Stefanović na pitanje Insajdera: Nisu prijavljene pretnje inspektorima u slučaju nelegalne gradnje na Pančićevom vrhu (VIDEO) | Insajder\nStefanović na pitanje Insajdera: Nisu prijavljene pretnje inspektorima u slučaju nelegalne gradnje na Pančićevom vrhu (VIDEO)\nNa pitanje Insajdera da li je MUP obavešten da je prećeno inspektorima koji su radili na slučaju neleganog objekta na Pančićevom vrhu, ministar unutrašnjih poslova Nebojša Stefanović kaže da policiji takve pretnje nisu prijavljene. Na dodatno pitanje novinarke Insajdera, da li je policija o tome obaveštena na bilo koji drugi način, ministar Stefanović nije dao konkretan odgovor. Odgovor na pitanje da li je inspektorima prećeno nismo dobili ni iz Ministarstva građevinarstva.\nSlučaj nelegalne gradnje na Pančićevom vrhu se našao u pat poziciji, jer MUP, pozivajući se na zakon i procedure, neće da pruži asistenciju pri rušenju dok Ministarstvo građevinarstva prethodno to ne pokuša prvo samo. Na pitanje novinara Insajdera da li je policija obaveštena o pretnjama inspektorima, ministar Nebojša Stefanović kaže da prijava nema.\nOn je poručio i da je je "potpuno" uveren da će sve u vezi sa spornim objektom na Kopaoniku biti rešeno u skladu sa zakonom.\nMinistarstvo građevinarstva ranije je podsetimo saopštilo da se rušenje nelegalnog objekta na Kopaoniku odlaže jer nije obezbeđena neophodna asistencija policije.\nNakon što je MUP saopštio da asistencija nije i neće biti pruđena bez neophodnih dokaza da je rušenje prethodno pokušano, ministarka Mihajlović je rekla da rušenje bez pomoći policije neće biti sprovedeno jer ne želi da ugrozi „svoje ljude i opremu“.


OGLASIO SE DR JANKOVIĆ: Sledeći mesec će imati najviše zaraženih | Happy BSC portal\nDoktor Radmilo Janković veruje da će se zdravstvena kriza sa kovidom-19 uskoro smiriti.\nOn kaže da ćemo sledećeg meseca imati najveći broj zaraženih, ali da će onda brojke početi da padaju:\n- Pik ovog talasa biće sredinom februara, brojevi će biti visoki, ali trajanje platoa jako kraće, a spuštanje epidemiološke krivulje brzo. Imaćemo prilično mirno proleće i leto, najzad ćemo se vratiti normalnom životu. Verovatno i skinuti maske, jer deluje da korona s omikronom trči poslednji krug – kaže Janković.\nOn objašnjava da će ovaj novi soj virusa sve manje ugrožavati život ljudi:\n- Omikron je uspeo ono što je prirodni evolucioni put između virusa i njegovog domaćina - da stvori suživot. Virus će se prenositi između ljudi, ali im neće ugrožavati život, a indirektno neće stvarati ni problem planeti u smislu normalnog kretanja i ekonomskog funkcionisanja. Ipak, sačekaćemo da na južnoj hemisferi prođe zimski period i da vidimo da li nas čeka neka nova mutacija. I ne bih, bez obzira na ove optimistične prognoze, isključio mogućnost da se u nekoj od narednih sezona pojavi mutirani soj virusa koji može biti mnogo patogeniji, slično delti, a da sadrži i neku vrstu zaraznosti. Ali katastrofična situacija koju smo mogli da vidimo u naučnofantastičnim filmovima, da se širi jako patogen i jako virulentan soj koji će praktično uništiti Zemljinu kuglu, nije moguća.


Inspekcija u kompaniji „Meggle“ zbog radnika preko omladinske zadruge – Radnik.rs\nInspekcija rada podnela je u maju zahtev za pokretanje prekršajnog postupka protiv kompanije „Meggle Srbija“ jer nije imala legalno zaključene ugovore sa radnicima koje angažuje preko omladinske zadruge.\nU zahtevu za pokretanje prekršajnog postupka se navodi da je jedno lice preko zadruge bilo angažovano od 2018. godine iako je reč o ugovorima o obavljanju privremenih i povremenih poslova koji se zaključuju na 120 dana.\nRadnica: Godinama na privremenom poslu preko zadruge\nPortalu Radnik.rs obratila se radnica koja tvrdi da je u kompaniji „Meggle Srbija“ u Kragujevcu radila duže od dve godine preko omladine zadruge „Faks“ iz Kragujevca. „Meggle Srbija“ je, inače, poznati proizvođač mlečnih proizvoda.\nRad je prekinula jer je, kako kaže, ostala u drugom stanju.\n„Obraćala sam se omladinskoj zadruzi i inspekciji rada i objasnili su mi da nemam pravo na bolovanje“, navodi radnica čiji identitet je poznat redakciji.\nNaime, radnici angažovani preko omladinske zadruge prema zakonu zaključuju ugovore o privremenim i povremenim poslovima. Reč je o ugovorima koji se zaključuju na 120 dana za „sezonski rad“ i radnici na osnovu tog ugovora nemaju prava na godišnji odmor i bolovanje.\nNa osnovu Zakona o finansijskoj podršci porodici sa decom, radnice koje su radile po ugovoru o privremenim i povremenim poslovima imaju pravo na naknadu po osnovu rođenja i nege deteta, ali taj ugovor radnici ne daje pravo na bolovanje tokom trudnoće.\nOna kaže da je u kompaniji „Meggle“ radila u proizvodnji, na mašinskom punjenju maslina i papričica.\n„Plata je iznosila, kako kad, od 25-32 hiljade dinara“, kaže ona.\nOna kaže da je više radnika radilo po ovom ugovoru u kompaniji i da su radnici na privremenim i povremenim poslovima imali manju platu od stalno zaposlenih, ali da su se nadali da će ih kompanija u jednom trenutku zaposliti.\nKada je ostala u drugom stanju i shvatila da nema pravo na bolovanje, kako kaže, odlučila je da prijavi inspekciji da je radila duže od dve godine preko omladinske zadruge iako ugovori o privremenim i povremenim poslovima ističu posle 120 dana.\nOna tvrdi da sa zadrugom nije potpisivala ugovor na svakih 120 dana, već otprilike jednom godišnje.\nRadnik.rs je prvo uputio pitanje Ministarstvu za rad u čijoj je nadležnosti inspekcija rada – šta je utvrđeno tokom nadzora u kompaniji „Meggle Srbija“.\nMinistarstvo je, međutim, u odgovoru samo navelo da je radnici koja je podnela prijavu dostavljeno obaveštenje o nadzoru.\nObaveštenje koje spominje Ministarstvo radnica je dostavila portalu Radnik.rs.\nU obaveštenju se, između ostalog, navodi da ugovor o obavljanju privremenih i povremenih poslova predstavlja rad van radnog odnosa i „Zakon o radu ne predviđa mogućnost prerastanja takvog angažovanja u radni odnos, pa ni u situaciji kada traje duže nego što je zakonom predviđeno“. U obaveštenju se dodaje da stoga inspektor rada to ne može da naloži.\nTo bi značilo da je radnica bila angažovana po ugovoru preko zadruge koji je istekao, odnosno prošlo je 120 dana, ali radnica ne može da ostvari pravo na zaključenje ugovora o radu po tom osnovu.\nInspekcija rada bi, prema Zakonu o radu, mogla da naloži poslodavcu da zaključi ugovor o radu sa radnikom koji je zatečen da radi neprijavljen, odnosno „na crno“.\nZakon o radu, inače, predviđa i mogućnost prerastanja radnog odnosa na određeno vreme u radni odnos „za stalno“ ako inspekcija ustanovi da je radnik bio angažovan duže nego što je to zakonom predviđeno.\nTakođe, radnik na sudu može dokazati da je njegov rad na privremenim i povremenim poslovima zaključen nezakonito i da je radnik trebalo da bude angažovan na neodređeno vreme (za stalno).\nU obaveštenju se radnica upućuje na sud kako bi ostvarila svoja prava, a navodi se i da će protiv „Meggle Srbija“ biti pokrenut prekršajni postupak, ali se ne navodi za koji je prekršaj.\nPrekršajni postupak zbog ugovora sa radnicima i omladinskom zadrugom\nBudući da Ministarstvo nije dalo kompletnu informaciju o ovom slučaju, Radnik.rs uputio je zahtev Ministarstvu za rad za dostavljanje zapisnika o nadzoru kako bi ustanovio o kom prekršaju je u slučaju „Meggle Srbija“ reč.\nU zapisniku o nadzoru piše da kompanija „Meggle Srbija“ ima od 2017. godine zaključen ugovor sa omladinskom zadrugom „Faks“.\nKako se dalje navodi, omladinska zadruga, prema navodima predstavnika kompanije, upućuje radnika kompaniji, a „Meggle“ ne zaključuje ugovor sa radnikom, već samo omladinska zadruga.\nPoslovi koje rade radnici preko omladinske zadruge, prema navodima iz zapisnika, su pomoćni poslovi u proizvodnji i oni se menjaju.\nU zapisniku nije navedeno koliko je radnika angažovanih preko omladinske zadruge zatečeno na radu.\nMinistarstvo je za Radnik.rs dostavilo i zahtev za pokretanje prekršajnog postupka koji je inspektor podneo protiv „Meggle Srbija“.\nU zahtevu se navodi da je tokom nadzora zatečeno više radnika na radu sa kojima nisu zaključeni ugovori.\n„Ugovor o obavljanju privremenih i povremenih poslova zaključuje sa članom omladinske zadruge poslodavac.. U konkretnom slučaju poslodavac je MEGGLE SRBIJA“, piše u obrazloženju u zapisniku.\nKompanija „Meggle Srbija“, kako se navodi, ima zaključen ugovor sa omladinskom zadrugom „Faks“ iz 2017, ali „za angažovana lica MEGGLE SRBIJA nema uput iz omladinske zadruge“.\nPrekršaj za koji se tereti „Meggle Srbija“ po članu 273. Zakona o radu je to što nije zaključio ugovor sa radnicima zatečenim na radu. Propisana kazna za ovaj prekršaj je od 800.000 do 2.000.000 dinara, ali sud može dati nižu kaznu, o čemu je Radnik.rs pisao.\nRadnik.rs o ovom slučaju je uputio pitanja kompaniji „Meggle Srbija“ i omladinskoj zadruzi „Faks“, ali nije dobio odgovor do objavljivanja ovog članka.


