PROVJERILI SMO: Da li ste dužni platiti drakonsku kaznu za parking iz druge države? – Objektiv Media\n“Umjesto toga, građani često dobijaju uznemirujuće opomene pred tužbu advokatskih kancelarija kao posrednika u naplati, sa iznosom koji na desetine puta prelazi iznos faktičkog korištenja parking usluge za sat ili dva, što je u suprotnosti sa načelom jednakog davanja, a pri tome nije obrazloženo šta sve ulazi u taj enormno visok iznos. Da budemo jasni, ukoliko niste platili ili niste produžili parking, javno preduzeće koje upravlja parkingom, ima pravo putem suda da naplati samo period korištenja parkinga koji nije plaćen, (sate) sa kamatom i troškovima postupka u slučaju suđenja, ukoliko se i materijalnim dokazima dokaže period u kome je vozilo bilo na parkingu, odnosno ukoliko se dokaže da je vlasnik upravljao tim vozilom, te ako je tužba podnesena u roku od godinu dana”, kaže naš sagovornik.\nMeđutim postoje odluke Ustavnog suda i nedavne odluke Apelacionog suda Brčko distrikta koje su zauzele stav da su poslovi parking servisa, u pogledu naplate “kazni” nezakonite, pa bi se pribavljanje podataka moglo smatrati nezakonitim, jer su sudovi jasno rekli da parking servisi ne mogu naplaćivati niti blokirati imovinu građana jer za to nemaju zakonska ovlašćenja.\n“Preduzeće nema pravo naplate za izdatu doplatnu kartu kao kaznu, kaznu za prekršaj, jer za to nemaju zakonska ovlašćenja pa čak i kad postoje odluke skupština gradova ili opština, jer ova ovlašćenja ne mogu biti iznad ustava i zakona, upravo zbog toga jer je pomenutim odlukama sudova ukazano da ugovorna kazna ne može biti ugovorena za novčane obaveze što ove kazne koje dolaze građanima suštinski jesu”, zaključio je Vasilić na kraju razgovora.\nPrevious Porodilište: Jedna beba\nNext SEĆANJE NA NAŠU DESANKU MAKSIMOVIĆ: Učila nas je da je ljubav vodič u svet, čuvar naše duše


Uspešna evakuacija civila! Pentagon: Još jedan ruski konvoj ide ka Kijevu, udara iz novog pravca!UŽIVO 13. DAN RATA U UKRAJINI – UDARNA VEST . rs\nUspešna evakuacija civila! Pentagon: Još jedan ruski konvoj ide ka Kijevu, udara iz novog pravca!UŽIVO 13. DAN RATA U UKRAJINI\nsreda, 9. marta, 2022 sreda, 9. marta, 2022 13 min read UdarnaVest\nRat u Ukrajini ušao je u 13. dan. Posle propalih pregovora, usledila su jača borbena dejstva, a težište operacija ponovo je preusmereno na kijevski pravac.\n00.27 – Portparol Ministarstva odbrane Rusije Igor Konašenkov: Rusija uništila 2.581 objekata vojne infrastrukture.\nPortparol Ministarstva odbrane Rusije Igor Konašenkov izjavio je danas da je ruska vojska od početka operacije demilitarizacije Ukrajine uništila 2.581 objekata vojne infrastrukture.\nMeđu njima je 30 komandnih mesta i komunikacionih centara Oružanih snaga Ukrajine, 123 protivavionska raketna sistema PVO S-300, „buk M-1“ i „osa”, kao i 81 radarska stanica, saopštio je Konašenkov.\nNaveo je da je uništeno i 897 tenkova i drugih borbenih oklopnih vozila, 95 višecevnih bacača raketa, 339 jedinica oruđa poljske artiljerije i minobacača, 662 primerka specijalnih vojnih vozila, kao i 84 bespilotne letelice, prenosi Sputnjik.\nSaopšteno je i da su bombarderi i jurišni avioni Vazdušno-kosmičkih snaga Rusije danas uništili 32 vojna objekta u Ukrajini. Među njima su četiri komandna mesta, tri radarske stanice, dva skladišta goriva i 23 rejona sa naoružanjem i vojnom tehnikom.\n23:38 – Ulazak ruskih aviona u britanski vazdušni prostor biće kazneno delo\nUlazak ruskih aviona u britanski vazdušni prostor od sutra će se smatrati kaznenim delom, rekao je britanski ministar transporta Grant Šaps.\n– Ugušićemo sposobnost Putinovih prijatelja da nastave da žive normalno dok hiljade nevinih ljudi umire – napisao je Šaps na Tviteru.\nU pismu „svim britanskim vazdušnim lukama“, Šaps nalaže kontrolorima „da ne daju pristup nijednom avionu za koji imaju razloga da veruju da je ruski“.\n22.24 Uspešna evakuacija civila u Ukrajini\nPrvi civili bezbedno su evakuisani humanitarnim konvojima iz mesta Sumi na severu Ukrajine u centar zemlje, objavio je danas pomoćnik šefa predsedničke administracije. „Prvi konvoj od 22 autobusa već je stigao u Poltavu“, rekao je Kiril Timošenko preko Telegrama.\nOn je naveo da je druga kolona od 39 autobusa sa civilima na putu. Putevi za evakuaciju civila uspostavljeni su jutros, posle nekoliko propalih pokušaja, posebno iz mesta Sumi, odakle su otišla dva konvoja tokom dana.\nEvakuacije su takodje nastavljene u regionu Kijeva. U drugim gradovima kao što je Buča na severu i Marijupolj na jugu civili su i dalje blokirani.\nRuska vojska objavila je da će sutra ujutro uvesti novo primirje za evakuaciju civila iz Ukrajine, posle uspostavljanja humanitarnih koridora. Čeka se potvrda ukrajinske strane.\n21.52 Ukrajina: Situacija u Marijupolju kritična\nUkrajinske vlasti ni danas nisu bile u mogućnosti da evakuišu civile iz grada Mariupolja na jugu Ukrajine, rekla je potpredsednica Vlade Ukrajine Irina Vereščuk, opisujući humanitarnu situaciju u opkoljenom gradu kao „katastrofalnu“.\n– Humanitarni koridori iz Mariupolja koje nudi Rusija i koji vode do ruske ili beloruske teritorije su neprihvatljivi – rekla je ona na brifingu za novinare, prenosi Rojters.\n21.47 Rusija sutra otvara humanitarne koridore\nRuske snage će prekinuti vatru u sredu u 8 sati po srednjeevropskom vremenu i spremne su da obezbede humanitarne koridore kako bi ljudi mogli da napuste Kijev i još četiri grada, izvestila je u utorak novinska agencija Tass, pozivajući se na visokog ruskog zvaničnika.\nInformacije o koridorima iz Kijeva, Černihiva, Sumija, Harkova i Mariupolja biće prosleđene potpredsednici ukrajinske vlade Irini Vereščuk, dodao je zvaničnik.\n20.47 Pentagon: Novi ruski konvoj ide ka Kijevu\nSjedinjene Američke Države saopštile su u utorak da novi ruski konvoj kreće sa severoistoka ka Kijevu, dok onaj koji se približava ukrajinskoj prestonici sa severa stoji već nekoliko dana.\n„Želim da vam skrenem pažnju na činjenicu da oni počinju da pokušavaju da napreduju ka Kijevu sa severoistoka“, rekao je novinarima visoki zvaničnik Ministarstva odbrane. „Procenjujemo da su udaljeni oko 60 kilometara od grada“, precizirao je on, ali nije mogao da kaže koliko je vozila u koloni.\n18.51 SAD: Marijupolj potpuno opkoljen\nMarijupolj na jugu Ukrajine sada je izolovala ruska vojska, iako ruske snage i dalje bombarduju grad i nisu u Mariupolju „na bilo koji značajniji način“, rekao je visoki zvaničnik američke odbrane.\nSi-En-En je ranije javio da su stanovnicima Mariupolja danima bili isključeni voda i struja.\nSAD takođe veruju da ruske snage još nisu ušle u Nikolajev, ključni grad koji bi mogao da se koristi kao deo koordinisanog napada na grad Odesu.\nRuske snage i dalje pokušavaju da napreduju ka gradovima Harkovu i Černigovu, ali se i dalje suočavaju sa ukrajinskim otporom i napreduju više u južnoj Ukrajini nego drugde u zemlji, rekao je američki zvaničnik.\n17.33 – Bajden: Amerika neće finansirati Putinov rat!\nAmerički predsednik zabranio uvoz nafte i gasa iz Rusije. Kako je rekao u ovraćanju, Amerika neće finansirati Putinov rat u Ukrajini\nKako je rekao, odluka o zabrani uvoza energenata iz Rusije doneta je uz podršku „partnera širom sveta, naročito iz Evrope“.\nOn je međutim dodao da je svestan da će ova odluka „koštati“ i američki narod ali da je to cena odluke „odbrane slobode“.\n17.15 – Ukrajinska ministarka: Civili stradali od protivpešadijske mine\nTroje odraslih je poginulo a troje dece ranjeno u eksploziji protivpešadijske mine u oblasti Černigov na 150 kilometara severno od Kijeva, rekla je danas Ljudmila Denisova zadužena za ljudska prava u ukrajinskom parlamentu. Civili su bili svi u kolima, odrasli su stradali na licu mesta a deca su zadobila povrede različite težine i prebačena su u bolnicu, rekla je ona.\nOna je naglasila da su protivpešadijske mine koje je ruska vojska postavila u oblasti Černigov zabranjeni međunarodnim pravom, i da je upotreba te vrste oružja protiv civilnog stanovništva zločin protiv čovečnosti.\nSvedoci su ispričali da su mine bile skrivene ispod slame i gomile otpada, rekla je Denisova.\n15.20 – Bajden prelomio, odlučio da zabrani uvoz nafte iz Rusije\nPredsednik SAD Džo Bajden odlučio je da zabrani uvoz ruske nafte, pooštravajući sankcije Rusiji zbog invazije na Ukrajinu, saopštio je danas jedan neimenovani izvor blizak američkom predsedniku.\nOvaj potez je usledio nakon molbi ukrajinskog predsednika Volodmira Zelenskog američkim i zapadnim zvaničnicima da prekinu uvoz, što je bio, kako se navodi, očigledan propust masovnih sankcija koje je Zapad uveo Rusiji.\nIzvoz energenata je zadržao stabilan priliv gotovine u Rusiju uprkos inače ozbiljnim sankcijama njenom finansijskom sektoru.\nBajden je trebalo da objavi ovaj potez odmah u utorak, naveo je izvor koji je insistirao na anonimnosto pre zvanične objave. Bela kuća je saopštila da će se Bajden obratiti javnosti u prepodnevnim satima (po lokalnom vremenu), kako bi najavio „akcije za nastavak pozivanja Rusije na odgovornost za njen ničim izazvan i neopravdani rat protiv Ukrajine“.\n15.10 – Ukrajinski ministar: Poginulo 38 dece od početka invazije\nUkrajinski ministar odbrane Oleksij Reznikov izjavio je danas da je od početka invazije poginulo tridesetosmoro dece, dok ih je više od 70 ranjeno.\nReznikov je rekao da je ubijeno više od 400 civila i da je 800 ranjeno, ali je naglasio da “ti podaci nisu kompletni”.\nU ruskim napadima je uništeno više od 200 škola, 34 bolnice i 1.500 stambenih zgrada, izjavio je Reznikov. Prema njegovim rečima, ruskim napadima je ugroženo oko 10.000 stranih studenata, uglavnom iz Indije, Kine i zemalja Persijskog zaliva.\nUkrajinske snage ubile su više od 11.000 ruskih vojnika, izjavio je Reznikov, javlja AP.\n14.50 – Borel: Zabrana ruskih medija nije gušenje slobode govora\nVisoki predstavnik EU Žozep Borel je u raspravi u Evropskom parlamentu o stranom medijskom uplitanju i dezinformacijama, odbacio kritike da EU odlukom o zabrani Sputnjika i televizije RT ugrožava slobodu informisanja.\n„To nisu nezavisni mediji, to su instrumenti, oružje u ekosistemu manipulacije Kremlja“, rekao je Borel.\nBorel je rekao da su manipulacija informacijama i ometanje nešto što ruska propagandna mašinerija aktivno koristi kao prateći deo vojne kampanje u Ukrajini, šireći u ruskom stanovništvu lažne informacije o razlogu invazije i o situaciji u Ukrajini, prenela je evropska diplomatska služba EEAS.\n14.40 – Stoltenberg optužio Rusiju za gađanje civila\nGeneralni sekretar NATO Jens Stoltenberg rekao je danas da ruske oružane snage možda namerno gađaju civile koji pokušavaju da pobegnu od vojnog napada na Ukrajinu.\n„Postoje izveštaji o civilima koji su bili pod vatrom dok pokušavaju da se evakuišu. Gađanje civila je ratni zločin i potpuno je neprihvatljivo. Potrebni su nam humanitarni koridori koji se u potpunosti poštuju“, rekao je on.\nStoltenberg je rekao da NATO ima odgovornost da osigura da se sukob ne proširi van Ukrajine i da pojačava svoju odbranu kako bi osigurao da članice u blizini Rusije i Ukrajine ne budu sledeće na listi ciljeva Moskve.\n14.12 – Nemačko pravosuđe istražuje moguće ratne zločine ruskih snaga\nNemačko državno tužilaštvo pokrenulo je istragu o mogućim ratnim zločinima ruskih snaga nakon invazije na Ukrajinu, potvrdio je izvor iz pravosuđa za AFP. Kako je rekao ministar pravde Marko Bušman, radi se na prikupljanju dokaza potrebnih za eventualno pokretanje krivičnog postupka.\n12.54 – SZO: Porast napada na bolnice i vozila Hitne pomoći\nSvetska zdravstvena organizacija je danas saopštila da je u Ukrajini naglo porastao broja napada na bolnice i vozila hitne pomoći i poručila da toj zemlji nedostaju najvažnije medicinske zalihe.\nU ponedeljak je SZO potvrdila da je od početka napada Rusije na Ukrajinu devet osoba poginulo u 16 napada na zdravstvene objekte.\nMeđu tim incidentima je i nekorišćenje bolničkih vozila za prevoz bolesnika, već u druge svrhe, rekla je novinarima Ketrin Smolvud iz SZO.\nDirektor SZO za Evropu Hans Kluge je izjavio da ta organizacija radi na hitnom slanju medicinskog materijala u Ukrajinu, gde nema dovoljno kiseonika, insulina, lične zaštitne opreme, krvnih proizvoda. Među prioritetima su kiseonik i dečje vakcine, rekao je Kluge, javlja Rojters.\n12.49 – UN: Broj izbeglica dostigao 2 miliona!\nBroj izbeglica iz Ukrajine je dostigao dva miliona, saopštio je danas visoki komesar Ujedinjenih nacija za izbeglice Filipo Grandi, što je najbrži egzodus u Evropi od Drugog svetskog rata.\nVisoki komesar UN za ljudska prava Mišel Bašele je zatražila da se svim civilima ugroženim borbama u Ukrajini dozvoli da napuste područje sukoba.\nMišel Bašele je izrazila duboku zabrinutost zbog civila zarobljenih na brojnim područjima pogođenim neprijateljstvima, javlja AP.\n12.45 – Šel prestaje da kupuje rusku naftu i gas\nEnergetski gigant Šel (Shell) saopštila je danas da prestaje da kupuje rusku naftu i gas i da zatvara svoje benzinske stanice u zemlji usred međunarodnog pritiska na kompanije da prekinu veze sa Rusijom zbog invazije na Ukrajinu.\nŠel će postepeno prestati da kupuje sve ruske ugljovodonike, uključujući sirovu naftu, naftne derivate, prirodni gas i tečni prirodni gas.\n12.40 – Napadnuta kolona u Mariupolju\nRuska vojska napala je kolonu u Mariupolju. Reč je o humanitarnom koridoru, prenose ukrajinski mediji.\n12.30 – Snimci „oduzetih ruskih tenkova“ kruže mrežama\nParalelno sa borbama na terenu vode se i borbe na društvenim mrežama pa je tako osvanuo i najsvežiji video „oduzeta tri ruska tenka“ koijma se pohvalila ukrajinska strana. Reč je o, kako se navodi, tenkovima T-80U iz 4. tenkovske divizije.\n12.15 – Zelenski: Putin da počne da razgovara, Ukrajina nije spremna na ultimatume\nUkrajinski predsednik je naglasio da Ukrajina „nije spremna na ultimatume“, dodajući da predsednik Rusije Vladimir Putin „mora da počne da razgovara, da započne dijalog“.\n12.10 – Zelenski dočekuje proleće u Kijevu\n11.42 Zelenski: „Ima mesta za razgovor o kompromisu za Krim i Donbas“\nUkrajinski predsednik Volodimir Zelenski je, na pitanje o mogućnosti priznanja Krima i samoproglašenih republika Donbasa, izjavio da postoji mogućnost da vlasti u Kijevu razgovaraju i pronađu kompromis o tome kako će ljudi nastaviti tamo da žive, prenosi agencija RIA Novosti.\n11.30 Ruska vojska u nastupanju koristi sve više pontonske mostove\nRuska vojska zbog velikog broja srušenih mostova angažovala pontonjerske jednice koje su postavili mostove i omogućili nesmetani prolazak konvoja sa zalihama i oklopna vozila\n11.22 Oboren ruski avion?! Padobran se nije otvorio, pilot poginuo\nNa društvenim mrežama pojavio se snimak oborenog ruskog aviona, čiji pilot se katapultirao, ali se padobran nije otvorio. Na Tviteru se tvrdi da je obaranje bilo danas, ali je autentičnost snimka nemoguće proveriti, kao i lokaciju i vreme kad se dogodio\n10.56 Holandski internet provajderi blokirali sajtove Sputnjika, i RT\n10.41 Oklop ruskih padobranaca ide ka Ukrajini\nVoz koji prevozi oklopna vozila ruskih vazdušno desantnih jednica snimljen je kako prolazi korz železničku stanicu Gomelj.\n10.19 Dejli telegraf: Velika Britanija spremna da obučava ukrajinsku gerilu\nDejli telegraf prenosi da je Ujedinjeno Kraljevstvo spremno da ukrajinskim borcima da oružje i da ih godinama obučava da se odupru otporu nakon mogućeg ruskog preuzimanja vlasti. London neće priznati nikakav marionetski režim i vlada u egzilu – možda u Poljskoj – nastaviće da se bori.\n10.18 Bombardovan Harkov\n10.03 U vazdušnom napadu na Sumi poginulo 10 civila\nU vazdušnom napadu na grad Sumi na istoku Ukrajine poginulo je više od deset civila, uključujući osmoro dece, prema lokalnim vlastima. Najmanje četiri ukrajinska vojnika takođe su poginula u sukobima sa ruskom vojskom, saopštile su lokalne vlasti, prenosi nemačka novinska agencija DPA.\n„U nekim delovima grada bombardovani su stambeni objekti. Čak i u centru grada, nekoliko kuća je uništeno“, rekao je portparol lokalne vlade Dmitro Sivicki u utorak uveče. On je rekao da se ukrajinska strana neće predati.\nKako navodi DPA, ovi navodi nisu mogli biti nezavisno provereni.\n8.37 Srpske kamiondžije puštene iz Ukrajine\n8.14 Ruska armija nalazi se na 24 kilomtera od prestonice Kijeva\n8.08 Jezive scene u Sumiju posle ruskog granatiranja\n7.47 Visoki zvaničnik Pentagona: Skoro 100 odsto ruske borbene moći je već u Ukrajini.\nPrema američkom odbrambenom zvaničniku kojeg citira CNN, Rusija je već lansirala više od 625 projektila protiv Ukrajine. Takođe je rekao da Ukrajina ima dovoljno oružja zemlja-vazduh za zaštitu.\n7.34 Ukrajina želi direktne razgovore Zelenskog sa Putinom\nUkrajina želi direktne razgovore između Zelenskog i ruskog predsednika , kaže ministar spoljnih poslova Ukrajine Dimitro Kuleba\n„Odavno smo želeli direktan razgovor predsednika Ukrajine i Vladimira Putina, jer svi razumemo da je on taj koji donosi konačne odluke, posebno sada“, rekao je on u direktnom televizijskom prenosu, prenosi Kurir.\nPOSLE POPLAVA, STIGLO UPOZORENJE NA RAZORNE VETROVE: U Australiji oko 40.000 stanovnika pod naredbom za evakuaciju\nUKUS MEDITERANA ZA TREN NA VAŠEM STOLU: Hleb sa maslinama uneće MIRIS MORA u vaš dom! (RECEPT)


