – Brioni biti održan u Prištini ili u Beogradu.\nOcenjujući skup na Brdu kod Kranja kao “pristojan” i “dobar”, Vučić je rekao da je bilo mnogo replika između predstavnika Beograda i Prištine, sa Sarajevom i unutar Bosne i Hercegovine, što, po njegovim rečima “nije ništa neuobičajeno”.\nKako je još rekao, dijalog o normalizaciji odnosa Beograda i Prištine bi trebalo da se nastavi, ali je za to potrebna volja da se postigne kompromis.\n“Nadam se da neko razume da mora da se razgovara, a ne da se naređuje”, istakao je Vučić.\nOsim Pahor, Milanovića i Vučića, na samitu na Brdu kod Kranja učestvuju i predsednici Crne Gore, Severne Makedonije, Albanije i Kosova Milo Đukanović, Stevo Pendarovski, Iljir Meta i Vjosa Osmani kao i članovi Predsedništva BiH Milorad Dodik, Šefik Džaferović i Željko Komšić.\nFrancuski predsednik Emanuel Makron, čiji je dolazak bio najavljen, ipak neće doći na samit. Inicijativa Brdo-Brioni je zajednička slovenačko-hrvatska inicijativa, pokrenuta 2010. godine, u nastojanju da poveća poverenje između zemalja u regionu i pomogne im da se pridruže Evropskoj uniji.\nAleksandar Vučić je pravo sa samita u Sloveniji otputovao u Brisel, gde treba da se sastane sa generalnim sekretarom NATO Jensom Stoltenbergom.


"Neverne bebe" 8. mart u Kombank dvorani\n„Neverne bebe“ 8. mart u Kombank dvorani\nTanjug 17. februara 2022. 14:42\nBEOGRAD – Pop rok sastav „Neverne bebe“ održaće koncert 8. marta u Kombank Dvorani, najavljeno je danas u klubu Jaž kantina Lisabon u okviru ove ustanove.\nPredstavnici medija su danas bili u prilici da premijerno pogledaju muzički spot za pesmu „Pored vode“, sa vrhunskom produkcijom, u novom žanru za bend – elektro pop.\nOsim toga, bend je otkrio i da če konačno objaviti osmi studijski album naziva „Hodaj“ sredinom marta, posle dve godine čekanja.\nNakon nekoliko godina pauze od samostalnog koncerta u prestonici Srbije, „Neverne bebe“ če na Međunarodni Dan žena, 8. marta pružiti publici presek svoje bogate karijere koja traje skoro 30 godina.\n„Veliko nam je zadovoljstvo što delimo taj divan povod 8. mart sa našim koncertom, jer taj datum ide uz nas i našu muziku. Došao je trenutak da izađemo iz ove agonije, koja za sve muzičare traje več dve godine“, izjavio je Milan Đurđević, osnivač i frontmen benda, tekstopisac i kompozitor svih pesama, klavijaturista, aranžer, vokal, producent.\nOn je istakao da su svi od muzičara bili zatečeni pandemijom koja ih je pobedila time što su koncerti bili dugo zabranjeni, i naglasio da su upravo muzički umetnici najviše bili pogođeni tim posledicama.\n„Mi uvek imamo jako puno strasti u stvaranju naše muzike, i na koncertima. Tako smo i iskoristili vreme da budemo kreativni, snimili smo deset naših starijih pesama u novim aranžmanima kao rimejk u projektu“ Up2Date“.\nNajnovija pesma „Pored vode“ je poslednji singl pred izlazak osmog albuma i najava za sam koncert“, podvukao je lider grupe.\nKako je otkrio, privlačan novi spot „iako deluje da je sniman na Nijagarinim vodopadima“, realizovan je u pravoj oazi, na lokalitetu čudesnog Parka prirode Piva u opštini Plužine, na severu Crne Gore.\nReditelj je Vuk Protić, koji uveliko sarađuje sa bendom na novijim spotovima projekta „Up2Date“.\nFrontmen Đurđević je najavio pravi vizuelno muzički spektakl 8.marta, gde će biti prikazani i ambijentalni 3D filmovi koje snima Tijana Sretković, jedna od dve pevačice benda.