Izvršni odbor Narodne banke Srbije odlučio je danas da referentnu kamatnu stopu smanji na nivo od 2,75 odsto.\nNakon razmatranja aktuelnih domaćih i međunarodnih ekonomskih kretanja i očekivanja za naredni period, Izvršni odbor smatra da su se stekli uslovi da referentna kamatna stopa bude smanjena na novi najniži nivo u režimu ciljanja inflacije (2,75 odsto), čime se pruža dodatna podrška privrednom rastu.\nInflacija je čvrsto pod kontrolom šestu godinu zaredom, pri čemu je, u skladu s najavama Izvršnog odbora, u maju smanjena na 2,2 odsto na međugodišnjem nivou, navodi se u saopštenju NBS.\nIzvršni odbor je istakao da će inflacija nastaviti da se kreće u granicama cilja – najverovatnije u donjem delu ciljanog raspona, do kraja ove i tokom naredne godine.\nKretanja u međunarodnom okruženju karakterišu sporiji ekonomski rast i niža inflacija od očekivane, zbog čega su Evropska centralna banka i Sistem federalnih rezervi najpre najavile sporije povećanje svojih ključnih kamatnih stopa, da bi nakon toga postala sve izvesnija mogućnost novog ciklusa ublažavanja njihovih monetarnih politika.\nEvropska centralna banka je produžila period tokom kojeg neće menjati svoje ključne kamatne stope (bar do sredine 2020. godine), a najavila je i druge mere za ublažavanje monetarne politike.\nKao i u prethodne dve godine, javne finansije su u suficitu i u pet meseci ove godine, a deficit tekućeg računa platnog bilansa u punoj meri pokriven je neto prilivom stranih direktnih investicija.


Džonson: Britanija može dobro da živi i bez dogovora sa EU\nBeta 4. oktobra 2020. 14:10\nBritanski premijer Boris Džonson ocenio je danas da bi Velika Britanija mogla „vrlo dobro da živi“ i bez sporazuma sa EU ukoliko njeni trgovinski post-Bregzit pregovori ne dovedu do sporazuma pre kraja prelaznog perioda.\nBritanija je zvanično napustila EU 31. januara ali i dalje primenjuje evropske propise do 31. decembra u kom vremenu treba da se usaglasi sporazum o budućim trgovinskim odnosima sa evropskom dvadesetsedmoricom. Ukoliko ne bude dogovora do tog datuma počinju da se primenjuju propisi Svetske trgovinske organizhacije (STO) i njene visoke carine, sa mogućim teškim posledicima za britansku privredu već oslabljenu zbog posledica pandemije korona virusa.\n„Ne želim posebno da završimo sa trgovinskim odnosima kao sa Australijom ili zasnovanim na propisima STO, ali mi možemo vrlo dobro da živimo sa tim“, ocenio je danas Džonson u razgovoru za Bi-Bi-Si (BBC).\n„Mislim da možemo snažno da uspemo u tim okolnostima“, dodao je on.\nOn je ovo izjavio iako se sinoć u razgovoru sa predsednicom Evropske komisije Ursulom fon der Lajen saglasio da pregovori Londona i Brisela, koji su u blokadi posle devete runde, treba da se intenziviraju.\nNjujork uvodi novi režim ulaska u državu radi radi suzbij\nDžonson je dao rok da bi na sledećem evropskom samitu 15. oktobra trebalo da se dodje do sporazuma koji bi mogao da se sprovede do kraja godine, dok Evropljani daju do kraja meseca vreme za postizanje dogovora.\nBritanski premijer ocenjuje da je još moguće da dve strane postignu kompromis ali je i istakao da ostaju „razni problemi da se reše“.\n„EU treba da razume da smo potpuno ozbiljni o potrebi da kontrolišemo svoje zakone i propise“, rekao je Džonson. On je bio čvrst o suverenitetu nad britanskim ribarskim zonama, što je kamen spoticanja u pregovorima.\nDatum nastavka pregovora je i dalje neodredjen, britanski pregovarač Dejvid Frost je juče na Tviteru samo napisao da će se nastaviti „što je pre moguće iduće nedelje“.