Do oktobra završen put Opovo - Debeljača\nPredsednik Pokrajinske vlade Igor Mirović i direktor Uprave za kapitalna ulaganja AP Vojvodine Nedeljko Kovačević obišli su danas završne radove na izgradnji poslednje deonice lokalnog puta Opovo–Debeljača istakavši tom prilikom da će do kraja oktobra biti potpuno izgrađen put u dužini od 12,6 kilometara koji predstavlja najkraću vezu između Opova i Kovačice, za šta je Pokrajinska vlada ukupno izdvojila 778,6 miliona dinara.\n„Završavamo ovaj posao želeći da razvijemo opštinu Opovo i ovaj deo Banata. Preko Uprave za kapitalna ulaganja Vojvodine privodimo kraju ovaj važan projekat, koji je započela i proneverila prethodna vlada“ kazao je Mirović nakon obilaska radova.\n„Cilj nam je da privučemo investitore u Opovo, Kovačicu i Banat“ kazao je Mirović.\n„Na ovaj način brinemo o našim najmlađima, i očekujemo da tokom avgusta počnu radovi na izgradnji vrtića“ naglasio je predsednik Mirović.\n„Ova dva projekta su od krucijalne važnosti za našu opštinu. Naš budžet je izuzetno mali, ali mi kontinuirano dobijamo podršku od Republičke i Pokrajinske vlade. Tokom ove godine, samo od Pokrajine, preko konkursa smo dobili više od 211 miliona dinara“ kazao je predsednik opštine Opovo Miloš Markov.


Tanjug 12. marta 2022. 17:01\nMOSKVA – Ruski predsednik Vladimir Putin pozvao je nemačkog kancelara Olafa Šolca i francuskog predsednika Emanuela Makrona da utiču na vlasti u Kijevu kako bi se zaustavile zločinačke akcije nacionalističkih bataljona u Ukrajini, saopštila je pres-služba Kremlja nakon telefonskog razgovora trojice zvaničnika.\n„Vladimir Putin je snažno apelovao na Emanuela Makrona i Olafa Šolca da utiču na kijevske vlasti kako bi se zaustavile te zločinačke akcije“, navodi Kremlj.\nRuski lider je informisao Makrona i Šolca o humanitarnoj situaciji u regionima gde se sprovodi operacija za zaštitu Donbasa, prenosi Sputnjik.\n„Što se tiče pitanja o humanitarnoj situaciji u područjima gde se sprovodi specijalna vojna operacija za zaštitu Donbasa, koje su pokrenuli sagovornici – Vladimir Putin ih je informisao o stvarnom stanju stvari“, navodi se u saopštenju\nRuski lider je sagovornicima naveo brojne primere najgrubljeg kršenja normi međunarodnog humanitarnog prava od strane ukrajinske vojske. Među njima su „vansudski obračuni sa neistomišljenicima, uzimanje talaca i korišćenje civilnog stanovništva kao živog štita, raspoređivanje teškog naoružanja u stambenim kvartovima, pored bolnica, škola, vrtića“.\nPutin je takođe istakao da „nacionalistički bataljoni sistematski remete operacije za spasavanje stanovništva, te zastrašuju civile prilikom pokušaja evakuacije“.\nPutin je detaljno informisao Makrona i Šolca o seriji pregovora ruskih i ukrajinskih predstavnika koji su održani poslednjih dana u video-formatu.\n„S tim u vezi lideri tri zemlje razmotrili su pojedina pitanja u vezi sa sporazumima, čija je izrada u toku, o realizaciji poznatih ruskih zahteva“, precizirano je u saopštenju.\nIstiče se da su se Putin, Makron i Šolc dogovorili da nastave kontakte po pitanju Ukrajine.


Trampov savetnik: Rusija se meša u izbore u Meksiku - 08.01.2018, Sputnik Srbija\nSavetnik američkog predsednika za nacionalnu bezbednost Herbert Makmaster izjavio je da postoje „rani znaci ruskog mešanja u predstojeće predsedničke izbore u... 08.01.2018, Sputnik Srbija\nrusija, vesti, svet, meksiko, herbert makmaster\n© AFP 2021 / SAUL LOEBSavetnik američkog predsednika za nacionalnu bezbednost Herbert Makmaster\n8 Januar 2018, 07:20\nGovoreći u decembru za Fondaciju Džejmstaun, savetnik američkog predsednika ukazao je na primeru Meksika navodnu „umešanost Rusije u dezinformacionu kampanju“. Prema njegovim rečima, već su vidljivi „prvi znaci ovog (mešanja Rusije) u predsedničku kampanju u Meksiku“.\nIzbori za predsednika Meksika biće održani u julu ove godine.\nMakmaster smatra da je još jedan primer navodnog mešanja Rusije u poslove drugih država referendum o nezavisnosti Katalonije od Španije.\n„Na primer, što se tiče Rusije, izuzetno smo zabrinuti zbog ovih sofisticiranih kampanja subverzivnih aktivnosti, dezinformacija i propagande i upotrebom sajber-tehnologije u ove svrhe“, istakao je Makmaster.\n29 Decembar 2017, 15:08\n„Kao što vidite, to je zaista prefinjen napor usmeren na polarizovanje demokratskih društava i podelu tih društava, stvaranje krize poverenja i potkopavanje snage unutar Evrope“, dodao je on.


NIN / Izborna iluzija\nI Milovi i Momirovi sledbenici, me�utim, znaju da se ni ovim, kao i svim dosada�njim brojanjem glasova, ne�e re�iti sudbina zajedni�ke dr�ave\nLjudi se ra�aju bez kose, zuba i iluzija. Takvi i umiru. Kada je iz daleke Crne Gore javljeno da je nepoznati po�inilac ubio savetnika za bezbednost i kuma crnogorskog predsednika, pasionirani kolekcionari lo�ih vesti u obe republike setili su se stare, zaboravljene izreke i po�eli da gube poslednju iluzuju da �e se neki politi�ki konflikt u tre�oj Jugoslaviji razre�iti bez povla�enja oroza, po�asnih plotuna i crnih marama.\nSaveznom sekretaru za informisanje Goranu Mati�u je, izgleda, "reko jedan �oek" da je sve to smislila CIA, koja, �to svi dobronamerni ljudi odli�no znaju, naizmeni�no pla�a i ubija svoje poslu�nike. Drugi �ovek, predsednik Crne Gore Milo �ukanovi�, izjavio je da je re� o "teroristi�kom aktu protiv demokratije i bezbednosti gra�ana u Crnoj Gori". �ta se mo�e o�ekivati ako se, jednog dana, ipak ispostavi da zlo�in nije u�inila pomenuta ameri�ka organizacija i da Mati�eve "krtice" u Va�ingtonu nisu bile dovoljno pouzdane ?\nU Crnoj Gori, izgleda, nikome nije poznato ko je i za�to ubio Gorana �ugi�a, ali previ�e ljudi veruje da je i taj zlo�in obavijen sa devet krugova politi�kih pozadina, �to upu�uje na to da su se obe strane umorile od "aktivnog �ekanja" da se na crnogorski kamen iznenada spusti "nepoznata sila koja re�ava stvar". Iako �e to izgledati kao deo iskaza nekog neizle�ivog ludaka, to ubistvo bi moglo da poslu�i kao najuverljiviji dokaz da je Crna Gora i dalje sastavni deo Jugoslavije. Prvog juna u Crnoj Gori je pala prva politi�ka glava, a balkanski maratonci su krenuli u novu etapu raspirivanja bratstva i jedinstva. Jedan od visokih funkcionera Demokratske partije socijalista je u okviru ritualnog obra�ivanja protivnika upotrebio re�i svetog Petra Cetinjskog, koji je govorio o ljudima koji "ne znaju �ta rade, a ne rade ono �to znaju".\nUmorni od vi�egodi�nje istrage izdajnika i nesoja me�u ro�acima, kumovima i kom�ijama, gra�ani Crne Gore �e ovog vikenda ponovo iza�i na izbore koji �e razre�iti dileme, koje ni slaba�ni Njego�ev um nije umeo da odgonetne. Lokalni izbori u Podgorici i Herceg Novom su tako prerasli u veliku istorijsku bitku, a nedaroviti pesnici i osuje�eni mislioci su ve� obznanili da posle tih izbora "vi�e ni�ta ne�e biti isto", iako se biraju samo dve lokalne vlasti, koje imaju manje ovla��enja od beznade�no nemo�nih lokalnih vlasti u Srbiji. Mo�da zato su odborni�ki kandidati "jugoslovenske i crnogorske koalicije", umesto trivijalnih i poni�avaju�ih komunalnih pitanja, po�eli da okre�u zabrinute poglede ka Ist Riveru, Kremlju i Kineskom zidu sa te�kim i nere�ivim dilemama: ho�e li osvajanje lokalne vlasti u dve op�tine poremetiti planetarnu ravnote�u i kako �e osvajanje vlasti u Herceg Novom uticati na pozicije na�e bra�e u Zakavkazju?\nMo�da �e taj samozadovoljni, autisti�ni svet smo�i snage da pre�ivi lokalne izbore u Crnoj Gori bez ozbiljnijih trauma, ali �e se nedeljno glasanje svakako pretvoriti u raskrsnicu jugoslovenske politike od koje bi koalicija "Da �ivimo bolje" mogla da krene ka predugo najavljivanom referendumu o statusu Crne Gore ili bi Bulatovi�ev jugoslovenski blok mogao da krene u obra�un sa svima koji hule na gospodara.\nVlast u Crnoj Gori dobro zna da bi svako bahato, po�areva�ko pona�anje prema protivnicima, platila po �ticovanom kursu, jer gospodari malom, izdeljenom sredinom u kojoj se svi suvi�e dobro poznaju, a svaki konobar, taksista i prodavac lozova kao "Gorski vijenac" deklamuje liste osoba najsumnjivijeg morala i najuglednijih porodica. Zato �e i privo�enje predsednikovog starijeg brata Aca �ukanovi�a, zbog premla�ivanja �lana Liberalnog saveza, svakako poslu�iti kao dobar predizborni argument vladaju�e partije u ube�ivanju glasa�a da je Crna Gora vaistinu krenula ka Zapadu.\nStotinak sati uo�i istorijskih izbora, obe strane krenule su u veliki predizborni fini� u kome nije isklju�ena ni iznenadna poseta jugoslovenskog predsednika bludnim crnogorskim sinovima. Bulatovi�eva partija uspela je da u kampanju uklju�i visoke zvani�nike SPS-a, ali je iz nepoznatih razloga zaboravila da pozove u pomo� nove koalicione partnere oli�ene u liku Vojislava �e�elja i Mirjane Markovi�.\nI Milovi i Momirovi sledbenici, me�utim, znaju da se ni ovim, kao i svim dosada�njim brojanjem glasova, ne�e re�iti sudbina zajedni�ke dr�ave. Kao i posle svake istorijske bitke, i posle lokalnih izbora sve �e ostati isto, a njeni u�esnici ose�a�e se kao statisti u nekoj nema�tovitoj pu�koj predstavi. I na proteklom glasanju, Momir je izgubio zbog �ega je ka�njen najja�om ustavnom funkcijom u jugoslovenskoj dr�avi, dok je Vrhovni savet odbrane, jedina institucija u kojoj je mogao da sedi pobednik sa tih izbora, prakti�no ukinuta bez mnogo pitanja, medijske pa�nje i �aljenja.\nNeustra�ivi analiti�ari �e �ak zaklju�iti da nijedan jugoslovenski lider to nije postao na izborima, niti su bira�i na izborima odre�ivali sopstvenu budu�nost, od davne 1990 godine kada je Srbija glasala za partiju sa kojom nema neizvesnosti, do poslednjih crnogorskih izbora na kojim je �ukanovi� trijumfovao sa programom njego�evske Jugoslavije. Pravi izbori �e se odr�ati u glavama njihovih organizatora.