\n„Došli smo u karijeri do velikih bina, i Kombank Dvorana je jedina u Beogradu gde još uvek nismo svirali. Mnogi hitovi su nam etablirali, obeležili karijeru, pre svega ljubavne pesme, koje su obavezne na repertoaru, a neke numere ćemo vratiti, koje dugo nismo svirali. I dalje posle tri decenije imamo isti elan i entuzijazam za nastupe, tako da nam je uvek zadovoljstvo da idemo na probe, i na pozornicu“, zaključio je Milan Đurđević.\nMoto koncerta „Kad kažem Mi – mislim Ljubav“, na taj simboličan dan – praznik Dan žena, obećava snažne emocije upakovane u “dvočasovno putovanje lavirintima naših duša”, a na sceni će se grupa naći u proširenom sastavu, sa ekskluzivnim gostima, koje još uvek ne otkrivaju.\n„Iznenađenje oko naših gostiju ostavljamo za sam 8. mart, tako je najbolje“, smatra pevačica Tijana Sretković.\nOna kaže da je veoma teško odabrati od velikog broja pesama i hitova tokom 30 godina, šta sve pevati da publika bude zadovoljna.\n„Izabrali smo neke pesme veoma važne za nas, ali i mnoge druge koje naša publika želi, biće tu svega“, poručila je Tijana.\nRođeni brat lidera grupe, bas gitarista Vladan Vlajko Đurđević, složio se sa Tijanom, da je teško na jednom koncertu otpevati sve hitove, a podsetio je da u svom opusu imaju oko 100 pesama.\n„Izuzetno ozbiljno se spremamo za koncert, biće akustik i elektrik, pregled najboljih pesama ’90-ih godina i u poslednje dve decenije. Evo mi i danas nakon susreta sa medijima odmah nastavljamo na novu probu“, otkrio je Vlajko.


Vesti online / Vesti / Srbija / "Srpska lista potvrdila - poslanici SNS prekršili bojkot"\n"Srpska lista potvrdila - poslanici SNS prekršili bojkot"\nSrpska lista potvrdila je saznanja Srpskog pokreta Dveri da su njihovi poslanici prekršili dogovor da bojkotuju rad parlamenta i da su se vratili u kosovsku skupštinu. Ako su, kako kažu "nakratko posetili zgradu parlamenta u Prištini, kako bi se upisali u evidenciju prisutnih", jasno je da su prekinuli bojkot, saopštio je SP Dveri.\n- Kada Srpska lista saopšti da "ostaje verna interesima države Srbije i srpskog naroda na Kosovu i Metohiji" i da će "učiniti sve kako bi sprečila formiranje takozvane kosovske vojske", to je najobičnija farsa, jer su to isti oni koji su se na sastanku sa Vučićem, krajem decembra, u Beogradu međusobno optuživali ko je uzeo više para od Tačija da bi ga podržao za predsednika. To su isti oni koji izigravaju ikebanu i daju legitimitet kosovskim institucijama u zaokruživanju državnosti tzv. Kosovo. Za interese srpskog naroda ništa nisu uradili, doprineli su njegovom potpunom obespravljivanju - saopštile su Dveri.\nOni još tvrde da je Srpska lista iznela brojne neistine.\n- Tvrdnja da su svi poslanici "nakratko posećivali zgradu parlamenta u Prištini" je apsolutna laž. To nisu uradili poslanici Nenad Rašić, Srđan Popović i Goranac Adem Hodža koji je u poslaničkoj grupi Srpska lista. Kada je pet poslanika Srpske liste, koji nisu iz redova SNS, u decembru odlučilo da učestvuje u radu kosovske skupštine, Vučić je sazvao hitan sastanak, dramatično objašnjavao da Srpska lista treba da bojkotuje kosovski parlament i da ne sme da se ruši jedinstvo - navele su Dveri, ponavljajući da su je "od tada ovaj dogovor prekršilo troje poslanika Srpske napredne stranke u poslaničkoj grupi Srpska lista kada su se prošlog četvrtka vratili u kosovsku skupštinu":\n- Da li su se vratili samo "nakratko" ili sa konkretnim zadatkom, to ćemo tek videti. Mi smo i tražili od Vučića da se izjasni o ovom postupku njegovih poslanika. Apsolutnu laž u današnjem saopštenju Srpske liste predstavlja i tvrdnja da bi "albanska većina" oduzela mandate Srpske liste da nisu "nakratko posetili zgradu parlamenta u Prištini". Srpska lista ima garantovanih 10 mandata u kosovskom parlamentu i to "albanska većina" ne može da im oduzme.