Referendum u Turskoj rešiće žene i Kurdi - 10.04.2017, Sputnik Srbija\nKampanja za referendum o ustavnim promenama u Turskoj, koji će u toj zemlji biti održan 16. aprila, u samoj je završnici, ali je teško tačno prevideti kakav će... 10.04.2017, Sputnik Srbija\nanalize i mišljenja, komentari i analitika, turska, redžep tajip erdogan, evropska unija (eu), partija pravde i razvoja, referendum u turskoj o ustavnim promenama\n© AP Photo / Yasin ArasBerat Albajrak oženio se Erdoganovom ćerkom Esrom u julu 2014. godine.\nPrema rečima Vojislava Lalića, novinara i dobrog poznavaoca prilika u Turskoj, iako u vladi i vladajućoj Partiji pravde i razvoja barataju procenama da će dobiti podršku od 53 do 60 odsto građana, ima i procena koje se ne uklapaju u te proračune.\n8 April 2017, 17:51\n„Turska firma ’Konda‘, koja je poznata na tim prostorima po preciznim istraživanjima, tvrdi da je odnos snaga između dve strane u ovom trenutku potpuno izjednačen, te da će ishod glasanja zapravo odlučiti neodlučni građani, kojih je prema procenama te firme čak 15 do 17 odsto. U pitanju su uglavnom žene, koje u Turskoj ređe izlaze na birališta, a među neodlučnim građanima ima i mnogo Kurda, koji su zbunjeni predloženim ustavnim promenama jer ne znaju šta će one doneti“, kaže Lalić.\nUkoliko predlozi ustavnih amandmana dobiju većinu na referendumu, Turska će, kaže Lalić, dobiti predsednika koji će imati svu vlast u svojim rukama.\n„Prema predlogu, ukida se mesto premijera, a Erdogan će sam imenovati i smenjivati ministre i potpredsednike države, a sam će moći čak i da imenuje jedan broj članova visokog saveta sudija i tužilaca, što znači da će moćni da utiče i na rad pravosuđa. Ono što je izazvalo najviše kritika u dosadašnjoj kampanji je to što će moći da raspusti parlament. On zapravo više nikome neće polagati račune“, napominje naš sagovornik.\nPrema ustavnim amandmanima, predloženo je da šef države može ubuduće da zadrži svoju funkciju i u svojoj partiji, što do sada nije bilo moguće. Pristalice opozicionih partija tvrde da je to put u diktaturu, dodaje Lalić, jer će to biti vladavina jednog čoveka i jedne partije, što u Turskoj nije viđeno već sto godina, otkako je Ataturk proglasio republiku.\n27 Mart 2017, 21:19\nKako kaže, politički analitičari u Ankari su već izračunali da će, ukoliko se amandmani usvoje, Erdogan ostati na vlasti sve do 2029. godine. On će zapravo sada iskoristiti stari mandat koji već teče i završava se 2019. godine, a prema ustavnim amandmanima će imati pravo na još dva petogodišnja mandata. Dakle, ostaće na vlasti još skoro punih 15 godina.\nPrema Lalićevim rečima, u slučaju da predlozi ustavnih amandmana koje je inicirao Erdogan i njegova vladajuća partija ne dobiju većinu na referendumu, to bi moglo označiti početak kraja vanserijske karijere Tajipa Erdogana koji je, bez obzira što se mnogi sa njim ne slažu i kritikuju njegove poteze, obeležio prvu deceniju ovog veka u Turskoj. Međutim, pitanje je šta bi Erdogan mogao da uradi ukoliko ne dobije većinu glasova?\n„Već se u Turskoj govori da bi moglo da se desi da on raspiše vanredne parlamentarne izbore, jer prema sada važećem ustavu, u slučaju da ustavne promene podrži većina poslanika u parlamentu, oni mogu da budu tako usvojeni i bez referenduma. Tu dvotrećinsku većinu Erdogan sada nema u nacionalnoj skupštini“, objašnjava Lalić.\nReferendumsku kampanju obeležio je sukob i oštra retorika turskog predsednika sa pojedinim evropskim zemljama koje su, poput Nemačke i Holandije, zabranile učešće turskih zvaničnika na mitinzima podrške referendumu na njihovoj teritoriji. Erdogan je zbog toga poručio nemačkoj kancelarki Angeli Merkel da se služi „nacističkim metodama“. Stručnjaci zato procenjuju da će ishod referenduma u velikoj meri uticati i na buduće odnose Ankare sa zemljama EU, a Vojislav Lalić kaže da, ako se može suditi prema poslednjim izjavama turskog predsednika Erdogana, on će sigurno preispitati svoje odnose sa Unijom.\n„On je otvoreno najavio i održavanje drugog referenduma, takozvanog ’Trekzita‘, na kojem bi se građani Turske izjasnili da li su uopšte više za nastavljanje pregovora sa EU, jer kao što je poznato, Turska je 2005. godine počela pristupne pregovore koji nisu odmakli dalje od početka, tako da će sigurno biti nekih promena u stavovima Turske. On je takođe najavio da će preispitati i dogovor sa EU o rešavanju migrantskog pitanja zato što, kako tvrde u Ankari, Brisel ne ispunjava preuzete obaveze prema Turskoj, pre svega nije ukinuo vize za turske državljane, što je obećano kada je taj dogovor postignut u martu 2016. godine, a uz to Brisel nije uplatio veći deo sume od šest milijardi evra koje je obećao Ankari kako bi mogla da zaustavi talas izbeglica na svojoj teritoriji“, objašnjava Lalić.\nKako kaže, očigledno je da su u pitanju velike igre jer Turska od početka ucenjuje EU i u tim pogađanjima traži rešavanje i pitanja koja u suštini nemaju veze sa migrantskom krizom. Međutim, dodaje Lalić, pitanje je da li će Erdogan, ukoliko uspe da obezbedi većinu na ovom referendumu, ići do kraja, ali u svakom slučaju on će pokušati da preispita svoje odnose sa EU i da ubrza taj proces.\n„On uostalom i otvoreno govori da EU nije jedina mogućnost za Tursku i pominje okretanje prema istoku, prema Šangajskoj organizaciji, mada posmatrači veruju da je to više jedan manevarski potez kako bi izvršio pritisak na Brisel“, ističe Lalić.\nGlasanje na referendumu počelo je u inostranstvu gde živi oko četiri miliona Turaka, pre svega u Nemačkoj, Švajcarskoj i Holandiji, od kojih tri miliona ima pravo glasa, a prema navodima istanbulskih medija, odziv glasača je veoma visok, navodi Lalić.\nU ambasadi Republike Turske u Sarajevu proteklog vikenda glasali su turski državljani. Glasačko telo u BiH većinom čine studenti, ali i osobe koje tu žive, turski preduzetnici i diplomatsko osoblje, a pravo glasa imala su 2.444 turska državljana, prenosi agencija Fena. Van Turske, birači će moći da glasaju u 152 predstavništva u 57 zemalja. Kako saznajemo u ambasadi Republike Turske u Beogradu, u Srbiji glasanje nije moglo biti organizovano jer u našoj zemlji ima manje od 500 turskih državljana, što je donja granica za otvaranje biračkog mesta.


Cene za otkup zlata – svetska i domaća statistika | Akter.co.rs\nby Admin · Published 20. фебруара 2017. · Updated 20. фебруара 2017.\nOtkup zlata postao je u doba svetske ekonomske krize sve češći način za rešavanje finansijskih problema. Visoki krediti, kamate, stalni rast troškova dažbina, jednom rečju – opšte poskupljenje s jedne, i velika nezaposlenost sa druge strane, smanjili su kućne budžete, a kao najbrži i najisplativiji vid njihovog poboljšanja pojavio se otkup zlata.\nU kriznim vremenima i opštoj besparici, prodaja porodičnog nakita neizostavno predstavlja široko prisutno rešenje za novčane poteškoće, te cene za otkup zlata variraju kako na svetskom, tako i na domaćem tržištu.\nSvetska statistika za otkup zlata\nČesto smenjivanje rasta i pada stope inflacije u zemljama Evrope dovelo je do velikog nepoverenja građana u vrednost novca, pa su samim tim i otkup zlata i njegove cene zabeležili veliki skok u proteklih nekoliko godina. Primera radi, evropske rezerve su, prema statistici Centralne evropske banke, od kraja 2010. godine porasle za neverovatnih 800 kg, a ulaganja velikih firmi i pojedinaca u otkup zlata su čak tri puta veća nego u prethodnom periodu.\nCena za otkup zlata na svetskom tržištu\nOd 1985. godine cena za otkup zlata težine jednog grama iznosila je deset evra, a prvi blagi porast zabeležen je dvadeset godina godina kasnije. Već početkom 2006. godine, naslućujući nestabilnosti svetskog ekonomskog sistema, veliki investitori započinju otkup zlata u polugama, ulaganje koje je danas u ekspanziji. Dve do tri godine kasnije, cena za otkup zlata raste gotovo stoprocentno, sa oko 450 dolara za uncu na 750 dolara za istu težinu. Tu se, međutim, porast cene ne zaustavlja – do današnjih dana uvećana je duplo i iznosi oko 1500 dolara, a izvesno je da na tome neće ostati, te je otkup zlata postao jedna od najsigurnijih investicija.\nOni koji su u otkup zlata uložili pre samo godinu dana, na dobitku su za oko četvrtinu više od uloženog novca, a ko je u otkup zlata investirao pre više od deset godina, do sada mu se moglo isplatiti čak trostruko, što ujedno znači da je u protekloj deceniji cena za otkup zlata na svetskom tržištu porasla za neverovatnih 400%.\nKretanje cena za otkup zlata na domaćem tržištu\nCene za otkup zlata u našoj zemlji rastu i padaju u odnosu na njihove vrednosti na svetskoj berzi, te je i kod nas primećen njihov vrtoglav porast. Svetska ekonomska kriza je doprinela ne samo većoj potražnji, nego i većoj ponudi, te otkup zlata postaje i za kupca i za prodavca unosan posao. Zlatarama su se pridružile zalagaonice i radnje čija je namena isključivo otkup zlata, i to ne uvek u skladu sa zakonskim regulativima, te zato treba pažljivo voditi računa kome prodati ovaj plemeniti metal, ali i kome otkup zlata poveriti.\nKako je kod nas najčešća varijanta za otkup zlata zalaganje ili prodaja porodičnog nakita, to se i cene po težini jednog grama menjaju u zavisnosti od svetskih i uz to formiraju prema trenutnoj vrednosti dinara i ponude i potražnje u određenom trenutku. Zbog navedenih razloga, cena za otkup zlata može varirati od 1000 dinara za gram od 8 karata do 5000 dinara za gram od 24 karata. Vrednost nakita, dakle, zavisi od procenta zlata u njemu – onaj u popunosti izrađen od ovog metala je finoće 24 karata, i on ujedno ima i najveću cenu, bilo da su iznosi za otkup zlata u trenutnom opadanju ili porastu. Ukoliko biste, pak, da investirate u otkup zlata u vidu poluga, loše vesti su da svoju odluku možete sprovesti u delo jedino u inostranstvu, jer kod nas ovakve transakcije još uvek nisu zakonski regulisane.\nby Admin · Published 21. јуна 2022.\nNext story Novac u udobnosti sopstvenog doma: šta je sve potrebno za biznis od kuće\nPrevious story Snovi o životinjama i njihova tumačenja