Sarajevo-osiguranje i dalje među vodećim u regionu – Sarajevo Osiguranje\n21 Oktobra 2013, Nekategorisano\nSarajevo-osiguranje, lider na tržištu osiguranja u BiH, je i dalje jedino bh. osiguravajuće društvo među 50 najvećih osiguranja iz regiona jugoistočne Evrope u rangiranju koje već niz godina tradicionalno provodi agencija SeeNews, nezavisni svjetski prezenter poslovnih vijesti i iformacija. Ova agencija kontinuirano, na godišnjem nivou, vrši rangiranja TOP 100 najvećih kompanija, banaka i osiguravajućih kuća regiona SEE (Southeast Europe) gdje su zastupljene najveće firme iz BiH, Bugarske, Hrvatske, Kosova, Makedonije, Moldavije, Rumunije, Srbije i Slovenije. Sarajevo-osiguranje je za period 2012. godine pozicionirano na 46 mjesto najvećih regionalnih osiguravajućih društava po ostvarenoj premiji. Pozicioniranje među najznačajnije regionalne osiguravatelje još je jedna potvrda uspješnog i stabilnog poslovanja Sarajevo-osiguranja.\nPrema posljednjim zvaničnim dostupnim podacima za prvih osam mjeseci 2013. godine Sarajevo-osiguranje ostaje vodeće društvo na tržištu osiguranja Bosne i Hercegovine sa 43,2 miliona KM ostvarene premije te tržišnim udjelom kod društava sa područja Federacije u iznosu od gotovo 17 posto. Tokom prvih osam mjeseci 2013. godine Sarajevo-osiguranje je riješilo i isplatilo 18,7 miliona KM šteta svih vrsta osiguranja, po čemu je također na prvoj poziciji u BiH.


U Osnovnoj školi „Nada Popović“ kao i u drugim školama u Srbiji danas imali probni test iz matematike | RTK\nU Osnovnoj školi „Nada Popović“ kao i u drugim školama u Srbiji danas imali probni test iz matematike\nU osnovnim školama u Srbiji danas i sutra mali maturanti polažu probne testove za završni ispit. Danas je održan probni test iz matematike, a sutra su iz srpskog i kombinovani. U Osnovnoj školi „Nada Popović“ u Kruševcu osmaci kažu su se dobro pripremili i očekuju dobre rezultate.\nDirektorka Osnovne škole „Nada Popović“ u Kruševcu, Jelena Ivanović naglašava da se učenici za završni ispit pripremaju još od petog razreda, znanjem koje stiču i da Osnovna škola „Nada Popović“ godinama unazad ostvaruje zapažene rezultate na završnim ispitima, pa su takva očekivanja i ove godine.\nMaturanti ističu da su dobro pripremljeni i samim tim očekuju dobre rezultate\nSvoje rezultate osmaci će znati sedam dana po polaganju.\nPrethodno : Fudbaleri Trajala u Trećem kolu plej aut faze dočekuju Teleoptik\nSledeće : Japanski pisci došli u Trstenik i Medveđu kako bi saznali više o srpskim vampirima


Nezavisnost Kosova | Politika | DW | 17.02.2008\nSkupština Kosova održaće danas sednicu na kojoj će, kako je najavljeno, biti usvojena deklaracija o nezavisnosti. Sednica je zakazana za 15 sati.\nPriština, pripreme za nezavisnost\nKosovski premijer Hašim Tači juče je potvrdio da će Kosovo proglasiti nezavisnost. "Biće to miran dan i dan razumevanja i zalaganja države da ostvari volju gradjana Kosova", rekao je Tači novinarima u Prištini, posle razgovora sa predstavnicima verskih zajednica.\nPrema scenariju koji su objavili mediji, a koji nije zvanično potvrdjen, predviđeno je da premijer Hašim Tači u 10.00 predsedniku Skupštine Jakupu Krasnićiju prosledi zahtev za održavanje vanredne svečane sednice Skupštine na kojoj će biti usvojena deklaracija o nezavisnosti. U 12.00 je predviđen sastanak Predsedništva skupštine, a u 13.30 sastanak parlamentarnih grupa. Posle sednice predvidjeno je da u 18.00 u Medija centru na konferenciji za novinare govore predsednik Kosova Fatmir Sejdiu, premijer Hašim Tači i predsednik parlamenta Jakup Krasnići.\nU 18.30 ispred Doma mladih i sportova u Prištini biće, kako su javili mediji, postavljen obelisk nezavisnosti, a pola sata nakon toga filharmonija Kosova će u hali "1. oktobar" početi svečani koncert. Slavlje će se nastaviti na Trgu Majke Tereze, koncertom estradnih umetnika Kosova. Predviđeno je da se građanima u 22.50 obrate kosovski predsednik i premijer, a svačanost povodom proglašenja nezavisnosti biće završena u 23.00 vatrometom u Prištini.\nKosovski premijer Hašim Tači izjavio je u subotu uveče da su završene sve pripreme za proglašavanje nezavisnosti Kosova. Tači je, učestvujući u emisiji Radio televizije Kosova rekao da Kosovo može "uveličati ovaj ispit" samo dostojanstvenom proslavom. "U nedelju ujutro ću se sresti sa predsednikom Kosova i predsednikom parlamenta da bismo odlučili o datumu i satu proglašavanja nezavisnosti", rekao je Tači.\nPredsednik kosovske vlade je rekao da proglašavanje nezavisnosti predstavlja dobru vest i dobar razvoj događaja, dodajući da je "uticaj Beograda na Kosovu definitivno okončan". On je rekao da Beograd ima prava da se interesuje za kosovske Srbe, ali samo preko institucija Kosova. "Mi ćemo uvek biti sa srpskom zajednicom i niko nema razloga za paniku i strah", naglasio je Tači. Kosovski premijer je najavio da će odmah nakon proglašavanja nezavisnosti vlada formirati ministarstva odbrane i spoljnih poslova.\nPredstavnici srpske vlade na Kosovu\nPredstavnici Vlade Srbije boraviće u nedelju na Kosovu, a premijer Vojislav Koštunica obratiće s javnosti u Beogradu povodom očekivanog proglašenja nezavisnost Kosova i odluke o slanju misije EU.\nKako je najavljeno, potpredsednik Vlade Božidar Đelić i ministar prosvete Zoran Lončar boraviće u najudaljenijoj srpskoj enklavi, u\nMinistar za Kosovo i Metohiju Slobodan Samardžić i državni sekretar u tom ministarstvu Dušan Proroković održaće u Kosovskoj Mitrovici\nkonferenciju za domaće medije, a potom i za predstavnike stranih medija.\nTokom posete Kosovu Samardžić će razgovarati sa građanima i njihovim predstavnicima.\nKako je najavljeno iz Ministarstva za Kosovo i Metohiju, u njihovoj pratnji biće i poslanici Skupštine Srbije, kao i predstavnici\nsrpskih partija u crnogorskoj skupštini.\nMinistar energetike i rudarstva Aleksandar Popović će sa poslanicima boraviti u Ranilugu. Ministar za infrastrukturu Velimir Ilić boraviće u Gračanici, a državni sekretar tog ministarstva Branko Jocić u Velikoj Hoči u Orahovcu.\nMinistar trgovine i usluga Predrag Bubalo posetiće povratničko naselje Osojane, kod Istoka, dok će ministar vera Radomir Naumov\nboraviti u Goraždevcu.\nU Novom Brdu će boraviti državni sekretar MUP-a Srbije Mirjana Orašanin i pomoćnik ministra za Kosovo i Metohiju Miroljub Kljakić.\nAmerički analitičari o Kosovu\nProglašenje nezavisnosti Kosova ponovo će ugroziti stabilnost na Balkanu, smatra bivši američki ambasador u UN Džon Bolton. "Mislim da postoji značajan rizik da se nestabilnost na Balkanu nastavi, u Bosni i drugim područjima gde etničke grupe ne žive u državi u kojoj žele", rekao je na panel diskusiji u Vašingtonu Bolton.\nBolton, koji je sada viši saradnik u američkom Enterprajz institutu, smatra da će se priznavanjem nezavisnosti Kosova "samo posejati seme budućih sukoba na Balkanu, političkih i, na žalost, mogućih vojnih sukoba". "Kosovo će biti slaba država podložna delovanju islamskih radikalnih snaga van regiona, uz podršku pojedinih Albanca, znači potencijalna kapija za unošenje radikalizma u Evropu", smatra Bolton.\nNasuprot njemu, predsednik Projekta za demokratije u tranziciji Brus Džekson izneo je na panelu ocenu da će nezavisnost Kosova pomoći i Beogradu i Prištini, jer će obema državama biti bolje kako se budu približavale Evropskoj uniji. Džekson smatra da je bilo nemoguće očekivati da će Kosovo ostati deo Srbije nakon pokušaja etničkog čišćenja 1999. godine iza kojeg je stajala politika režima Slobodana Miloševića. "U Srbiji živi sedam miliona ljudi, na Kosovu ih je oko dva miliona. Prvobitna ideja je bila da Srbija i Kosovo u jednom paketu idu ka Evropi. Medutim, pošto za to nije bilo interesa bilo je potrebno razmotriti mogućnost dva paketa", ocenio je Džekson.\nDvojica analitičara osvrnula su se i na protivljenje Rusije nezavisnosti Kosova. Džekson je rekao da argumenti Moskve nisu legitimni, dok je Bolton istakao da bi kontroverza u vezi sa kosovskim statusom dodatno mogla da iskoplikuje rusko-američke bilateralne odnose.\nPoljski i češki stavovi o nezavisnosti\nPoljski, češki i slovački zvaničnici priznaju da nezavisnost Kosova nije potpuno legalna ni u skladu s međunarodnim pravom, ali ocenjuju da bi održavanje sadašnjeg stanja bilo gore.\nNezavisnost Kosova neće biti potpuno legalna, jer se ne poštuje Završni akt iz Helsinkija iz 1975. godine, ali druga rešenja bila bi gora, izjavio je za vikend izdanju "Gazete viborče" bivši šef poljske\ndiplomatije Adam Danijel Rotfeld. U intervjuu Rotfeld je podsetio da medjunarodno pravo svakom narodu daje pravo na samoopredeljenje, ali samo pod odredjenim uslovima.\n"Evropljane obavezuje Završni akt Konferencije o bezbednosti i\nsaradnji u Evropi iz 1975. godine koji odredjuje da sa otcepljenjem\nmoraju strane da se slože. Taj uslov (na Kosovu) nije ispunjen",\nnaglasio je Rotfeld.\nPoljski zvaničnik kazao je, medjutim, da bi u slučaju Kosova druga\nrešenja bila još gora i dodao da je "sada kasno" za neki drugi\nspecijalni status koji bi omogućio Srbiji da sačuva obraz a ne bi\nstvorio u svetu tako opasan presedan.\nDa nezavisnost Kosova ima izvesne pravne nedostatke priznao je i šef češke diplomatije Karel Švarcenberg.\n"Apsolutno shvatam i kao pravnik imam simpatija za stav da bez\nsaglasnosti Saveta bezbednosti UN to nije čisto pravno rešenje",\nrekao je Švarcenberg tokom posete Prištini sredinom januara.\nŠvarcenberg je najavu Češke da će Kosovo priznati, ne prva ali ni\nmeđu poslednjima, pravdao time da, kako je tada kazao, ipak treba\npoštovati realnost, onakvu kakva jeste, a da bi trebalo uzeti u obzir i\npolitiku Miloševića, koja je po oceni Švarcenberga "dovela do\nraspada bivše Jugoslavije".\nTema nezavisnosti Kosova bila je na dnevnom redu i posete šefa\nslovačke diplomatije Jana Kubiša Vašingtonu krajem ove sedmice,\nkada je ministarki spoljnih poslova Kondolizi Rajs izložio stav\nSlovačke da za priznanje eventualne nove države Bratislava traži\nsaglasnost UN i EU.\nKubiš je još pre posete SAD objasnio da Slovačka ima problem da\nprizna nezavisnost Kosova jer se radi o jednostranom rešenju, ali je\ni upozorio da je jednostrano proglašena nezavisnost ipak bolje\nrešenje od održavanja sadašnjeg stanja.\nTrajni link http://p.dw.com/p/D8j8