\n* "Kosovo će imati status kakav sada ima i ništa više"\n* Lunaček: Srbi, ne idite po mišljenje u Beograd, Kosovo ostaje nezavisno!\nSRBIJA Srpska lista demantuje: Nismo uz Haradinaja\nUtorak 07.03.2017. 20:18\nTa banda laznis i isfabrikovanih Srpskih predstavnika je zarad licne koristi tj, svog cara prodala nacionalne interese za iznos od 1488 eura. Ali imajuci u vidu ko ih je tu i postavio nije ni cudo


Pelemiš i Perić - Vijesti, analize i stavovi :: Justice Report\nApelaciono vijeće Suda BiH oslobodilo je Momira Pelemiša optužbi za genocid u Srebrenici počinjen u julu 1995. godine.\nU završnoj riječi na obnovljenom suđenju Momiru Pelemišu, optuženom za genocid u Srebrenici, Tužilaštvo BiH je zatražilo osuđujuću, a Odbrana oslobađajuću presudu.\nPelemiš i Perić: Optužnica kao zamka\nOptužnica za genocid u Srebrenici protiv Momira Pelemiša je isuviše široko postavljena i predstavlja zamku da se što više odgovornosti pripiše optuženom, istakla je Odbrana u završnoj riječi.\nPelemiš i Perić: Neutvrđen tip smrti\nAnalizirajući dodatnih 179 potvrda o smrti, vještakinja Odbrane na suđenju dvojici optuženih za genocid u Srebrenici je rekla da samo tijela dvije osobe potiču iz primarne grobnice u Pilici, u blizini Zvornika.\nPelemiš i Perić: Telegram za egzekuciju\nNa suđenju Momiru Pelemišu i Slavku Periću, optuženima za genocid u Srebrenici, svjedok Tužilaštva BiH je rekao kako je sredinom jula 1995. godine dobio telegram u kojem je navedeno da on treba “izdvojiti vod vojnika za egzekuciju zarobljenika” koji su bili u školi u Ročevićima (općina Zvornik), te kako je odbio to učiniti.\nPelemiš i Perić: Prekoračenje ovlasti\nDrugog dana svjedočenja na suđenju za genocid u Srebrenici, vojni vještak Odbrane kazao je da “nije postojao organizovani plan ubistva ratnih zarobljenika iz Srebrenice”.


TAJNA 1 - UBISTVO KRALJA ALEKSANDRA\nTokom školovanja učili smo iz istorije da su ubistvo kralja Aleksandra izvele ustaše i VMRO. Radeći na velikoj priči za scenario “Senki nad Balkanom”, veliki deo smo posvetili proučavanju svih detalja oko atentata na kralja Aleksandra, koji je splet izuzetno složenih političkih okolnosti koje su vladale u svetu u tom periodu. Ustaše i VMRO su bili samo puki izvršitelji političke igre “visokog nivoa” u koju su umešani nacisti (Italijani i Nemci), jedan deo francuske tajne službe i Kominterna. Cilj ove međunarodne zavere nije bio samo kralj već i francuski ministar inostranih poslova Bartu, koji je radio na približavanju Kraljevine Jugoslavije sa SSSR-om. Odluka kralja Aleksandra da ne prizna SSSR je definitivno pečatirala sudbinu jugoslovenskog suverena.\nTAJNA 2 - ŽRNOV\nMalo je poznato da je na vrhu planine Avala postojala prilično dobro očuvana srednjovekovna tvrđava Žrnov, koju je na ostacima antičkog grada podigao despot Stefan Lazarević. Odluka kralja Aleksandra da je sruši i na njenom mestu podigne Spomenik neznanom junaku Ivana Meštrovića izazvala je veliko nezadovoljstvo u srpskom narodu i tumačena je kao njegov “raskid sa srpskim nasleđem u zamenu za jugoslovenstvo”. Verovalo se da je tim činom kralj oskrnavio svetinju i da će ga stići kazna.