Vesti online / Vesti / Svet / Razotkriven virus "Crveni oktobar"\nRuska kompanija "Kasperski lab" saopštila je da je identifikovala novi računarski virus nazvan "crveni oktobar", čija su meta istočnoevropske zemlje iz kojih prikuplja povjerljive podatke koristeći šifre NATO-a i EU.\nVirus je usmren na zemlje istočne Evrope\n"Virus je prvenstveno usmeren na zemlje istočne Evrope, nekadašnje republike bivšeg SSSR i zemlje u centralnoj Aziji, mada se `žrtve` mogu naći bilo gde, uključujući zapadnu Evropu i Severnu Ameriku", navodi u saopštenju "Kasperski lab".\nU saopštenju se ističe da postoje "snažni tehnički dokazi da su hakeri sa ruskog govornog područja".\nVirus "crveni oktobar", koji je bio aktivan najmanje do 2007. godine, prikuplja podatke šifrovane softverom koje koristi nekoliko službi od EU do NATO-a.\n"Kasperski" upozorava da "crveni oktobar" može da "zarazi" i smartfone i prikuplja informacije o šiframa za logovanje radi probe na drugim sistemima. Ruska kompanija ističe da je "crveni oktobar" jedinstven modul koji se skriva unutar programa "Adob rider" i paketu "Mikrosoft ofis", a koji hakerima omogućava da ponovo dobiju pristup ukoliko je štetni softver otkriven i uklonjen.\nMeta virusa su, osim diplomatskih i državnih agencija raznih zemalja širom sveta, takođe i istraživačke, energetske i nuklearne institucije.\n"Kasperski lab" osnovan je 1997. godine i zapošljava više od 2.300 stručnjaka i vodeća je kompaniju oblasti internetske bezbednosti i izradi antivirusnih programa.


Za dvije dionice Koridora Vc 140 miliona eura\nKredit, čiji je rok otplate 25 godina, uključujući grejs-period od šest godina, alociran je na Federaciju BiH (FBiH), a korisnik je Javno preduzeće "Autoceste Federacije"\nMinistar finansija i trezora u Vijeću ministara Vjekoslav Bevanda i direktor Evropske investicione banke (EIB) za Sloveniju, Hrvatsku i zapadni Balkan Mateo Rivelini danas su u Sarajevu potpisali sporazum vrijedan 140 miliona eura namijenjenih za finansiranje izgradnje dvije dionice autoputa na Koridoru Vc.\nBevanda je rekao novinarima nakon ceremonije potpisivanja da je riječ o kreditu namijenjenom za izgradnju 6,9 kilometara autoputa na dionici Tarčin-Ivan, od Sarajeva prema Mostaru, uključujući izgradnju tunela Ivan i dva vijadukta.\n“Drugi dio sredstava biće usmjeren na dionicu Poprikuše-Nemila u Zeničko-dobojskom kantonu ukupne dužine 5,5 kilometara, od čega će biti izgrađen dvocjevni tunel dužine 3,6 kilometara”, precizirao je Bevanda.\nPrema njegovim riječima, rok za završetak dionice Tarčin-Ivan je 2022. godina, a Poprikuša-Nemila 2023. godina.\nIstičući važnost izgradnje autoputa na Koridoru Vc, Bevanda je naveo da je u toku zaključivanje grant sporazuma u iznosu 11,7 miliona eura za dionicu Tarčin-Ivan.\nKredit, čiji je rok otplate 25 godina, uključujući grejs-period od šest godina, alociran je na Federaciju BiH (FBiH), a korisnik je Javno preduzeće “Autoceste Federacije”.\nNavodeći da su sredstvima EIB-a do sada u BiH izgrađena 82 kilometra autoputa na Koridoru Vc, Rivelini je izrazio spremnost ove banke da i dalje sarađuje sa domaćim vlastima na izgradnji ovog važnog infrastrukturnog projekta.\nOn je dodao da je, sa danas potpisanim ugovorom, EIB uložio u BiH 2,7 milijardi eura.\nPotpisivanju sporazuma prisustvova je specijalni predstavnik EU u BiH i šef Delegacije EU u BiH Johann Sattler, koji je ukazao na potrebu ubrzanja dinamike gradnje Koridora Vc, s obzirom na to da bi, prema nekim procjenama, za završetak Koridora sadašnjom dinamikom trebalo i do 28 godina.\nSattler je najavio da će uskoro s ciljem ubrzanja dinamike gradnje auto-puta na Koridoru Vc biti održan sastanak sa domaćim vlastima i potencijalnim finansijerima.\nVjerovali ili ne: Ministar zadovoljan dinamikom radova na koridoru Vc\nParlament FBiH odobrio zaduženje za gradnju dionice na Koridoru 5-C\nPogledajte prve obrise mosta Počitelj koji će po svemu sudeći biti grandiozan (VIDEO)\nU svim maloprodajnim objektima Amko komerca prvi dan Bajrama je neradni dan\nPoziv na drugo takmičenje mladih inovatora “Vispak Innovation Challenge”