Muzika - Zavod za kulturu vojvođanskih Slovaka\nUkratko o počecima muzičkog života i muzičkom stvaralaštvu vojvođanskih Slovaka\nMuzika kod vojvođanskih Slovaka zauzima veoma važno mesto. Posredstvom nje već gotovo tri veka ovdašnji Slovaci obeležavaju svoje radosne ali i tužne životne trenutke, uveličavaju svečane događaje, njome izražavaju prestiž i ponose se mnogim talentima svetskih razmera. Građena na osnovama celokupne slovačke muzičke tradicije i pod uticajima muzičkih tradicija u novoj sredini, danas je slovačka vojvođanska muzika poseban istorijsko – etnološki fenomen, kome posvećujemo ovu prezentaciju.\nO svakodnevnom životu Slovaka na Donjoj zemlji i danas svedoče na hiljade narodnih pesama. Mnoge su inspirisale i značajne slovačke kompozitore – Vilijama Figuša Bistrog koji je početkom 20. veka bio učitelj u Padini i Mikulaša Šnajdera Trnavskog koji je u isto vreme radio u današnjem Zrenjaninu.\nInteresovanje za muzičko nasleđe ovdašnjih Slovaka postojalo je kako od strane etnomuzikologa iz Slovačke, tako i od strane muzičara iz redova vojvođanskih Slovaka, rezultat toga su i četiri kapitalne zbirke slovačkih narodnih pesama i niz ostalih muzičkih tematskih zbirki. Jedna od njih je i zbirka Juraja Ferika st., pedagoga, kompozitora i značajnog muzičkog pregoca vojvođanskih Slovaka. Muzički materijal je sakupljan direktno sa terena, a zvučni snimci sa terenskih istraživanja krajem 50. i početkom 60. godina koje poseduje Muzej Vojvodine , sadrže gotovo hiljadu tradicionalnih pesama sa Donje zemlje.\nSnimljeno je na hiljade naslova slovačke muzike u raznim zvučnim izdanjima, posebna pohvala pripada pokrajinskom radiju i televiziji. Upravo u ovim medijima su stvarali poznati kompozitori i urednici kao što su Tibor Andrašovan i Juraj Ferik ml., pa Božena Miklovicova, Pavel Čanji, Gustav Babjak i mnogi drugi.\nFoto: Igor Bovđiš\nOsim narodnih, na sličan način su nekad bile omiljene i rado pevane pesme iz pesmarice – Tranoscius, sa dobrim poznavanjem odeljaka za orgulje, koje su u mnogim crkvama bile izvođene od strane lokalnih kantora. Tako je nastao niz crkvenih horova i pevačkih grupa, pa zasnovane na ovakvoj tradiciji i danas postoje interpretacije ne samo crkvenih nego i umetničkih kompozicija koje su pisali slovački vojvođanski odnosno svetski kompozitori. Danas jaktivno deluje gotovo deset kvalitetnih pevačkih horova, između ostalih „Muzika Viva“, „Zvoni“, „Devojački pevački hor“ i drugi. U repertoar ovih horova su se uvrstili i „Rukoveti“ kompozitora Jana Nosala koji je komponovao i operu „Zipa Cupak.“\nU životu vojvođanskih Slovaka nije izostala ni muzička teorija. Veliki podsticaj za njen razvoj je imalo izdanje „Slovačka narodna pesma sa muzičkog stanovišta (1949. g.) velikog slovačkog muzikologa Jozefa Kresanka, koje je podstaklo Martina Kmeća, kompozitora, pedagoga i etnomuzikologa da još više crpi iz slovačke muzičke tradicije, i da traži vezu između muzičkog izraza ovdašnjih Slovaka sa ostalim slovačkim muzičkim tradicijama, kao i da definiše njene specifičnosti i posebna obeležja. Od 2005. godine se redovno organizuju muzikološke konferencije sa ciljem podsticanja teorijskih reflekcija i očuvanja pisanih tragova nematerijalnog muzičkog nasleđa.\nFoto arhiv Ana Kiš\nVojvođanski Slovaci i danas neguju i stvaraju pesme sa slovačkim tekstovima, kako tradicionalnih tako i savremenih žanrova. O tome svedoči niz muzičkih festivala i takmičenja, od kojih se čak pet uvrstilo u muzičke festivale celomanjinskog karaktera. Slovačke pesme se mogu čuti ne samo ovde, nego i u emisijama na radiju i televiziji, kao i na brojnim manifestacijama na kojima učestvuju ovdašnji Slovaci.\nOva zajednica ponosi se vrhunskim interpretatorima ozbiljne muzike kao što su akordeonista Janko Brtka, violinistkinje Margareta Benkova i Ivana Jašova, pijanistkinje Marina Kanjova i Ivana Novakova, orguljaš Janko Siroma i mnogi drugi nosioci brojnih domaćih i stranih nagrada.\nOva stranica je nastala kako bi tekstom, zvukom i videom predstavila muzički život vojvođanskih Slovaka. Svaki sadržaj koji bi mogao dopuniti ovu stranicu, biće dobro došao. Ukoliko sličnim raspolažete, pozivamo Vas da postanete naši saradnici. Biće nam drago, ako Vam sadržaj ove stranice na bilo koji način bude od koristi.\nMuzička tela >>\nMuzička dešavanja >>\nMuzička izdanja >>


Kako navode u saopštenju, danas u prepodnevnim časovima, na zvaničnu imejl adresu Vojnomedicinske akademije stigla je pretnja da je u prostorijama vojnozdravstvene ustanove postavljena eksplozivna naprava.\nOdmah po prijemu anonimne dojave, nadležni organi izvršili su protivdiverzioni pregled i utvrdili da je reč o lažnoj dojavi.\nU saopštenju se navodi da su svi pacijenti i zaposleni na VMA bezbedni.\nMinistarstvo odbrane sarađuje sa drugim nadležnim organima Srbije u cilju identifikacije počinilaca i rasvetljavanja krivičnog dela.\nvma bomba Dojava o bombi dojave o bombi dojava o bombama dojave o bombama\nNAJOŠTRIJA OSUDA PRETNJI VERANU MATIĆU: U Vranju osvanuli plakati sa pretnjama predsedniku ANEM-a\nRADNA grupa za bezbednost i zaštitu novinara najoštrije osuđuje lepljenje plakata u Vranju sa likom Verana Matića, predsednika Asocijacije nezavisnih elektronskih medija.\nRUŽIĆU ZABRANJEN ULAZAK NA KIM: Ministarstvo prosvete osudilo postupak vlasti tzv. Kosova\n27. 06. 2022. u 14:36\nMINISTAR unutrašnjih poslova Srbije Aleksandar Vulin prilikom obilaska novog, rekonstruisanog i modernizovanog graničnog prelaza Kotroman istakao je da i ovaj rekonstruisani granični prelaz dokazuje koliko se Srbija menja nabolje i koliko se razvija zahvaljujući ekonomskoj politici koju sprovodi predsednik Srbije Aleksandar Vučić, ali i zahvaljujući očuvanju mira i stabilnosti.


Povećanje energetske efikasnosti domaćinstava na Zapadnom Balkanu uz podršku EU, Austrije, bilateralnih donatora i EBRD | Support4Partnership\nOva poboljšanja dovela su do smanjenja emisije CO2 za više od 12.000 tona godišnje, što je ekvivalent uklanjanju 7.700 automobila sa puteva.\nProgram GEFF za Zapadni Balkan osnovala je Evropska banka za obnovu i razvoj (EBRD) uz podršku donatora i pruža specijalizirane kreditne linije pojedincima, zajedno sa poticajima koje finansira Evropska unija za ulaganja u energetsku efikasnost. Program sufinansiraju EU, austrijsko Federalno ministarstvo finansija i bilateralni donatori Investicionog okvira za Zapadni Balkan (WBIF). To je dio Regionalnog programa energetske efikasnosti (REEP) za Zapadni Balkan i provodi se u partnerstvu sa Sekretarijatom Energetske zajednice.\nNakon uspješnog regionalnog uvođenja programa-koji je posljednji put proširen na Crnu Goru u martu 2021.- kao i rastućeg interesa za finansiranje energetske efikasnosti, GEFF je povećan sa 85 miliona eura na 135 miliona eura, sa planovima za proširenje programa dalje u 2022. Sredstva će se usmjeravati putem lokalnih finansijskih institucija i omogućiti će još većem broju domaćinstava u regiji da poboljšaju energetsku efikasnost svojih domova.\nAleksandra Vukosavljević, direktorka EBRD-a za finansijske institucije, Zapadni Balkan i Istočnu Evropu, rekla je: „Oduševljeni smo što je naša podrška pomogla tolikom broju domaćinstava na Zapadnom Balkanu da ulažu u poboljšanja uštede energije, što je dovelo do nižih emisija i troškova električne energije. Borba protiv zagađenja zraka i smanjenje energetskog intenziteta glavni su prioriteti u regiji i mi ćemo nastaviti pružati podršku, sa GEFF -om kao jednim od naših ključnih stubova za stambeni sektor. ”\nDomaćinstva zainteresirana za ulaganje u energetsku efikasnost mogu se prijaviti za specijalizovane kreditne linije kod lokalnih partnerskih finansijskih institucija. Nakon uspješnog završetka ulaganja, oni dobijaju poticaj u obliku granta u iznosu do 20 posto iznosa kredita koji finansira EU. Do sada je EU uložila 27 miliona eura u program, kako bi podržala domaćinstva koja su uložila u energetski efikasne tehnologije na Zapadnom Balkanu, čineći te investicije pristupačnijima.\nRichard Masa, šef sektora, Investicioni okvir za Zapadni Balkan, Evropska komisija, rekao je: „Evropska komisija je spremna podržati implementaciju Zelene agende za Zapadni Balkan. U okviru sredstava IPA III, programirano je izdvajanje 500 miliona eura posebno za ovu svrhu. WBIF će olakšati provedbu Zelene agende ozelenjavanjem prošlih i budućih ulaganja u svim svojim sektorima, kao i davanjem prioriteta ulaganjima u tehnologije koje mogu ubrzati zelenu tranziciju. ”\nLeander Treppel, direktor Odbora EBRD -a za Austriju, rekao je: „Austrija snažno podržava GEFF na Zapadnom Balkanu u cilju promocije ulaganja domaćinstava u energetsku efikasnost i omogućavanja pojedincima, kao i siromašnijim domaćinstvima, da razumiju i imaju koristi od takvih ulaganja, dok doprinose održiva, ekološki prihvatljiva poboljšanja i rješavanje klimatskih promjena. ”\nProgram je, također, pružio priliku za saradnju sa više od 4.000 proizvođača i prodavača visoko efikasnih zelenih tehnologija na Zapadnom Balkanu. Prodavači su predstavljeni u Technology Selectoru, mrežnom katalogu prethodno odobrene energetski efikasne opreme, koji se može nabaviti na šest tržišta Zapadnog Balkana. Katalog je dostupan putem web stranica GEFF-a (Albanija, Bosna i Hercegovina, Kosovo, Crna Gora, Sjeverna Makedonija, Srbija) i uključuje stavke kao što su toplinska izolacija, prozori sa dvostrukim staklom, kotlovi visoke efikasnosti, toplinske pumpe, solarni kolektori ili solarna voda grijača i fotonaponskih sistema. Selektor tehnologije omogućava jednostavno pretraživanje tehnologija i usluga i prikazuje liste odgovarajućih trgovaca.\nU znak proslave uspješne realizacije ciljea GEFF -a realiziran je online događaj, u okviru kojega su nagrađene partnerske finansijske institucije i prodavači. Događaj je uključivao i panel diskusiju o daljem ozelenjavanju ekonomija regiona, u skladu sa Zelenom agendom EU i Ekonomskim i investicionim planom za Zapadni Balkan.\nVioleta Kogalniceanu, šefica Jedinice za infrastrukturu i energetsku efikasnost, Sekretarijat Energetske zajednice, rekla je: „Uspjeh GEFF -a na Zapadnom Balkanu dokaz je da se ulaganja u energetsku efikasnost u domaćinstvima isplaćuju kroz uštede koje ostvare. Također pokazuje da dobar program koji mudro kombinira politički dijalog, tehničku pomoć, dostupnost EBRD -a za kreditiranje partnerskim finansijskim institucijama i bespovratna sredstva EU u obliku poticaja, može imati značajan uticaj na tržište. ”\nKao priznanje zajedničkim naporima donatora GEFF -a, partnerskih finansijskih institucija, proizvođača i prodavača zelenih tehnologija, EBRD je donirao 1.000 stabala koja će biti posađena u regiji tokom jeseni 2021. Ova zelena nagrada odaje počast 18 finansijskih institucija partnera koje su se pridružile prvoj fazi programa i 32 najaktivnija i najpredanija dobavljača.


Danas javno čitanje drame "Fleischman" - Ozon Media\nDanas javno čitanje drame „Fleischman“\nSremska Mitrovica – Pozorište „Dobrica Milutinović“ i Centar za kulturu mladih organizuju javno čitanje drame „Fleischman“ čiji je autor Stefan Tajbl, a koje će biti održano u utorak, 03. decembra sa početkom u 20 časova u mitrovačkom pozorištu.\nJavno čitanje drame je oblik pozorišnog čina koji je „manje od predstave, a više od probe“ jer glumci u jednoj intimnoj i opuštenoj atmosferi čitaju komad, upotrebljavajući sve svoje veštine kako bi publici na pravi način dočarala tekst.\nDrama „Fleischman“ je nastala po stvarnim motivima iz istorije Drugog svetskog rata u Sremskoj Mitrovici, gde je u fokusu jevrejska porodica Flajšman i zloglasan podrum njihove kuće. Lica i događaji su izmenjeni u onoj meri kako bi se uveli u dramske tokove, ali prepoznatljivi su i podsećaju na neljudsko ratno doba.\nDok se 1941. odvija rat i donosi smrt u poznatom „Flajšanovom podrumu“, a sve preko nejakih pleća mlade Jevrejke Aske Flajšman, 2001. na istom mestu, na pragu novog veka dva mladića pokušavaju da otvore kafić zanimljivog naziva „Gvožđara“ i obezbede ličnu egzistenciju. Postavlja se pitanje šta je to gvozdeno, naša sposobnost da zaboravimo ili da opstanemo?\nJavno čitanje je režirao Nemanja Leković, producentkinja je Milica Milićević, a čitaju glumci: Nikola Janovišević, Jelena Lončar, Aleksandra Pejić, Uroš Mladenović, Aleksandar Sarapa i Srđan Кner.\nMinistar Vukosavljević na otvaranju „Dijaloga“ u Sremskoj Mitrovici\nU subotu „Dan mangulice – Sremski svinjokolj“


Na paradi Pobede u Moskvi prodefilovaće i 75 srpskih vojnika i oficira - Centar za evroatlantske studije - CEAS\nNa paradi Pobede u Moskvi prodefilovaće i 75 srpskih vojnika i oficira\nObjavio Sputnik 04 jun 2020 .\nNa paradi Pobede u Moskvi, povodom 75. godišnjice od pobede u Drugom svetskom ratu, prodefilovaće i 75 srpskih vojnika i oficira, izjavio je ambasador Srbije u Rusiji Miroslav Lazanski.\nKako je rekao, to je velika čast za Srbiju budući da je u pitanju veliki datum.\n„Za ambasadu i za srpsku javnost je ovo izuzevno velika čast, budući da je predsednik Aleksandar Vučić dobio poziv da učestvuje na paradi, a pored toga i da 75 naših vojnika i oficira prodefiluje Crvenim trgom“, rekao je on.\nLazanski je u intervjuu za ruske medije podsetio da je Srbija tokom Drugog svetskog rata izgubila izuzetno veliki broj ljudskih života, te da srpski narod jako dobro zna ko je odgovoran za krah nacista.\n„Mi jako dobro znamo ko je zaslužan za poraz Vermahta – to je Crvena armija. Građani Srbije nikada neće zaboraviti veliku pomoć i požrtvovanost crvenoarmejaca tokom oslobođenja Beograda i severnih delova Srbije“, dodao je.