\nTAJNA 3 - SOLUNSKI PROCES\nJedan od najkontroverznijih političkih događaja Velikog rata. Pred sam proboj Solunskog fronta sudski proces u Solunu u kome je trebalo da se sudi ratnim profiterima i političkim mešetarima, dobija ”kopernikanski obrt”. Pripadnici organizacije “Crna ruka” sa Apisom na čelu, po austrijskom ultimatumu, bivaju osuđeni za pokušaj zavere protiv kralja.\nEKSKLUZIVNO Vesna Trivalić u nastavku serije "Senke nad Balkanom", o njenoj ulozi pričaće cela Srbija\nSPEKTAKULARNO SNIMANJE U SLOVENIJI Otkrivamo detalje druge sezone serije "Senke nad Balkanom" koji će uzburkati region\nOvi istorijski fakti ubačeni u fiktivni iskreirani svet mašte, iskombinovani sa fiktivnim događajima i likovima, činiće okosnicu druge sezone serije “Senke nad Balkanom”.\nMemorandum za bolji pristup informacijama\nMinistar kulture i informisanja Ivan Tasovac, šef Delegacije Evropske unije u Srbiji ambasador Majkl Devenport i v.d. direktora Narodne biblioteke Srbije Svetlana Jančić potpisaće Memorandum o razumevanju u ponedeljak, 14. jula u 15.30 sati u Narodnoj biblioteci Srbije\nPedeset godina od smrti Merilin Monro\nDanas se navršava 50 godina od smrti američke glumice, pevačice, modela, zabavljačice i seks simbola Merilin Monro. Iako se o životu legendarne zvezde mnogo toga zna, pojedine misterije još su neotkrivene.\nČeški dokumentarac zatvorio festival "7 veličanstvenih"\nDeveti festival evropskih dugometražnih dokumentaraca "7 veličanstvenih" završen je večeras u velikoj dvorani "Sava centra" projekcijom filma "Privatni svemir", u prisustvu iskusne češke rediteljke Helene Treštikove.


Izbori u Nikšiću: Da li će i koliko učestvovati SPC - mediji.net\nLokalni izbori u Nikšiću, koji će biti organizovani 14. marta, biće najvažniji ispit nove vlade u Crnoj Gori. Zanimljivo je da će izbori pasti na nekih 100 dana rada vlade Zdravka Krivokapića i to u njegovom i rodnom gradu Mila Đukanovića čiji je DPS posle 30 godina svrgnut sa vlasti. Kampanja uveliko traje, a javnost je zaintrigirala vest da se Krivokapić u Nikšiću sreo sa episkopom budimljansko-nikšićlom Joanikijem. Postavlja se pitanje da li će se Srpska pravoslavna crkva, koja je bila pokretač promena na parlamentarnim izborima, sada umešati i u lokalne.\njoanikijePročitajte još na ovu temu\nRazoran zemljotres pogodio Grčku: Tresao se ceo Balkan\nSnažan zemljotres od 6,3 stepena po Rihteru pogodio je danas Grčku.Mediji u regionu prenose da se zemljtores osetio i u Crnoj Gori i na području Kosova i Metohije.Epicentar snažnog potresa bio je 121 kilometar jugozapadno od Soluna.Na društvenim mrežama kruže fotografije i snimci potresa. Na njima...\nGRADONAČELNIK PODGORICE: Ozbiljna javna diskusija u Crnoj Gori se pretvorila u CIRKUS!\nZbog pogoršane epidemiloške situacije u regionu deo novinara učestvovaće na sesijama posredstvom onlajn platformi\nOd našeg stalnog dopisnika PODGORICA – Vrh crnogorske policije smenjen je odlukom novog direktora Uprave policije (UP) Zorana Brđanina, a Vlada Crne Gore imenovala je nove rukovodioce. On je smenio sve pomoćnike prethodnog direktora UP: Zorana Lazovića, Enisa Bakovića, Dejana Đurovića, Veska...\nEpidemija morbila u Crnoj Gori je realna, kazao je pedijatar Nebojša Kavarić i to obrazlaže podatkom da je trenutno 90 dece 2019. godište nevakcinisano, prenosi RTCG.