Erdogan: ugovor o S-400 je najbitiniji ugovor u turskoj modernoj istoriji - Najnovije Vijesti\nErdogan: ugovor o S-400 je najbitiniji ugovor u turskoj modernoj istoriji\nTurski predsednik je izjavio u nedelju da je sporazum sa Rusijom o S-400 najznačajniji sporazum u modernoj istoriji Turske.\nKupovinom sistema S-400 Turska se ne sprema za rat, ovi sistemi PVO imaju za cilj da osiguraju mir i sigurnost u našoj zemlji rekao je Erodgan.\nTurski lider je još jednom obećao da će kontrolu nad S-400 izvršiti oružane snage. On se takođe dotakao problema nabavke američkih borbenih aviona V generacije F-35 u svetlu pretnji Vašingtona (Washington) da ih obustavi zbog nabavke S-400.\n“Ugovor o S-400 je jedna od tema, dok je F-35 sasvim druga tema. Do danas smo platili 1,4 milijarde dolara za program F-35, ako je Turska izbačena iz ovog programa doći će do porasta pojedinačne cene aviona, Turska će zahtevati da joj budu vraćena sredstva uložena u ovaj program” rekao je Erodgan.\nPrema raspoloživim informacijama do sada je u Tursku sletelo 7 teretnih aviona koji dopremaju delove sistema S-400.\nTurska je prva članica NATO pakta koja je kupila ovaj raketni sistem iz Rusije. Odmah po kupovini pojavile su se špekulacije da je i Grčka kao još jedna NATO zemlja zainteresovana za kupovinu ovog sistema. Treba napomenuti da Grčka već poseduje S-300 koji je dobila od Kipra u zamenu za neke sisteme isporučene Kipru da bi se na taj način malo snizila problematična situacija sa Turskom koja se ne bi složila sa postojanjem S-300 na Kipru.\nKada je u pitanju F-35, Turska je do sada naručila 30 ovih aviona od mogućih 100. U programu pored turske učestvuju i zemlje poput Australije, Velike Britanije, Danske, Italije, Kanade, Holandije, Norveške a Izrael i Japan su već kupili određen broj ovih aviona.\nTurska je kupiila S400 i to je gotova stvar. A navodni razlog panike u američkim redovima je to što bi se F35 pokazao beskorisnim protiv S400.\nTurska je S-400 kupila da bi mogla da se zastiti od Turskih aviona u slucaju novog drzavnog udara. 2016-e su Turski F-16 koji su poletali iz NATO baze u Incirliku gde je bilo sediste drzavnog udara bombardovali po celoj Turskoj bez da im se iko mogao suprotstaviti. To je nagnalo… Pročitaj više »


Od 1. januara novi kolektivni ugovor za zdravstvene radnike u ZDK - Naša riječ Zenica\nOd 1. januara novi kolektivni ugovor za zdravstvene radnike u ZDK\nMinistar zdravstva Zeničko-dobojskog kantona dr. Adnan Jupić i predsjednik Nezavisnog strukovnog sindikata radnika zaposlenih u zdravstvu ZDK-a Zaim Begić potpisali su jučer Sporazum o mirnom rješenju spora oko zaključenja Kolektivnog ugovora o pravima i obavezama poslodavaca i radnika zaposlenih u zdarvstvu na području ZDK-a.\n“Apsolutno sam siguran da ćemo novi Kolektivni ugovor potpisati do 31. januara. Pregovori su potrajali malo duže, ali se nadam da smo napravili značajan iskorak u dobijanju kvalitetnog dokumenta koji će na zadovoljstvo uposlenika u zdravstvu, ali i osiguranika koji koriste uslugu zdravstvene zaštite, donijeti dodatno poboljšanje u zdravstvu”, rekao je Jupić.\n“Plata uposlenika u zdravstvu bi svakako trebala biti i veća, i u budućnosti ćemo se boriti za to, ali ovog momenta bilo bi nemoguće potpisati bilo kakav ugovor, a da ne ide na uštrb naših osiguranika”, rekao je Jupić.


Naše kamionžije sve popularniji Jutjuberi! - Pluton Logistics\nNaše kamionžije sve popularniji Jutjuberi!\n30/01/2020 29/01/2020 marko\tex yu truck driver, jutjub, Kamion na putu, Kamiong king, Truck Driver, youtube\nNa svojim kanalima ovi vozači Jutjuberi se trude i da pomažu mlađim i neiskusnijim kolegama u različitim situacijama „na drumu“, a neki od njih prevazilaze broj prikaza čak i TV zvezda, tinejdžerskih idola i javnih ličnosti.\n„Kamion King“ je kanal vozača sa naših prostora koji svoj posao radi u Sjedinjenim Američkim Državama. Ima skoro 80.000 pratilaca, a nalog na Jutjubu aktivan je od 2007. godine. Do sada su njegovi snimci prikazani 17,3 miliona puta, a pojedini imaju i više od 300.000 prikaza. Pored Jutjuba, ima i nalog na Instagramu gde ga prati 26 hiljada ljudi, a aktivan je i na Fejsbuku.\n„Truck Driver“ ima 4,5 hiljada pratilaca na Jutjubu, a pojedini klipovi prikazani su više od 10 hiljada puta. Kao i većina njegovih kolega, kaže da je njegov kanal namenjen svima koji počinju da voze kamion, jer želi da podeli svoje iskustvo u ovom poslu. Njegovi pratioci mogu da saznaju kako se prelazi granica, kako se roluje cirada na šleperu, ali i koliko hrane poneti na put i koju karticu za internet koristi kada je na putu u inostranstvu.\n„Ex-Yu Truck Driver“ ima više od 3.000 pratilaca i na Jutjubu je od januara 2017. a kako sam kaže, kanal je prvenstveno edukativnog karaktera, namenjen kao pomoć kolegama koji su tek počeli da rade ovu vrstu posla, svima kojima je pomoć potrebna, a takođe „i svima kojima je zanimljivo gledanje ovakvog sadržaja“.\nAktivan je i na Fejsbuku gde u grupi postavlja fotografije i lokacije zanimljivih mesta na kojima se nalazi i razne korisne snimke o parkiranju, utovaru i istovaru, zimskoj vožnji… Jedan od zanimljivijih klipova je iz serijala „Parola snađi se“, gde objašnjava kako se snaći i „napraviti kafu i ručak u nedođiji“.\nMeđu relativno novijim Jutjuberima je i nalog „Kamion na putu“, koji je „na mreži“ od decembra 2018. godine, a do sada ovaj kanal ima 18 hiljada pratilaca i više od 2,5 miliona prikaza.\nSvojim pratiocima predstavlja i kako izgleda dostava pod pratnjom, kao i šta se sve zanimljivo dešava na „petak trinaesti“.\n← Srbija kargo – susret sa partnerskim kompanijama\nNovi autonomni “Kamaz Chelnok” kamion – bez kabine, bez vozača i… bez oblika →


Predsednik Vučić posetio Pukovac i Gadžin Han – Balkanekspresrb.rs\nPredsednik Republike Srbije Aleksandar Vučić primio je danas drugu dozu vakcine kineske kompanije “Sinofarm” u Zdravstvenoj stanici sela Pukovac, nakon čega je u Gadžinom Hanu održao sastanak sa predstavnicima lokalne samouprave Nišavskog okruga sa kojima je razgovarao o novim projektima i ulaganjima u ovaj deo Srbije.\n„Mi ne možemo da razgovaramo o rastu, fabrikama, putevima i prugama ako imamo veliki broj zaraženih”, rekao je predsednik Vučić i naveo da se sa unapređenjem zdravlja ljudi, ujedno ubrzava i privredni život u Srbiji. Predsednik je u tom smislu dodao da se u Rudnoj Glavi, u kojoj se vakcinisao 6. aprila, već gradi fabrika koja bi trebalo da bude otvorena 28. juna ove godine.\n“Trenutno radimo tri klinička centra, 19 bolnica i veliki broj domova zdravlja u Srbiji”, napomenuo je predsednik Vučić i dodao da je u planu i renoviranje Vojne bolnice u Nišu, istakavši da Niš napreduje mnogo brže od očekivanja.\n„Niš postaje najvažnija raskrsnica u ovom delu Srbije, nakon razornih godina kada se nije ništa radilo. Niš će biti i raskrsnica svih pruga za ceo Balkan”, rekao je predsednik i najavio da će sutra u Novom Sadu biti postavljen kamen temeljac za izgradnju nove kovid bolnice.\nGovoreći o ekonomskim planovima za 2021. godinu, predsednik Vučić je ponovio da će Srbija nastojati da prevaziđe prognoze Međunarodnog monetarnog fonda koji je procenio da će rast regiona biti 4,4 odsto, a Srbije 5 odsto, te naglasio da naša zemlja ima za cilj rast od 6 odsto i više, čime će biti najbolja u regionu, ali i u evrozoni.\n„MMF je smanjio prognoze rasta evrozone na 4,5. Mi nismo zadovoljni sa 5, ići ćemo na plus 6, plus 6 i po”, rekao je predsednik i dodao da bi to značilo značajno povećanje plata, penzija.\nPredsednik Vučić je izrazio posebnu zahvalnost Narodnoj Republici Kini, kineskom predsedniku Si Đinpingu i kineskom narodu zbog isporuke velikog broja vakcina i dodao da će novoizgrađena kineska fabrika Šinju u Nišu biti otvorena u maju ili junu, kao i da će zaposliti oko 1.000 ljudi.\n“To je odlična i važna fabrika. Ima još investicija iz Evrope i Kine, tako da se verovatno u narednih mesec i po dana vidimo u Nišu”, rekao je predsednik i dodao da je danas u Gadžinom Hanu razgovarao sa predstavnicimna lokalnih vlasti o tome šta sve može da se uradi za razvoj u Nišavskom, Jablaničkom, Topličkom i drugim okruzima.\n„Za nas je Gadžin Han veoma važan jer nećemo da se život ovde ugasi. Želimo da napredujete, da imate siguran posao i da možete da garantujete budućnost svojoj deci“, kazao je predsednik Vučić na sastanku sa predstavnicima okruga i dodao da se razgovaralo i o industrijskoj zoni, kao i o rekonstrukciji puteva i drugim projektima od značaja za razvoj ovog dela zemlje.\nRegionalna saradnja u borbi protiv organizovanog kriminala