"ODLAZEĆI" MURINJO U BROJKAMA Portugalac posle 400. pobede u karijeri NAJUSPEŠNIJI u istoriji Junajteda\nTrener Mančester junajteda Žoze Murinjo je nedeljama unazad na izlazećim vratima "Old Traforda", prema pisanjima, pa, gotovo svih ostrvskih medija.\nPosle pobede nad Njukaslom od 3:2 (0:2), dato mu je još neko vreme da sredi stvari koje odavno nisu pod kontrolom, ali kada se pogleda statistika, deluje kao da ne radi ništa pogrešno.\nNajpre, trijumfom nad "svrakama" je došao do 400. pobede u trenerskoj karijeri.\nMURINJO "PREŽIVEO" SMENU Junajted od ambisa i 0:2 do potpunog preokreta protiv Njukasla /FOTO/\nZIDAN "STIGAO" U MANČESTER Legendarni Zizu na tribinama stadiona Junajteda /FOTO/\nOSTAVIO 80.000 NAVIJAČA U NEVERICI Matić promašio PRAZAN gol na meču sa Njukaslom /VIDEO/\nA, to nije sve. Žoze je na 60,3 posto pobeda na klupi Junajteda, što je više nego što je napravio legendarni Ser Aleks Ferguson (60,1) i Ernest Mangnal (54,1).\nSKANDAL NA "OLD TRAFORDU" Murinjo TRČEĆI napustio teren u poluvremenu, besni navijači ga terali\nČini se da "odlazeći Murinjo" nije još uvek zatvorio vrata "Teatra snova".


Radnici “Želvoza” prekinuli sednicu SG Smederevo – Semendria\nZaposleni u najvećem srpskom remonteru, nezadovoljni finansijskom situacijom u preduzeću, stupili su 28. februara u generalni štrajk\nRadnici “Želvoza” danas su prekinuli sednicu Skupštine grada Smedereva i posle 30-minutnog protesta ispred sale parlamenta dogovorili sastanak sa gradskim čelnicima za sredu.\nStotinak nezadovoljnih radnika “Želvoza”, popodne je ušlo u zgradu Skupštine grada i tako onemogućili nastavak sednice lokalnog parlamenta, a posle sastanka sa gradskim čelnicima napustili su skupštinsku zgradu.\nDogovoreno je da se u sredu u 9 časova održi sastanak predstavnika pet sindikata sa gradskim funkcionerima a na sastanak će biti pozvani i predstavnici većinskog vlasnika ove fabrike železničkih vozila.\nU Štrajkačkom odboru “Želvoza” Tanjugu je rečeno da su na sastanak, takođe u sredu, pozvani i u Agenciju za privatizaciju i Ministarstvo ekonomije i regionalnog razvoja, “na nastavak razgovora po pitanju poštovanja kupoprodajnog ugovora od strane kupca”.\nZaposleni u Fabrici železničkih vozila “Želvoz” u Smederevu, najvećem srpskom remonteru, nezadovoljni finansijskom situacijom u preduzeću, stupili su 28. februara u generalni štrajk, a dvojica radnika kojima su uručena rešenja o suspenziji, od ponedeljka su otpočeli štrajk glađu.\nU utorak je istekao rok koji su predstavnici pet sindikata u fabrici ostavili državnim organima Srbije da reše nagomilane probleme u fabrici ili da raskinu kupoprodajni ugovor, zbog “neispunjavanja obaveza većinskog vlasnika, rumunskog konzorcijuma Grampet i Remar”.\n« Smederevo domaćin Prvenstva Evrope u fudbalu za kadete\nVila koja čuva mnoge tajne »


Pila led sijalica e14 40w cena, cene Srbija, prodaja Beograd Novi Sad Niš\nPila led sijalica e14 40w cene\nTrenutno nemamo slike za Pila led sijalica e14 40w\nAvide led sijalica ABG27NW-15W-AP G60 15W E27 4000K\nAvide ABG9WW-2.5W G9 2.5W WW 3000K sijalica\ncena od 315,00 din\nEPonuda nije internet prodavnica već Vam omogućava da brzo i lako nađete Pila led sijalica e14 40w po najjeftinijoj ceni. Naš cilj je da kupci budu što bolje informisani o ponudi Pila led sijalica e14 40w na tržištu Srbije. Vrlo lako nalazite željeni proizvod za kategoriju LED sijalice cene, ne morate da lutate od sajta do sajta za Pila LED sijalice, sve Vam je na jednom mestu. Naši operateri svakodnevno ažuriraju cene ali je potrebno da proverite cenu i dostupnost za Pila led sijalica e14 40w sa PRODAVCEM. EPonuda ne može da garantuje potpunu tačnost specifikacije i slika za Pila led sijalica e14 40w. Pre kupovine, podatke za Pila led sijalica e14 40w proverite na sajtu PROIZVOĐAČA.\nAvide led sijalica ABG27NW-8W-AP G60 8W E27 4000K\nLumax led sijalica E27,11W(80-100W), LUME27, 3000K 2\nLumax led sijalica E27, 15W(100-150W), LUME27, toplo bela


Ramuš Haradinaj je naveo da je Kosovo "suverena država" koja je međunarodno priznata, sa "postojećim granicama".\n"Što pre Srbija i Brnabićeva to prihvate, to bolje za njih", napisao je Haradinaj na Tviteru.\nPremijerka Srbije Ana Brnabić je ranije izjavila da su prištinske takse stvorile atmosferu u kojoj više nije moguć nikakav dijalog. "Čim takse budu ukinute, i mi smo spremni da nastavimo dijalog", rekla je Brnabićeva.\n31.05.2020 Donja Gušterica: Napadnuta dvojica Srba (647)\n31.05.2020 Od ponedeljka se otvaraju svi prelazi i ukidaju epidemiološke mere (550)\n31.05.2020 Novi protesti meštana Štrpca zbog izgradnje MHC (353)


„Podrška, ne perfekcija“\nPredškolska ustanova „Dečje carstvo“ je aplicirala kod Fondacije „Novak Đoković“ za projekat „Podrška, ne perfekcija“ i realizacija projekta je odobrena.\nDana 21. 3. 2018. godine je potpisan Sporazum o saradnji između Fondacije i Predškolske ustanove uz podršku Opštine Velika Plana i predsednika Igora Matkovića.Predmet ovog Sporazuma o saradnji jeste definisanje načina i uslova saradnje potpisnica Sporazuma na realizaciji Projekta „Podrška, ne perfekcija“ koji Fondacija finansira, uz aktivnu podršku ostalih potpisnica.\nCiljevi Projekta, čija je realizacija predmet saradnje utvrđene ovim Sporazumom, su:\n1)Unapređivanje uslova u kojima deca odrastaju, uče i razvijaju se, stvaranjem ambijenta i uslova u kojima će deca razvijati svoje pune potencijale, uključujući samopoštovanje, kompetencije za celoživotno učenje, za zajednički život sa drugima i učešće u savremenom društvu;\n2)Obuka roditelja/staratelja dece do 6 (šest) godina u cilju sticanja znanja i veština radi unapređivanja razvoja i potencijala sopstvene dece, a sve u cilju postizanja optimalnog kognitivnog, emocionalnog, socijalnog i fizičkog razvoja dece;\n3)Stvaranje mreže podrške roditelja/staratelja dece do 6 (šest) godina starosti, kao ključnih aktera koji diktiraju uslove i kreiraju zdravo okruženje za rani razvoj deteta;\n4)Jačanje roditeljskih kapaciteta za pružanje pozitivne stimulativne interakcije, kao i negujuće brige;\n5)Promocija humanih vrednosti i povećanje zajedničkih akcija različitih aktera u lokalnoj zajednici, usmerenih ka razumevanju i poboljšanju uslova u kojima deca odrastaju i uče;\n6)Povećanje kvaliteta i dostupnosti različitih programa rada sa decom predškolskog uzrasta;\n7)Osnaživanje i mobilizacija lokalne zajednice i aktera u njoj da prepoznaju najbolji interes dece i da deluju u skladu sa njim;\n8)Prepoznavanje kvaliteta Projekta od strane Predškolske ustanove i Lokalne samouprave, njegovo uključivanje u program rada predškolskih ustanova i obezbeđivanje svakog vida podrške za njihovu realizaciju;\n9)Osnaživanje i prihvatanje dece kao aktivnih učesnika u životu lokalne zajednice, povećanje njihove vidljivosti i uvažavanja njihovih potreba;\n10)Pružanje pomoći u izgradnji kapaciteta predškolskih ustanova da postanu pokretači i realizatori akcija u lokalnoj zajednici koje doprinose ostvarivanju najboljeg interesa dece i doprinose njihovoj dobrobiti i\n11)Unapređivanje kompetencija roditelja i drugih lica koja se bave decom i porodicom da preuzmu proaktivnu ulogu u procesu stvaranja boljih uslova obrazovanja i vaspitanja dece.\nRealizacija Projekta započinje kroz interaktivne procese u kojima će učestvovati predstavnici Fondacije, Lokalne samouprave i Predškolske ustanove, kao i roditelji/staratelji dece uzrasta do 6 (šest) godina, a kojim je načelno predviđeno sledeće:\n-Organizovanje 10 (deset) dvočasovnih radionica namenjenih roditeljima odn. starateljima dece mlađe od 6 (šest) godina, u okviru vremenskog perioda mart-jun 2018. godine, na kojima bi se obrađivale različite teme u skladu sa Projektom;\n-Angažovanje stručnog lica koje će držati radionice – trenera (facilitatora), stručnog lica – vaspitača - koje će čuvati decu za vreme trajanja radionica i stručnog saradnika na realizaciji Projekta;\nSa realizacijom projekta počinje se već od 29.3. 2018.godine. Radionica upoznavanja sa roditeljima je bila 19.marta, roditeljima je predstavljen projekat i oni su se u velikom broju pozitivno izjasnili.


Ključ /Ovaj grad u BiH i dalje je zona bez korone - tako je već pola godine / Radio Sarajevo\nFoto: Općina Ključ/Ključ\n05. 08. 2020. u 18:18:00 Radiosarajevo.ba\nNi prvi otkriveni slučaj pozitivnog na COVID-19 posljednjeg dana jula, doduše, "uvezen" iz susjednog Bosanskog Petrovca nije narušio infektivnu "zdravstvenu idilu" i posvećenost Ključana da sačuvaju svoj prostor i ljude od bolesti koja je još uvijek medicinska nepoznanica.\n"Nismo čekali i odmah smo po preporukama iz Dom zdravlja, odnosno Higijensko-epidemiološke službe, izvršili dezinfekciju cijelog grada i općine. Mislim da smo bili prvi u BiH, nabavili smo dezinfekciona sredstva i krenuli u akciju. Nije bilo ulice, uličice, trgovine, haustora stambenih zgrada da nije dezinficiran. Dezinfekciju vršimo i sada, sredstava za dezinfekciju uvijek imamo u rezervi", priča Zukanović.\n"Ovo je svakodnevna, 24-satna briga, jer mi smo grad na magistralnom putu, naši građani, jedan broj njih, radi u Banjoj Luci, u državnim insitucijama kao što su Uprava za indirektno oporezivanje (UIO) i Državna agencija za istrage i zaštitu (SIPA), npr., svakodnevni su kontakti sa susjednom općinom Ribnik, imamo i dijasporu iz Švedske, Norveške, Holandije, Njemake, Švicarske koja dolazi, ne u onom broju kao u normalno vrijeme, naprosto, ako želimo sebi dobro, moramo se ponašati odgovorno", nastavlja ključki načelnik.\n"A kada imamo korona free zonu, onda treba biti iskren pa reći da i pored svih naših zaštitnih mjera kojih se konsekventno držimo, uz sav oprez do kojeg držimo, postoji i taj faktor sreće, jer vidimo kakva je situacija u svijetu. I ja odlazim na službeni put, imam susrete sa drugim licima širom BiH, ali nastojim se ponašati odgovorno", zaključuje načelnik Nedžad Zukanović.\n"Naši građani su savjesni, to se pokazalo proteklih mjeseci. Istovremeno, nikome nije palo na pamet da se bavi politizacijom jedne nepoznate infektivne bolesti koja je zabrinula čovječanstvo, što je jako bitno. Osim toga, radilo se i informativno sa građanima, ali svakako je i dobra činjenica i da smo odmah krenuli u provođenje mjera, dobro organizirali naš trijažni blok i podigli taj standard higijensko-epdiemiološkog opreza na viši nivo."\n"U našoj ustanovi smo počeli da vodimo računa o pacijentima i fizičkoj distanci u vrijeme kada nije bilo nikakvih naredbi, ni federalnih, ni kantonalnih, pa ni lokalnih, nije bilo nikakvih smjernica, nego smo smjernice skidali sa stranice Svjetske zdravstvene organizacije (WHO) i prilagođavali se njima. Sjećam se da smo posljednjeg dana februara održali sastanak sa načelnikom općine i službenicima Civilne zaštite i dogovorili deznfekciju općine", priča Kurbegović. Iako u prvim sedmicama još nije ni postojala čvrsta uvezanost sa inspekcijama i Zavodom za javno zdravstvo USK Ključani su odradli neke preventivne aktivnosti poput dezinfekcije cijelog prostora općine, postavljanja dezinfekcionih barijera na ulaze u zgrade a sve je to bilo, "na svoju ruku", što se pokazalo dobrim.\nU Ključu je skoro pa nemoguće ući u javnu ustanovu, ali i u privatne radnje bez zaštitne maske. Tog "svetog" pravila pridržavaju se frizeri, vaspitačice u vrtiću, direktori ustanova, građani. No, COVID-19 je nepredviljiv i to vrlo dobro znaju i u kraljevskom gradiću na južnom obodu Krajine. Za sada se obostrano dobro izbjegavaju.\nTagovi: Ključ korona free koronavirus u BiH COVID-19 Bolja strana BiH