Konferencija “Životna sredina – svetska prestonica 2021.” održava se u Beogradu\nby Marija Dedić\t22/06/2021\nEKOnferencija “Životna sredina – svetska prestonica 2021.” održaće se 29. i 30. juna u hibridnom formatu, u hotelu Tulip Inn Putnik Belgrade i onlajn. Unapređenje zaštite životne sredine i održivi razvoj posmatrani kroz potencijal prirodnih resursa i različitih privrednih oblasti (ekološki kapital i bezbednost, energetika, obnovljivi izvori energije, cirkularna ekonomija, turizam, transport, građevinarstvo, industrija) biće u fokusu dvodnevne konferencije na kojoj će učestvovati više od 40 govornika.\nŠta nam je donela Mapa puta za cirkularnu ekonomiju, koliko recikliramo, upravljamo li održivo životnom sredinom, šta smo naučili tokom pandemije, koliko su finansijske institucije spremne za “zeleno finansiranje”, koji su najbolji obnovljivi izvori energije, kako (pro)disati i (pre)živeti u gradu – neka su od pitanja na koje će panelisti odgovarati.\nKonferencija se održava u dva paralelna formata – uživo i online, a biće dostupna u realnom vremenu na nekoliko platformi. Okupiće predstavnike najznačajnijih državnih i međunarodnih institucija, kompanija, finansijskih institucija, akademske zajednice, lokalnih samouprava, strukovnih udruženja iz Srbije i zemalja regiona, najavljuju organizatori.\nMeđu panelistima su prof. dr emeritus Vukašin Pavlović sa Fakulteta političkih nauka Univerziteta u Beogradu, Boris Erg, direktor regionalne kancelarije za istočnu Evropu i centralnu Aziju IUCN, prof. dr Ratko Ristić, dekan Šumarskog fakulteta Univerziteta u Beogradu, Siniša Mitrović, direktor Centra za cirkularnu ekonomiju Privredne komore Srbije PKS, Tamara Vidić Perko, Voka Snaga Ljubljana (na koji način ovo preduzeće upravlja otpadom u Sloveniji, možete pročitati na sledećem linku).\nTags: boris erg,cirkularna ekonomija,obnovljivi izvori energije,Održivi razvoj,ratko ristić,siniša mitrović,tamara vidic perko,vukašin pavlović,Životna sredina – svetska prestonica 2021.\nU rebalansu budžeta 16 milijardi dinara više za ekologiju\nTrajne plastične čaše na beogradskim koncertima Darka Rundeka