Hemofarm potvrdio lidersku poziciju i u 2017. - Bizlife.rs\nPoslovne vesti, Marketing\n10:02 Beograd, 08/12/2017\nRegionalni lider u farmaceutskoj industriji, kompanija Hemofarm ovu godinu zaključuje dobrim vestima. Osim rekordnih skoro 5,5 milijardi tableta, više desetina miliona evra investicija i ogromnog poverenja korisnika u 38 zemalja na tri kontinenta, Hemofarm je ove godine posredstvom Štade postao i deo velike internacionalne porodice – Cinven i Bain Capital. Svoju poslovnu politiku kontinuiranog ulaganja u proizvodnju, Hemofarm je dokazao i podizanjem novog Centra za pakovanje u Vršcu u čiju izgradnju i opremanje je ove godine uloženo više od 21 milion evra.\n“Štada je tokom prethodnih decenija bila jedna od vodećih farmaceutskih kompanija na polju generike u Evropi, a Hemofarm je svojim dobrim radom doprineo toj reputaciji. Ova godina označila je početak nove ere za nas, ere u kojoj će ova kompanija dodatno jačati svoju poziciju na brojnim tržištima. Naš prioritet jesu kvalitet proizvoda i briga za potrošače. Ne odričemo se ni uloge kvalitetnog partnera zdravstvenom sistemu u Srbiji, državi i lokalnoj zajednici, celom društvu. Zbog svega ovoga, ponosan sam na sve ljude koji rade u Hemofarmu, na svih 3000 njih koji predano, svakoga dana, nastupaju za ovaj narandžasti tim,“ rekao je Ronald Zeliger, generalni direktor Hemofarma i potpredsednik STADA Grupe za Jugoistočnu Evropu.\nOsim tržišne pozicije svoju lidersku ulogu Hemofarm preuzima i u domenu održivog razvoja. Već treću godinu zaredom Hemofarm postiže najviše uspehe u primeni principa održivog razvoja u poslovanju, što ga čini jednim od najboljih primera u ovoj oblasti u celom regionu. Pogoni ove kompanije spadaju u 20 odsto energetski najefikasnijih u svetu u svojoj kategoriji, a pored rekordne proizvodnje Hemofarm je uspeo da smanji utrošak električne energije i prirodnog gasa po pakovanju gotovog proizvoda.\nposlovanje hemofarm prihodi


Federalni ministar razvoja, obrta i poduzetništva Amir Zukić danas, 26. 9. 2018. godine, je u Sarajevu predstavio Informacioni sistem s web portalom poslovnih zona u Federaciji BiH.\nTo je inovativan projekat koji će imati jedinstvenu informacionu bazu poduzetničkih zona u FBiH. Na jednom mjestu bit će skupljene sve relevantne informacije o poslovnim zonama, kao što su lokacija, izgrađenost infrastrukture, popis firmi, povlastice investitorima za poslovanje i slično.\nNa promocije je učestvovao i premijer Federacije BiH Fadil Novalić koji je rekao kako je, u skladu s modernim tendencijama, ostvareno uvezivanje informacionih baza više federalnih institucija u ovaj sistem, kao što su Federalne uprave za geodetske i imovinsko-pravne poslove, Porezne uprave FBiH, Finansijsko-informatičke agencije i Generalnog sekretarijata Vlade FBiH.\nNa predstavljanju su učestvovali i načelnici Goražda i Posušja, Muhamed Ramović i Branko Bago, koji su istaknuli da će baza poslovnih zona u FBiH biti od višestruke koristi, jer bez nje nije bilo moguće planirati nove razvojne projekte u ovoj oblasti.\nŠezdeset posto privrednih subjekata u poslovnim zonama pripada proizvodnim, a 40 posto uslužnim djelatnostima. U FBiH ima 110 poslovnih zona, u kojima djeluje 1.200 privrednih subjekata.\nNakon predstavljanja Informacionog sistema Federalno ministarstvo razvoja, poduzetništva i obrta će s UNDP-jem organizirati obuke timova jedinica lokalne samouprave za unos podataka u bazu.


Produženi radovi na rekonstrukciji Ćaldovog vijadukta – ZoomUe\nby Milica Cirovic · 6 августа, 2021\nČAJETINA – Radovi na rekonstrukciji Ćaldovog vijadukta kod tunela Palisad (državni put I B 23) se nastavljaju i u avgustu, iako je bilo planirano da se rehabilitacija mosta i kolovoza završi do kraja jula.\n„Zbog značajno većih oštećenja kolovozne ploče trebaće više vremena da se ova deonica sanira i očekuje se da radovi budu završeni do kraja oktobra“, rekli su iz JP Putevi Srbije.\nU JP Putevi Srbije ističu da je ukupna vrednost planiranih radova 33,6 miliona dinara.\nFoto: Zlatibor tv\nNa mestu radova je postavljena odgovarajuća signalizacija i jedna traka je zatvorena, dok se saobraćaj odvija dvosmerno dvema slobodnim saobraćajnim trakama. U zoni radova brzina kretanja je ograničena na 40 kilometara na sat, a Putevi Srbije apeluju na učesnike u saobraćaju da poštuju saobraćajnu signalizaciju.\nNovi rok za završetak radova je 30. oktobar.\nIzvor, foto: Zlatibor tv\nTags: ČajetinaĆaldov vijaduktZlatibor\nNext story U Reflektoru od sutra dve izložbe\nPrevious story U Užicu 9 novozaraženih


SNP Podgorica: Glavni grad obećava nove projekte, a realizovali manje od polovine starih - Vijesti.me\n"građani za svoj novac nisu dobili očekivani rezultat"\nSNP Podgorica: Glavni grad obećava nove projekte, a realizovali manje od polovine starih\n„Od ukupno 174 projekta, nije realizovana skoro trećina ili 52 projekta dok je djelimično realizovano 40 projekata (23% ukupnog broj planiranih projekata). Dakle, realizovano je manje od polovine planiranih projekata“, tvrde iz SNP-a Edit\nVijesti online 21. februar 2020, 14:01\nDok uprava Glavnog grada nastavlja da nas obasipa obećanjima o razvojnim projektima koje planira da realizuje u narednom periodu, gorak ukus u ustima ostavlja činjenica da je u Podgorici ogroman broj nezavršenih projekata, koje je davno trebalo privesti kraju, saopšteno je iz Odbora SNP Glavnog grada.\n"Konsultanska kompanija Fidelity consulting, obrađujući stepen realizacije projekata u Podgorici u periodu od 2012. do 2017. godine, došla je do zaključka da nije realizovano ili je djelimično realizovano preko polovine planiranih projekata" navodi se u saopštenju.\n„Od ukupno 174 projekta, nije realizovana skoro trećina ili 52 projekta dok je djelimično realizovano 40 projekata (23% ukupnog broj planiranih projekata). Dakle, realizovano je manje od polovine planiranih projekata“, navodi Fidelity consulting, tvrde iz SNP-a.\n"Potrebno je podsjetiti da je u navedenom periodu ukupan budžet Glavnog grada iznosio 320 miliona eura. Dakle, građani za svoj novac nisu dobili očekivani rezultat. Otuda, logično je postaviti pitanje: gdje su otišle narodne pare?", navodi se u saopštenju.\n"SNP Glavnog grada će nastaviti da prati stanje u Podgorici i da skreće pažnju javnosti na neuralgične tačke koje je potrebno sanirati, sa ciljem da natjeramo lokalnu upravu da konačno počne da se bavi suštinom svog posla, a ne marketingom i šminkanjem loših odluka i poteza", zaključuje se u saopštenju SNP-a.


SERTIFIKATI - Obrazovno kreativni centar\nPrema najnovijem Pravilniku o stručnom usavršavanju nastavnika, onlajn seminari realizuju se iz dva dela. Jedan deo je sama realizacija putem interneta na način opisan na sledećoj strani, a drugi deo je završni uživo susret koji organizator seminara organizuje za učesnike.\nZavršni ili uživo susret za naše seminare organizujemo u saradnji sa Mrežom regionalnih centara za stručno usavršavanje zaposlenih u obrazovanju u Srbiji. Na osnovu Memoranduma o saradnji sa RC Srbije, OKC je obezbedio za svoje učesnike što manje putovanja za završni susret.\nDa bismo smanjili troškove seminara za učesnike, odnosno troškove putovanja, OKC će organizovati završne susrete samo jednom u polugodištu za sve seminare koji se budu realizovali u tom polugodištu. Na tim završnim susretima učesnici će prisustvovati i dobiti sertifikate za sve seminare koje su pohađali u prethodnom periodu.\nZa seminare koje učesnici pohađaju u oktobru, novembru u decembru, završni susreti organizovaće se u februaru, a za seminare koji se realizuju u februaru, martu i aprilu završni susret biće u junu i učesnici će dobiti uverenja za sve seminare koje su pohađali.\nOvim želimo da omogućimo učesnicima da što manje putuju i smanje troškove pohađanja seminara.


Vladimir Dragaš, Ljubica Slavković i Ksenija Radovanović: Obaveza je tužilaštva da ispita Ugovor o zajedničkom ulaganju u projekat "Beograd na vodi"\nInicijativa "Ne davimo Beograd" dostavila je u danas Republičkom javnom tužilaštvu predlog za podnošenje tužbe radi utvrđivanja ništavnosti projekta "Beograd na vodi". U predlogu, koji je sačinio pravni tim Inicijative, sumirane su, kako smatraju podnosioci, brojne nezakonistosti koje prate realizaciju ovog, kako ocenuju provladini mediji, pompezno najavljivanog projekta.\nUkoliko pravosudne institucije odbiju predlog, Inicijativa "Ne davimo Beograd", najavljuje i podnošenje tužbe protiv svih strana koje su zaključile ugovor.\n"Smatramo da je obaveza Republičkog javnog tužilaštva da ispita Ugovor o zajedničkom ulaganju u projekat 'Beograd na vodi' i da je obaveza ove institucije, na čelu sa republičkom javnom tužiteljkom Zagorkom Dolovac, da stanu u zaštitu i javnog i svog interesa, a to je onaj interes koji imaju kao građani ove države čije zakone delimo", rekla je Ksenija Radovanović, aktivistkinja Inicijative "Ne davimo Beograd".\nRadovanović napominje da podnošenje ovog predloga predstavlja prvi korak institucionalne borbe da se zaustavi sprovođenje projekta "Beograd na vodi".\nIdejno rešenje projekta "Beograd na vodi"\nPredstavnici Vlade Republike Srbije su višestruko prekoračili svoja ovlašćenja i investitorima poklonili teritoriju Grada Beograda, navode u Inicijativi, nakon što su republičkoj javnoj tužiteljki Zagorki Dolovac podneli predlog za podnošenje tužbe radi utvrđivanja ništavnosti Ugovora o zajedničkom ulaganju u projekat "Beograd na vodi".\n"Procene, ali i vešto skrivana dokumentacija govore da su ulaganja naše strane višestruko veća od ulaganja strateškog partnera, takozvanog investitora, dok je potencijalna zarada daleko manja", navodi Ksenija Radovanović.\nPredstavnici Vlade Republike Srbije, prema rečima Ksenije Radovanović, odluzeli su deo ovlašćenja Gradu Beogradu i preneli ih na privredno društvo "Beograd na vodi" suprotno zakonima.\n"Takođe, predstavnici Vlade Srbije obavezali su se da planove kojima se uređuje izgled obale Save menjaju onako kako investitor želi, unapred isključujući mišljenje struke i pravo građana da donose odluke o tome kako će njihovo okruženje izgledati", dodaje Radovanović.\n" 'Beograd na vodi' donosi radna mesta"\nUkoliko tužilaštvo odbaci ovaj predlog, advokat Vladimir Dragaš, iz pravnog tima Inicijative, najavljuje podnošenje tužbe.\n"Tužba bi bila podneta protiv svih onih koji su učestvovali u zaključenju ugovora, a to su Republika Srbija, Grad Beograd, strateški partner, odnosno arapska firma i jemac po tom ugovoru, a to je najverovatnije osnivač ovog strateškog partnera koji garantuje obezbeđenje finansijskih sredstava za realizaciju ugovora", kaže Dragaš.\nNa predlog koji je uputila Inicijatia "Ne davimo Beograd" reagovala je ministarka građevinarstva Zorana Mihajlović koja je rekla da veruje da će nadležne instucije raditi svoj posao, ali i da će "Beograd na vodi" otvoriti nova radna mesta.\n"Svako ima pravo da podnosi inicijative, Srbija je slobodna država. Na institucijama je da rade svoj posao i verujem da će raditi, kao što verujem da će projekat Beograd na vodi doneti nova radna mesta", rekla je Mihajlović novinarima.\nZorana Mihajlović: Srbija je slobodna država\nPodsetimo, Inicijativa "Ne davimo Beograd" i deo stručne javnosti već nekoliko godina ukazuju na štetnost projekta "Beograd na vodi" po javni interes građana.\nMasovniju podršku javnosti dobili su tek nakon što su prošle godine u izbornoj noći između 24. i 25. aprila još uvek nepoznate osobe maskirane fantomkama srušile objekte u kvartu Savamala, na prostoru na kojem treba da bude realizovan projekat "Beograd na vodi".\nMarija Mali, bivša supruga gradonačelnika Beograda Siniše Malog, medijima je nedavno rekla da joj se bivši muž hvalio da je lično organizovao noćno uklanjanje objekata u Hercegovačkoj ulici, tokom kojeg su maskirani ljudi lišavali slobode slučajne prolaznike koji su prisustvovali rušenju.\nNjeno saslušanje koje je trebalo da bude održano 30. marta je odloženo, jer je, prema pisanju medija, tužilac na službenom putu.\nZbog toga što ni posle godinu dana nisu pronađeni, niti procesuirani odgovorni za rušenje u Savamali, Inicijativa "Ne davimo Beograd" najavila je da će 25. aprila organizovati novi protest.