Rad preko platformi u Srbiji – izbor ili nužnost? – Bilten\nPlatformski rad jedan je od novijih oblika prekarnog rada koji je posebno obavijen mitovima o fleksibilnosti, slobodi i drugim navodnim prednostima koje se često pripisuju nestandardnim zaposlenjima. O srazu takvih predodžbi i stvarnosti rada preko platformi u Srbiji piše Aleksandra Savanović.\nRad preko platformi je u poslednjih desetak godina postao značajan globalni fenomen, koji je u Evropi najzastupljeniji u zemljama njenog istoka i jugo-istoka. Prema različitim podacima, Ukrajina, Srbija, Rumunija i Severna Makedonija nalaze se u samom svetskom vrhu po broju platformskih radnika, i/ili platformskih radnika u odnosu prema broju stanovnika.1 Ne deluje kao slučajnost da se upravo ove zemlje nalaze na dnu evropske lestvice zemalja sa najvećom nejednakošću i najnižim medijanom prihoda.2\nPlatforme i rad na njima\nRazvoj tzv. Web-a 2.0 tokom poslednje dve decenije obeležen je usponom internet kompanija čiji je biznis model centriran oko platforme koja, kao posrednik, “parazitira” na direktnoj interakciji između svojih krajnjih korisnika, a koji, samim učešćem u platformi, proizvode njen sadržaj – bilo da su u pitanju podaci, interakcije, transakcije ili materijalne razmene. Platforme obezbeđuju infrastrukturu na kojoj se ove interakcije odvijaju, i prema tome u smislu biznis modela ne predstavljaju novinu, već se mogu uporediti sa tradicionalnim tržnicama, koje od korisnika naplaćuju rentu. Razlika je naravno u tome što je infrastruktura platforme digitalna, komunikacija momentalna, raspon robe/usluga umnogostručen, a obuhvat globalan. Platforme za iznajmljivanje radne snage najčešće se dele na mobilne radne platforme (rad na zahtev) kod kojih je proces posredovanja i administracije digitalan, ali se sama usluga obavlja fizički i podrazumeva direktnu interakciju, kao što su Uber, odnosno njegov pandan u Srbiji CarGo, ili Deliveroo odnosno Glovo, Wolt, i online radne platforme (masovni rad), kod kojih se i usluga isporučuje digitalno, i koje prema tome u vezu mogu da dovedu praktično bezgraničan broj korisnika, radnika i klijenata na globolnom nivou (UpWork, Freelencers, Bibo itd.).\nPlatforme omogućavaju pristup globalnom tržištu rada, odnosno takozvanom angažmanu (radnom angažmanu bez zasnivanja radnog odnosa)i prihodima izvan nacionalnih granica, a bez fizičkog emigriranja, što je posebno značajno u sredinama sa visokom nezaposlenošću i niskim primanjima, kao što su to zemlje Jugoistočne Evrope. Prvo istraživanje o platformskim radnicima/cama u Srbiji potvrđuje ovu pretpostavku: tri glavna motiva za rad na platformama su pristup poslovima koji su bolje plaćeni, izvor dodatnog novca i nemogućnost mladih da pronađu posao u offline svetu. Platforme se često povezuju i sa višim prihodima, međutim isto istraživanje opovrgava ovu pretpostavku: iako manji procenat radnika zaista ima prihode značajno više od prosečne zarade, za veliku većinu to nije slučaj. Šta više, nejednakosti u smislu prihoda na platformama su još snažnije nego što je to slučaj u tradicionalnoj ekonomiji: 20% onih sa najvišim prihodima zarađuje 18 puta više od 20% sa najnižim prihodima.3\nBudući da podrazumeva nestablinost i neizvesnost zaposlenja i prihoda, neadekvatna primanja, kao i nizak nivo kontrole nad procesom rada, rad na platformama ima izrazito prekaran karakter. Šta više, kao tzv. radnici za sopstveni račun (freelenseri, samozaposleni bez zaposlenih), platformski radnici su isključeni iz prava koja proističu iz radnog odnosa (radno vreme, plaćeno bolovanje/godišnji odmor, osiguranje u slučaju povrede na radu, kolektivno pregovaranje i predstavljanje, minimalna zarada itd.) ali neretko i iz sistema socijalne zaštite.\nJedna od ključnih tema u vezi sa digitalnim radom tako je i pitanje da li je platforma poslodavac. Dok platforme sebe predstavljaju kao proste posrednike, brojni sudski procesi i legislativne inicijative tvrde da one vrše funkcije poslodavca. Platforme propisuju ko i na koji način može biti angažovan, uspostavljaju procedure za izvršavanje posla, i pravila rada na platformi. Ovo naročito važi za mobilne platforme koje pored pomenutog određuju visinu cene rada i vrše kontrolu radnika.\nPlatformski rad u Srbiji\nPrema izveštaju Svetske banke iz 2015. udeo platformskih radnika u ukupnoj radnoj snazi u Srbiji iznosi čitavih 2,6%, što je svrstava na 2. mesto u svetu (posle Filipina). Druga istraživanja navode da se Srbija nalazi na 1. mestu po rasprostranjenosti digitalnog rada mereno po glavi stanovnika: 3,52 platformskih radnika na 1.000 stanovnika. Gigmetar Centra za istraživanje javnih politika procenjuje da je u decembru 2019. godine, samo na platformi UpWork, radilo 64,3 radnika na 100.000 stanovnika.\nUprkos broju međutim, ovi radnici/ce većinom ostaju “nevidljivi” sistemu. U odnosu na širu grupu radnika za sopstveni račun, od kojih u Srbiji oko polovine (46,6%) posluje neformalno (ARS 2017, 2018, 2019), platformski radnici/ce su u još nepovoljnijem položaju. Prema podacima iz anketnog istraživanja Gig ekonomija u Srbiji o radnicima na online platformama, gotovo dve trećine njih se nalazi u skrivenoj zaposlenosti – nezaposlenih je 19%, neaktivnih 27%, 23% imaju drugo zaposlenje u offline svetu, a 29%, odnosno 2% čine preduzetnici i firme. Dok preduzetnici i oni sa drugim zaposlenjem imaju pristup socijalnim pravima, ostali su u značajno lošijem položaju: 20% nema pristup ni jednom vidu socijalne zaštite, a 26% ima pristup zdravstvenom osiguranju (po osnovu nezaposlenosti, preko supružnika/roditelja), ali ne i penzijsko-invalidskom i osiguranju u slučaju nezaposlenosti.\nIntervjui sa Wolt dostavljačima koje je sprovela Mašina oslikavaju prekarni položaj radnika mobilnih platformi: oni su angažovani ili preko sopstvene preduzetničke radnje, ili preko firme sa kojom Wolt ima ugovor ili preko studentske zadruge. Neretko se međutim angažman dogovora bez ugovora, dok posrednička firma (posrednik za posrednika!) svoju uslugu naplaćuje u visini od 20%. Ovi radnici moraju samostalno da održavaju sredstva za rad (kola, bicikl, motor), a za pristup klijentima plaćaju dvostruku rentu – posredničkoj firmi i platformi.\nPlatformski radnici svoj status mogu formalizovati na jedan od dva načina: registrovanjem preduzetničke radnje (ili firme) i poslovanjem u formi fizičkog lica, odnosno prijavljivanjem svakog prihoda Poreskoj upravi i plaćanjem nameta (poreza i doprinosa) na njega. Imajući to u vidu, čak i kada formalizuju svoj status, platformski radnici nemaju pristup pravima koja proizilaze iz radnog odnosa, pa čak ni nekima iz domena socijalnih prava. Kada posluju kao fizička lica, platformski radnici su u statusu izjednačeni sa radno-angažovanim licima, ali namete moraju da prijavljuju i plaćaju samostalno, za šta je u slučaju radno-angažovanih lica odgovoran naručilac posla. Takođe, pristup zdravstvenom osiguranju je značajno ograničen jer se na njega sa početkom i krajem svakog angažmana, mora iznova prijavljivati i odjavljivati. Radnice u ovom statusu takođe nemaju pristup trudničkom i porodiljskom odsustvu, odnosno nadoknadi, kao ni osiguranju u slučaju nezaposlenosti. Ovakav status u konačnici jedino omogućava da se platformski rad uvrsti u obračun za penzijsko-invalidsko osiguranje. Imajući u vidu i da platformski radnici često primaju izuzetno niske pojedinačne sume, ne čudi što je ovakva vrsta poslovanja nepostojeća. Kao preduzetnici/ce, platformski radnici imaju pristup penzijsko-invalidskom, zdravstvenom i pod određenim uslovima osiguranju za slučaj nezaposlenosti. Preduzetnice imaju ograničen pristup trudničkom i porodiljskom osiguranju: načelno mogu da ga ostvare ali pod izuzetno lošijim uslovima nego zaposlene radnice (npr. za vreme primanja nadokande nemaju socijalne zaštite, ne smeju da ostvaruju prihod, itd.)\nMože li drugačije i kako?\nGore pomenuti uslovi i način rada na platformama, položaj ovih radnika, kao i razlozi koje oni sami navode za svoj angažman, ukazuju da velika većina digitalnih radnika na platformama radi zato što nema drugi izbor. Sam broj ovih radnika, odnosno pitanje unapređenja njihovog položaja trebalo bi, ali nije, da bude visoko na agendi regionalnih “donosioca odluka”. Najznačajnija prepreka regulisanju platformi svakako je činjenica da su one u najvećem broju registrovane izvan granica zemlje u kojoj posluju, pa se tako nalaze i izvan njene pravne jurisdikcije. To međutim ne bi trebalo da bude razlog da se ne radi na iznalaženju rešenja koja samim radnicima obezbeđuju pristup barem socijalnim pravima, kao i da se na različitim nadnacionalnim nivoima ne razmatraju mogućnosti regulisanja samih platformi. Nažalost, teško da se ovakvi potezi mogu očekivati od političkih elita (u Srbiji) koje decenijama predano rade na ostvarivanju neoliberalne vizije krajnje deregulacije tržišta rada.\nZa mobilne platforme, koje su zbog fizičke prirode svojih usluga ograničene na nacionalne okvire, kolektivno organizovanje platformskih radnika može biti jedan od učinkovitih pristupa. Iako formalno na to nemaju pravo, ni kao neformalni radnici ni kao preduzetnici, jer im platforma lako može dati “otkaz” (zabraniti pristup) zbog ove aktivnosti, ovi radnici mogu pokušati da kolektivno istupaju, kako prema platformi tako i prema državi, i pregovaraju o ceni rada, kao i načinima za poboljšanje statusa. Rudimentarne oblike ovakvih inicijativa za sada možemo da prepoznamo u Zahtevima Glovo vozača koji su se organizovali protiv smanjenje cene rada. Još jedan način organizacije mogao bi biti ukidanje posrednika, odnosno osnivanje platformskih zadruga samih dostavljača u kojim bi platforma (softver i pravno lice) bila u zadružnom vlasništvu njenih dostavljača.\nMogućnosti su ograničenije za radnike online platformi. Kolektivno istupanje je značajno otežano zbog činjenice da je ovo tržište globalno, kao i da se nacionalne ekonomije, a samim tim i adekvatne zarade, drastično razlikuju. Organizacija na nacionalnom nivou iz istog razloga, lako može rezultirati povlačenjem “klijenata” sa tog tržišta rada, ali i masovnim “otkazima” od strane platforme. Jedno od mogućih pristupa su tzv. zadruge frilensera koje su sve prisutnije u zemljama Zapadne Evrope. Iako obuhvataju širu grupu radnika, zadruge frilensera mogle bi da unaprede status radnika online platformi. Njihova funkcija najčešće je da rasterete radnika, preuzimajući na sebe administrativne poslove i naplatu, kao i da radniku omoguće bolji pristup socijalnim pravima (npr. zadruga može zaposliti radnika koji je angažovan na platformi, pretvarajući njegov prihod u formalnu zaradu).\nTeško je praviti pretpostavke o budućnosti platformskog rada i njegovoj rasprostranjenosti. Za sada, barem u pomenutim zemljama, postao je značajan faktor. Zajedno sa drugim formama nestandardnih i prekarnih radnika, čiji je udeo u ukupnoj zaposlenosti u Srbije oko 30%, platformski radnici bi barem trebalo da se nađu na radaru i u programima progresivnih društvenih pokreta.\nUkrajina se nalazi na 7., Srbija na 11. a Rumunija na 16. mestu na svetu po broju platformskih radnika (AnalyticsHelp, 2018), Srbija i Rumunija imaju najviši broj platformskih radnika prema broju stanovnika – 1,1 odnosno 1 na hiljadu (Kuek et al, 2015); na platformi UpWork, Srbija ima 64,3 a S. Makedonija 63,6 platformska radnika na 100.000 stanovnika (Gigmetar, 2020 [↩]\nSrbija je zemlja sa najekstremnijom nejednakošću u Evropi, dok su Rumunija i S. Makedonija nalaze na 4. i 7. mestu, te tri zemlje imaju i najniže medijane prihoda: Srbija (213 evra), Rumunije (204 evra) i Makedonije (177 evra). (Krek, 2018 [↩]\nZa usporedbu, u tradicionalnoj ekonomiji prihod najviših 20% je 9.7 puta veći (Krek, 2018 [↩]