Poziv na pobunu protiv obnavljanja prošlosti - Fond za humanitarno pravo - Peščanik\nFond za humanitarno pravo13/10/2011\nUpozoravamo javnost da političke elite u Srbiji odustaju od evropskog puta zemlje. Upozoravamo i na činjenicu da dobijanje statusa kandidata, bez dobijanja datuma početka pregovora, znači veoma malo za izgradnju demokratske Srbije i za građane. Dobijanjem datuma početka pregovora bio bi obezbeđen odgovoran odnos države prema obavezi uspostavljanja vladavine prava, evropskim integracijama, ali i prema sopstvenim građanima i građankama.\nBilo bi otvoreno pitanje korumpiranih političara, pravosuđa zavisnog od politike, potkupljenih medija, mira i stabilnosti u regionu, slobodnog tržišta, poštovanja granica, priznavanja žrtava i osude ratnih zločinaca. Bio bi otvoren put zabrani širenja etničke, verske, rasne, rodne mržnje, usaglašavanju spoljne politike Srbije sa međunarodnim akcijama i stavovima Evropske unije. To su stvarni problemi građana i države Srbije, a ne status Kosova.\nNe smemo da dozvolimo da nas lažu da slede pregovori o statusu Kosova. Srbija je slobodna da ne priznaje bilo čiju državnost, ali ako hoće da pomogne da Srbima na Kosovu – a i onima van Kosova – bude bolje, najmanje što treba da uradi je da prestane sa politikom “ni rata ni mira”.\nUsvajanjem ustavne preambule o Kosovu kao delu Srbije i potpisivanjem Deklaracije o pomirenju između Demokratske stranke i Socijalističke partije Srbije, političke elite u Srbiji su vratile u život populizam i političku neodgovornost – neupitne “vrednosti” Miloševićeve Srbije. Svojim navodnim patriotizmom, vlast i opozicija koriste Kosovo kao opravdanje za nesprovođenje reformi, za sveopštu korupciju i ograničavanje osnovnih ljudskih prava – dovodeći čitavo društvo u lažnu dilemu “Ili Kosovo ili EU”, koja zapravo otvoreno preti demokratskoj budućnosti naše države.\nPozivamo vlast i sva druga središta moći u Srbiji da prestanu da obmanju javnost da je Kosovo cena naše evropske budućnosti i da se vrate evropskim integracijama i reformskom kursu za šta su dobili poverenje građana ove zemlje.\nPozivamo intelektualce, umetnike, aktiviste za ljudska prava, studente i sve građane Srbije da nam se pridruže u ovim zahtevima. Više nemamo pravo da ćutimo!\nPotpisnice i potpisnici:\nProf. dr Vesna Rakić – Vodinelić\nNataša Kandić, aktivistkinja za ljudska prava\nGoran Miletić, pravnik\nStaša Zajović, feministička mirovna aktivistkinja\nDoc. dr Saša Gajin\nVesna Petrović, aktivistkinja za ljudska prava\nFilip Ejdus, politikolog\nŽivica Tucić, verski analitičar\nVesna Pešić, poslanica Narodne skupštine Srbije\nDušan Bogdanović, aktivista za ljudska prava\nIvanka Kostić, aktivistkinja za ljudska prava\nMirjana Miočinović, teatrološkinja\nMiša Brkić, novinar\nAleksej Kišjuhas, sociolog\nZoran Živković, predsednik Vlade Republike Srbije 2003-2004.\nMilan Antonijević, aktivista za ljudska prava\nFond za humanitarno pravo, 12.10.2011.


Objavljeni “Pandora papiri”: Razotkriveno tajno bogatstvo svetskih lidera. Tu je i Milo Đukanović. - Kako Narod Kaže\nautor KnK 04.10.2021, 08:08 1.5k Pregleda\nImena oko 35 aktuelnih i bivših lidera, kao i oko 300 zvaničnika poput sudija, ministara, gradonačelnika i vojnih generala nalaze se u spisima offshore kompanija nazvanih Pandora Papers odnosno Pandora papiri.\nTajna bogatstva i poslovanja svetskih lidera, političara i milijardera otkrivena su u jednom od najvećih curenja finansijskih podataka, piše Radio Slobodna Evropa.\nImena oko 35 aktuelnih i bivših lidera, kao i oko 300 zvaničnika poput sudija, ministara, gradonačelnika i vojnih generala nalaze se u spisima offshore kompanija nazvanih Pandora Papers odnosno Pandora papiri. U dokumentima su uključene osobe iz više od 90 zemalja sveta, kao i preko 100 milijardera, ali i slavnih osoba.\nDokumenti koji uključuju emailove, dopise, pružaju redak uvid u tajni svet offshore finansija i otkrivaju finansijske tajne nekih od najbogatijih ljudi sveta.\nU dokumentima se, između ostalih spominju poslovanja češkog premijera Andreja Babiša, jordanskog kralja Abdullaha II, ukrajinskog premijera Volodimira Zelenskog, azerbejdžanskog predsednika Ilhama Aliyeva i brojnih drugih.\nPojedine osobe suočavaju se sa optužbama za korupciju, pranje novca i izbegavanje plaćanja poreza.\nIpak, jedno od najvećih otkrića, kako piše BBC, jeste kako su ugledni i bogati legalno osnivali kompanije kako bi tajno kupovali nekretnine u Velikoj Britaniji. Dokumenti otkrivaju vlasnike oko 95.000 offshore kompanija koje stoje iza kupovina.\nMeđu papirima pojavljuje se ime vladara Jordana, kralja Abdullah II koji, prema objavljenim dokumentima, poseduje tajno carstvo nekretnina vrednosti 100 miliona dolara koje se proteže od Malibua i Washingtona do Londona.\nPapiri identifikuju mrežu offshore kompanija na Britanskim Devičanskim ostrvima i drugim poreskim oazama koje je Abdulah II bin Al-Husein koristio za kupovinu 15 kuća od kada je preuzeo vlast 1999. godine.\nTo uključuje tri vile na obali u Malibuu vrednosti 68 miliona dolara i nekretnine u Londonu i Ascotu u Velikoj Britaniji.\nZgrada u Londonu na ime sina predsednika Azerbejdžana\nDokumenti takođe pokazuju da je azerbejdžanska vladajuća porodica Aliyev poslednjih godina trgovala nekretninama u vrednosti oko u Velikoj Britaniji sa oko 540 miliona dolara. Jedna od njihovih nekretnina prodana je britanskoj kraljevskoj porodici, koja sada razmatra kako je došlo do toga da plate oko 90 miliona dolara kompaniji koja je delovala kao paravan porodici koja vodi državu koja se rutinski optužuje za korupciju. Alijevi su odbili da komentarišu.\nDokumenti pokazuju kako je porodica kupila 17 nekretnina, uključujući i poslovni prostor vrednosti 45 miliona dolara u Londonu za 11-godišnjeg sina predsednika Azerbejdžana, Heydera Aliyeva.\nZgradu u Mayfairu kupila je kompanija koja je bila u vlasništvu porodičnog prijatelja predsednika Ilhama 2009. godine.\nIme predsednika Rusije Vladimira Putina, za kojeg SAD sumnjaju da ima tajno bogatstvo, ne pojavljuje se u dosjeima. Ali, pojavljuju se imena njegovih brojih saradnika, uključujući i njegovog najboljeg prijatelja iz detinjstva, pokojnog Petra Kolbina, kojeg su kritičari nazvali “novčanikom” Putinovog bogatstva, kao i ime žene s kojom je ruski lider navodno nekada bio u romantičnoj vezi. Niko nije odgovorio na poziv za komentar.\nPredsednik Češke i dvorac na jugu Francuske\nPandora papir takođe preti da će izazvati političke probleme za dva lidera u Evropskoj uniji. Premijer Češke Republike Andrej Babiš suočava se s pitanjem zašto je iskoristio offshore investicionu kompaniju za kupovinu dvorca vrednog 22 miliona dolara na jugu Francuske. I on je odbio da komentariše.\nA na Kipru, koji je i sam kontroverzni offshore centar, od predsednika Nicosa Anastasiadesa može se tražiti da objasni zašto je advokatsko društvo koje je osnovao optuženo za skrivanje imovine kontroverznog ruskog milijardera iza imena lažnih vlasnika kompanija. Firma negira bilo kakvo nedelo, dok predsednik Kipra kaže da je prestao igrati aktivnu ulogu u poslovanju nakon što je postao lider opozicije 1997. godine.\nOvo je poslednje u nizu veliko curenje podataka koje pokazuje tajne radnje offshore kompanija, uključujući Panama Papers 2016. i Paradise Papers iz 2017. godine.\nU poređenju sa ranije otrivenim finansijskim offshore dokumentima, Pandora papiri su i najobimniji, a novinari uključeni u istraživanje na njemu su radili 18 meseci.\nNovinari iz 117 zemalja imali su pristup dokumentima iz 14 kompanija za finansijske usluge u zemljama poput Britanskih Djevičanskih ostrva, Paname, Belizea, Kipra, Ujedinjenih Arapskih Emirata, Singapura i Švajcarske.\nMilo Đukanović na listi\nCrnogorska mreža za afirmaciju nevladinog sektora (MANS) piše kako su Milo i Blažo Đukanović 2012. godine sklopili tajne ugovore o upravljanju njihovom imovinom skrivajući se iza komplikovane mreže povezanih kompanija iz Velike Britanije, Švajcarske, Britanskih devičanskih ostrva, Paname i Gibraltara, objavljeno je na njihovom sajtu.\nSin predsednika Crne Gore je iskoristio tu strukturu da formira i dvije skrivene kompanije sa kćerkama firmama u Londonu i Crnoj Gori.\nTakođe, ugledni američki list Wašington Post objavio je tekst u kome objašnjava kako su skrivane pare u aferi Pandpra papers, i među onima koji su slali pare u inostranstvo radi skrivanja tragova porekla, nalayi se i ime i slika predsednika Crne Gore Mila Đukanovića.\nSiniša Mali prema pisanju Krika na listi\nPrema pisanju novinara KRIK-a, „Pandorini papiri“ dokazuju da je ministar finansija Srbije Siniša Mali bio vlasnik 24 luksuzna apartmana na bugarskom primorju. Mali je kao vlasnik dve offshore kompanije sa Britanskih Devičanskih Ostrva kupio 23 stana, a još jedan je kupio na svoje ime.\nPrethodni članak Dnevni horoskop za 04. oktobar 2021. godine\nSledeći članak Apokalipsa sada


Položaj LGBT osoba u Litvaniji - Wikipedia\nPoložaj LGBT osoba u Litvaniji\nLegalizacija – of 1993\nLGBT osobe u Litvaniji nemaju jednaka prava kao ostali građani i građanke. Istopolni odnosi su legalni, ali litvanski zakoni ne priznaju istopolne brakove niti bilo koji drugi oblik istopolnih zajednica. Prema je homoseksualnost dekriminaclizovana još 1993, istorijsko nasleđe ima za posledicu nejednak položaj LGBT osoba u društvu. Zaštita od diskriminacije je prihvaćena u zakonima kao kriterijum za priključenje Evropskoj uniji.\nHomoseksualnost je bila krivično delo u SSSR-u i dekriminalizovana je nakon dobijanja nezavisnosti, 1993. Uzrast seksualne saglasnosti je izjednačen na 14 godina kao uslov za ulazak u EU.\nČlan 2.27 zakona o građanima dozvoljava da se promeni zakonski pol ukoliko je to medicinski moguće. Drugi paragraf, međutim, kaže da će se ova procedura urediti posebnim zakonom. Parlament i vlada Litvanije uporno odbijaju da usvoje ovaj zakon nakon što su izgubili slučaj L protiv Litvanije pred Evropskim sudom za ljudska prava, 2007. Marta, 2009. nekoliko poslanika je predložilo ukidanje ovog člana zakona.\nLitvanija ne priznaje istopolne brakove niti bilo koji drugi oblik istopolnih zajednica. Prema ustavu Litvanije brak se definiše kao odnos između muškarca i žene, što onemogućuje iniciranje zakona o istopolnim brakovima.\nLjudska prava u Litvaniji\nDobavljeno iz "https://sh.wikipedia.org/w/index.php?title=Položaj_LGBT_osoba_u_Litvaniji&oldid=34055702"\nDruštvo u Litvaniji\nLGBT u Litvaniji\nOva stranica je zadnji put izmijenjena 21:54, 30 juli 2016.


Podžić i Tzvetkova-Katabascheva o napretku BiH na evroatlantskom putu - Akta.ba\nPodžić i Tzvetkova-Katabascheva o napretku BiH na evroatlantskom putu\n08.12.2020. 10:27 / Izvor: Akta.ba\nMinistar odbrane Bosne i Hercegovine Sifet Podžić u ponedjeljak je u oproštajnu posjetu primio ambasadoricu Republike Bugarske Avgustinu Tzvetkovu-Katabaschevu i bugarskog vojnog izaslanika brigadira Milka Chonova.\nMinistar Podžić je ovom prilikom zahvalio bugarskoj ambasadorici i vojnom izaslaniku na značajnom angažmanu u projektima bilateralne vojne saradnje Bosne i Hercegovine i Republike Bugarske.\nOn je izrazio žaljenje što su zbog pandemije Covid-19 neke zajedničke aktivnosti morale biti zamrznute, a posebno je zahvalio Bugarskoj na čvrstoj potpori Bosni i Hercegovini na putu prema evroatlantskim integracijama.\nAmbasadorica Tzvetkova-Katabascheva, koja završava svoj mandat u BiH, istaknula je da će Bosna i Hercegovina uvijek imati potporu Bugarske.\nPozdravila je napore Ministarstva odbrane i Oružanih snaga BiH na značajnom ispunjenju zadataka iz Programa reformi BiH te izrazila očekivanja da će uskoro usvojiti ovakav dokument i za narednu godinu.\nOna je konstatirala da je BiH pored svih nedaća "na pravom putu“.\nSastanku su prisustvovali i pomoćnik ministra odbrane BiH za međunarodnu suradnju Zoran Šajinović te šef kabineta ministra odbrane Kemal Korjenić, saopćeno je iz Ureda za odnose s javnošću MOBiH.\nČlanovi Predsjedništva BiH primili komesarku za unutrašnje poslove Evropske unije\nBugarska finansira projekat Centar kulture i mladih Općine Centar\nSkupština usvojila planska akta Vanjskotrgovinske komore BiH za 2021.


Zakon o referendumu nece promeniti granice Srbije\nizvor: agencije foto: 21.11.2019.\nPodseća da predlog za promenu Ustava može podneti najmanje jedna trećina od ukupnog broja narodnih poslanika, predsednik republike, vlada ili najmanje 150.000 građana. O promeni Ustava odlučuje skupština, a za usvajanje predloga neophodna je dvotrećinska većina od ukupnog broja poslanika. Ako Narodna skupština usvoji predlog za promenu Ustava, pristupa se razmatranju, a potom i izradi akta o promeni Ustava, a konačnu reč donose građani na republičkom referendumu. Ustav će biti promenjen, kako je navedeno, samo ukoliko izmene podrži većina od izašlih birača, što znači da za uspeh referenduma nije neophodna izlaznost više od 50 odsto ukupnog broja birača.\nNacrt zakona o referendumu i narodnoj inicijativi predstavljen je pre dva dana, a ministar državne uprave i lokalne samouprave Branko Ružić pojasnio je da je cilj predloženih izmena zapravo usklađivanje ovog zakona s Ustavom. On je ocenio da je važeći zakon iz 1994. godine restriktivan, prevaziđen i neusaglašen s Ustavom i da ograničava korišćenje demokratskih mehanizama.\nProfesor Ratko Marković pojašnjava da bi, u slučaju usvajanja novog zakona, građanima trebalo da budu dostupniji oblici neposrednog odlučivanja. Jednostavno rečeno, građani će lakše moći da pokrenu referendum i narodnu inicijativu, što su do sada veoma retko koristili. „Do sada je ovaj postupak bio stroži, tačnije, tražio se veći broj predlagača za narodnu inicijativu i veći broj glasova na referendumu. Podsećam i da je Ustavom propisano da suverenost pripada građanima koji je vrše referendumom, narodnom inicijativom i preko svojih slobodno izabranih predstavnika, tačnije preko narodnih poslanika”, pojasnio je profesor Marković.\nDa građani retko koriste ove oblike odlučivanja dokazuje činjenica da su, od uvođenja višestranačja u Srbiji, održana tri referenduma na republičkom nivou – 1992, 1998. i 2006. godine – i to na predlog Narodne skupštine, ali ne i građana. Kada je reč o narodnim inicijativama, po važećem zakonu ostvarena je samo jedna – inicijativa Fondacije „Tijana Jurić” za promenu Krivičnog zakonika.\nNacrtom zakona o referendumu i narodnoj inicijativi predviđeno je da se rok za prikupljanje potpisa za narodnu inicijativu produžava sa sedam na 90 dana. Takođe, predviđeno je i proširenje kruga birača s pravom učešća na referendumu na interno raseljena lica, dok se potpisi za narodnu inicijativu mogu prikupljati i elektronskim putem. Tokom pomenutog okruglog stola rečeno je i da dosadašnja zakonska rešenja nisu uređivala sve vrste referenduma koje postoje u novom Ustavu, a predloženim zakonom uređuju se obavezni i fakultativni (savetodavni) referendum, kao i prethodni i naknadni referendum na zahtev birača ili poslanika.\n„Metla 2020” protiv ukidanja cenzusa\nNacrt zakona o referendumu i narodnoj inicijativi kritikovao je juče član Predsedništva pokreta „Metla 2020” Miloš Jovanović, navodeći da se taj pokret protivi usvajanju novog zakona jer je, kako tvrdi, „u funkciji planirane promene Ustava i pripreme pravnog okvira za priznanje secesije Kosova”. U jučerašnjem saopštenju ovog pokreta navedeno je da je apsolutno neprihvatljivo ukidanje aktuelnog rešenja koje predviđa da je referendum uspešan samo ukoliko više od polovine građana izađe na glasanje. Jovanović smatra da je reč o obesmišljavanju referenduma kao forme neposrednog učešća građana u donošenju najvažnijih odluka, kao što su promena granica Srbije i promena Ustava.


sreda, 04. dec 2019, 10:05\nAplikacija za mobilne telefone, ONKO, je deo projekta Instituta za onkologiju i radiologiju Srbije „Znanjem protiv raka“ i sadrži informacije o prevenciji, dijagnostici, podršci i lečenju malignih bolesti. O tome razgovaramo sa dr Anom Jovićević, onkologom iz Instituta.\nKo su najatraktivniji IT poslodavci u Srbiji? Miloš Turinski, PR sajta Poslovi Infostud, predstaviće nam rezultate prvog velikog istraživanja poslodavaca te vrste, koji su bazirani na percepciji kandidata sa tržišta rada i nisu isključivo mišljenja zaposlenih koji rade u tim kompanijama.\nU Psihološkoj radionici "Korak napred" govorimo o tome šta donosi novi Nacionalni program za zaštitu mentalnog zdravlja, koji je nedavno usvojila Vlada Srbije. Koliko je važno to što će, kako se ističe, u narednom periodu akcenat biti stavljen na prevenciju i edukaciju, pitaćemo, između ostalog, gošću, dr Ivanu Stašević Karličić, direktorku Klinike za psihijatrijske bolesti "Dr Laza Lazarević".\nU rubrici „O knjigama i piscima" naša gošća je Nina Savčić, knjževnica i likovna umetnica, autorka romana "Vlasnik svega našeg". Ovo je, po rečima kritičara, sugestivna priča, sa elementima fantastike, o gubitku autentičnosti u svetu u kome ništa nije kao što izgleda. Ko je vlasnik svega našeg? Šta mi sve imamo? Čiji je naš svet? Gde smo mi u svom životu? To su samo neka od pitanja s kojima čitamo ovaj, nedavno objavljen, roman.


Boris Džonson sa Junkerom razgovara o Bregzitu u ponedeljak - Svet - Dnevni list Danas\nPočetna » Svet » Boris Džonson sa Junkerom razgovara o Bregzitu u ponedeljak\nBoris Džonson sa Junkerom razgovara o Bregzitu u ponedeljak\nBritanski premijer Boris Džonson održaće razgovore o Bregzitu sa predsednikom Evropske komisije Žan-Klod Junkerom u ponedeljak u Luksemburgu, potvrdjeno je u kabinetu britanskog premijera i u Komisiji.\n0Piše: Beta 13. septembra 2019. 15.13\nDžonson će takođe razgovarati sa luksemburškim premijerom Gzavijeom Betelom.\nDžonson želi da se iz sporazuma postignutog izmedju njegove prethodnice Tereze Mej i EU ukloni odredba o irskoj granici. EU i Britanija i dalje ne uspevaju da se slože oko toga kako izbeći ponovno uvodjenje fizičke granice izmedju Irske, članice EU, i britanske provincije Severne Irske posle Bregita.\nEU insistira da odredba sporna za Džonsona, takozvani bekstop, mora da ostane da bi roba mogla nesmetano da prolazi izmedju Irske i Severne Irske kada ona izadje iz Unije zajedno sa ostatkom Velike Britanije.\nBoris Džonson, Bregzit, engleskaBeograd\nBritanski premijer Boris Džonson razgovarao sa Trampom\nKorona virus: U Srbiji 85 žrtava virusa korona, premijer Boris Džonson negativan na virus


Otvaranjem nove bolnice do adekvatne medicinske usluge – Zvornik Danas\nNaslovna/VIJESTI/Društvo/Otvaranjem nove bolnice do adekvatne medicinske usluge\nISTOČNO SARAJEVO – Predsjednik Narodne skupštine Republike Srpske Nedeljko Čubrilović rekao je na ceremoniji otvaranja nove bolnice „Srbija“ da ljekari u Istočnom Sarajevu, koji su kao pravi heroji radili u nemogućim uslovima, danas imaju visokosofisticiranu tehnologiju kako bi ova regija imala adekvatne medicinske usluge.\nOn je izrazio nadu da će se ljekari usavršiti veoma brzo za ovu tehnologiju i da će pacijenti sa ove regije imati najbolje ljekare i medicinsku uslugu.\n„Želim vam ne da kažete idem u bolnicu, nego idem u `Srbiju`“, rekao je Čubrilović.\nU izgradnju nove bolnice „Srbija“ u Istočnom Sarajevu uloženo je više od 54 miliona KM.\nSvečanosti otvaranja prisustvuju predsjednik Republike Srpske Milorad Dodik, premijer Željka Cvijanović, ministar zdravlja i socijalne zaštite Dragan Bogdanić i ministar industrije, energetike i rudarstva Petar Đokić.\nU delegaciji Srbije koja prisustvuje ceremoniji su izaslanik predsjednika Nebojša Stefanović, koji je i potpredsjednik Vlade, ministar zdravlja Zlatibor Lončar i ministar rada, zapošljavanja, boračkih i socijalnih pitanja Zoran Đorđević.\nSvečanosti prisustvuju poslanici Narodne skupštine Republike Srpske, delegati i poslanici Parlamentarne skupštine BiH, mitropolit dabrobosanski Hrizostom, načelnici opština i gradonačelnik Istočnog Sarajeva Nenad Vuković, te brojni građani Sarajevsko-romanijske regije.\nBogdanić: Naziv bolnice – znak zahvalnosti Srbiji za podršku\nMinistar zdravlja i socijalne zaštite Republike Srpske Dragan Bogdanić rekao je da će bolnica u Istočnom Sarajevu ponosno nositi naziv „Srbija“ kao znak zahvalnosti Srbiji za podršku u ratnom i poratnom periodu.\n„Na primjeru ove bolnice vidi se naše znanje, upornost i sposobnost da realizujemo misuju predsjednika Republike Srpske Milorada Dodika i premijera Željke Cvijanović o stvaranju bolje budućnosti za Srpsku“, rekao je Bogdanić u obraćanju na svečanosti povodom otvaranja nove bolnice „Srbija“ u Istočnom Sarajevu.\nOn je zahvalio građanima Sarajevsko-romanijske regije koji su imali snage i razumijevanja, čekajući ovaj dan.\nBogdanić je poručio da je uspio ovaj projekat u čiju su realizaciju neki sumnjali.\n„Podrška Srbije postaje sve veća i odlučnija, što se vidi i po tome što smo dobili sanitetska vozila za naše zdravstvene ustanove“, rekao je Bogdanić.\nOn je istakao da je nova bolnica u Istočnom Sarajevu savremena, moderna zdravstvena ustanova koja pruža komfor pacijentima i dobre uslove rada zdravstvenim radnicima.\nBogdanić je napomenuo da je ovo projekat po prinicipu ključ u ruke, te da zdravstveni radnici, osim znanja i sposobnosti, iz stare bolnice ne treba da ponesu ništa drugo.\n„Budimo istinski domaćini, uvodimo novu dijagnostiku. Gradeći zdravstveni sistem, gradimo i učvršćujemo Republiku Srpsku“, poručio je Bogdanić.


Delegacija Demokratske stranke (DS) obišla je danas grob ubijenog premijera Srbije i predsednika te stranke Zorana Đinđića, koji je rođen na današnji dan 1952. godine.\nDelegaciju, u kojoj su bili Đinđićevi najbliži stranački saradnici i ministri u vladi, predvodio je zamenik predsednika DS Dragoslav Šumarac.\nU saopštenju DS navodi se da je ta stranka danas više nego ikada svesna svoje obaveze prema građanima da sledi Đinđićevu viziju da od Srbije napravi građansku, evropsku, demokratsku, modernu, razvijenu i pravednu zemlju.\nDodaje se da DS ostaje na tom putu, a da su datumi poput današnjeg opomena i podsetnik da se za te ideale treba boriti snažnije i jače nego ikada.\nPredsednik DS i prvi demokratski izabrani premijer Srbije rođen je 1. avgusta 1952. godine u Bosanskom Šamcu.\nUbijen je 12. marta 2003. godine ispred zgrade Vlade Srbije.


Vreme 825 - Modni kroki: Oktobarski salon mode\nEillen i Jerry Ford su 1946. osnovali jedinstvenu i prestižnu modnu agenciju Ford Models, koja kreira novu vrstu globalne industrije baziranu na lepoti. Stil, disciplina i dobar marketing lidera agencije imali su značajan uticaj na modnu fotografiju u drugoj polovini XX veka i selekciju u lansiranju svetskih top-modela. Fordovi top-modeli druge polovine prošlog veka bili su: Ali Mekgro, Rene Ruso, Džeri Hol, Kim Besinger, Bruk Šilds, Melani Grifit, Kristina Ferare, Naomi Kembel, Patricija Velasez... Pored sedišta u Njujorku, Fordova mreža rasprostranjena je širom sveta i danas broji 45 zemalja koje organizuju godišnje izbore modela na lokalnom nivou, nakon kojih pobednice odlaze na internacionalno finale. Početkom 2002. godine ovdašnja modna agencija Fabrika, poznata i kao organizator Dana italijanske, španske i grčke mode, zvanično je postala nosilac licence Fordove manifestacije. I ove godine se pozivu na izbor modela odazvao imponzantan broj devojaka od kojih je petočlani žiri u prisustvu predsednice svetske agencije odabrao Višnju Amanović (19) iz Pančeva koja će predstavljati Srbiju na svetskom takmičenju u Njujorku iduće godine. Bez uobičajenih emocija i suza "krunisanih" lepotica svojstvenim za ovakve događaje, pobednica je u trenutku proglašenja izjavila da nije očekivala uspeh i navela kao razlog svoje godine života. Najmlađa finalistkinja u trenutku održavanja manifestacije imala je (svega) 14 godina.\nIT žargon >\nGodišnjica Španskog građanskog rata >\nKošarka – NBA u Evropi >


Zašto ljubičasta svetla osvetljavaju zgradu NB "Veljko Petrović"?\nNaslovna Društvo Naše priče Zašto ljubičasta svetla osvetljavaju zgradu NB „Veljko Petrović“?\nZnak podrške malim bićima\nUdruženje roditelja prevremeno rođenje dece Srbije „Mali Div“ obratilo se Narodnoj biblioteci „Veljko Petrović“ sa predlogom da ova bačkopalanačka institucija učestvuje u obeležavanju Svetskog dana prevremeno rođene dece koji se obeležava sutra, 17. novembra.\nNaime, na sutrašnji dan, širom sveta organizuju se aktivnosti koje imaju za cilj podizanje svesti u javnosti o problemu prevremenog rađanja. Jedna od takvih aktivnosti je osvetljavanje poznatih građevina dekorativnom rasvetom ljubičaste boje, budući da ta boja simbolizuje ovu temu.\n„NB „Veljko Petrović“ će ispratiti ovaj događaj i upaliti ljubičasta svetla na fasadi jer smo institucija koja je namenski i uradila ovo osvetljenje. Upravo ovakva svetla imaju značajne institucije širom Srbije – Narodni muzej, Skupština grada Beograda, kao i Gradske kuće u drugim velikim gradovima u našoj zemlji. Naša biblioteka uvek učestvuje u ovakvim događajima gde se obeležavaju datumi na svetskom nivou“, rekao je direktor Narodne biblioteke „Veljko Petrović“, Miladin Zorić.\nU čitavom svetu, 1 od 10 beba rodi se pre vremena. U Srbiji to je više od 4000 beba godišnje, odnosno 11 svakog dana. Budući da se rađaju nezrele, ovim bebama je, da bi preživele, neophodna podrška specifičnih medicinskih aparata i velika stručnost i posvećenost visokoobrazovanih medicinskih radnika.\nPodršku roditeljima prevremeno rođene dece kontinuirano pruža jedino nacionalno udruženje ove vrste – „Mali Div“. Osim toga, ovo Udruženje, u saradnji sa stručnjacima iz oblasti neonatologije, realizuje projekte koji direktno doprinose poboljšanju lečenja i nege prevremeno rođenih beba.\nJedna od prilika da javnost Srbije sazna više o prevremeno rođenim bebama i teškoćama sa kojima se susreću one i njihovi roditelji, jeste obeležavanje Svetskog dana preveremeno rođene dece.\nSvetski dan prevremeno rođenje dece\nPrethodni tekstManifestacija „Snažna žena snažno selo“ po prvi put u Baču (VIDEO)\nSledeći tekstU Srbiji se pre vremena rodi 4.000 beba godišnje