Sjedinjene Države su čestitale Srbiji na održanim parlamentarnim izborima.\n"Drago nam je što ćemo nastaviti da sarađujemo sa Srbijom na ostvarnju njenog strateškog cilja - članstva u Evropskoj uniji", navodi se u pisanoj izjavi portparola Stejt departmenta.\n"SAD izuzetno cene bilateralne odnose sa Srbijom, koji su se značajno poboljšali proteklih godina. Imamo zajedničku viziju demokratske Srbije sa prosperitetnom tržišnom ekonomijom, koja živi u miru sa susedima i integrisana je u Evropu".\nU saopštenju se ističe i da SAD čekaju puni izveštaj i procenu sporovđenja izbora Specijalne misije za procenu izbora Kancelarije OEBS za demokratske institucije i ljudska prava (ODIHR).\nŠefica Specijalne misije ODIHR Ursula Gacek izjavila je u Beogradu u ponedeljak da su parlamentarni izbori u Srbiji obeleženi političkom polarizacijom i bojkotom opozicije. Naglasila je da je zbog pandemije koronavirusa posmatračka misija bila veoma mala i da je statistički uzorak premali kako bi se na osnovu toga doneo generalni zaključak.\nOcenila je da je značajno da misija OEBS ostane prisutna i posle izbora kako bi videla da li građani podnose pritužbe o kršenju izbornih pravila i najavila da će izveštaj podneti za dva meseca. Ursula Gacek takođe je izjavila da su izbori sprovedeni na efikasan način, bez obzira na pandemiju koronavirusa. .\nBirački spisak na jednom glasačkom mestu u Beogradu\nAmbasador SAD u Srbiji Entoni Godfri u nedelju je na Tviteru objavio da će biti jedan od međunarodnih posmatrača izbora.\nNa zvaničnom Tviter profilu američke ambasade navedeno je da će i zaposleni u ambasadi raditi kao posmatrači na izbornim mestima širom Srbije, kao i da su "slobodni i fer izbori temelj demokratije".


Petrič: Posle pauze u dijalogu, razmisliti o konferenciji • RTK\nPetrič: Posle pauze u dijalogu, razmisliti o konferenciji\nAustrijski diplomata je za BBC na srpskom govorio o mogućim scenarijima u pregovorima Beograda i Prištine, kao i odnosima u regionu.\nBeograda i Prištine već mesecima nema za pregovaračkim stolom, ali jedan od diplomata koji dobro poznaju Balkan ima svoj predlog kako iskoristiti vreme dok se dve strane ne sastaju.\n"Sada je vreme da se analizira dijalog - sistem, tehnika, instrumenti - da se vidi šta je učinjeno, a šta nas čeka, da se proces redefiniše", kaže za BBC na srpskom austrijski diplomata Volfgang Petrič.\nOn trenutnu situaciju opisuje iz dve perspektive - optimistične i realistične.\n"Optimisti bi rekli da je ovo samo privremena pauza, ali da postoje neki preduslovi da se dijalog nastavi. Nažalost, okruženje sada nije stimulativno da se pregovori odmah nastave".\nRazlog očekivane pauze leži u jesenjim vanrednim izborima na Kosovu, prolećnim izborima u Srbiji i formiranju novih evropskih institucija.\n"Kad se sve to ima u vidu, iskoristio bih reč zastoj da opišem trenutno stanje. Jasno je da će Priština morati da ukine takse na srpsku robu i to je ujedinjen stav od Vašintona do Brisela, ali to je samo jedna od blokada", kaže Petrič.\nOd prethodne zvanične runde dijaloga Beograda i Prištine prošlo je gotovo godinu dana, predsednici Vučić i Tači uz posredovanje Federike Mogerini poslednji put su se sastali 20. novembra.\nSrpski i kosovski lider sastali su se u aprilu ove godine u Berlinu, na sastanku predstavnika zemalja Zapadnog Balkana u organizaciji nemačke kancelarke Angele Merkel i francuskog predsednika Emanuela Makrona.\n"Razmisliti o promeni formata dijaloga"\nAustrijski diplomata, koji sebe opisuje kao "seniora" u međunarodnoj politici, danas ne obavlja zvanične državne funkcije.\nIpak, i sam je govorio kako je aktivno doprineo zbližavanju predsednika Srbije i Kosova, Aleksandra Vučića i Hašima Tačija.\n"Predložio sam jedan takav susret austrijskom predsedniku, pa je on organizovan na Forumu u Alpbahu. Kad dvoje ljudi sedi zajedno, čak i kad kažu loše stvari jedni o drugima, bolje je kad razgovaraju, tada se teže kreiraju fantomski neprijatelji", rekao je Petrič.\nKao jedno od najvećih dostignuća dijaloga, Petrič smatra upravo odnos poverenja dvojice lidera.\n"Ličnosti su u ovakvim procesima veoma važne, kao i poverenje među njima, na čemu se radilo i postignut je uspeh. Sada je to pomalo prošlo, mada je poverenje ipak veće nego ranije."\nIpak, "izostalo je uspostavljanje poverenja kosovskih Srba prema zvaničnicima u Prištini".\n"Važno je sagledati položaj srpske zajednice na Kosovu, Zajednica srpskih opština nije formirana, iako je sporazum davno postignut."\nTrenutak kada pregovora nema vidi kao idealan momenat da se analizira šta je, ipak, urađeno.\n"Pre dve godine, postojao je mnogo veći prostor za dogovor, ali nažalost nije iskorišćen - unutrašnja borba predsednika i premijera Kosova uticala je na to, pa je premijer Haradinaj poništio spremnost predsednika Tačija da radi sa Vučićem. Takođe, nije bilo dovoljno pritiska, a ni inicijative od strane Brisela - ne možete ovo prihvatati kao situaciju koja će se sama rešiti od sebe."\nUpravo zbog toga, Petrič kao jednu od opcija navodi i promenu formata dijaloga.\n"Mogao bi to biti sveobuhvatniji, robusniji model pregovora poput međunarodne konferencije, koja bi se desila posle izbora na Kosovu i u Srbiji."\nPetrič ima visoka očekivanja od Evropske unije, za koju se nada da će uspeti da preuzme liderstvo u nastavku procesa.\n"Možda je podesan i format Kontakt grupe za Balkan, gde bi Evropljani bili na čelu, a njen bi deo bile i ostale zainteresovane strane."\nBudućem evropskom komesaru za spoljnu politiku, Špancu Đozepu Borelu, austrijski diplomata predložio bi i određivanje posebnog izaslanika - samo za pitanje Balkana.\nSastanak predsednika Srbije sa američkim državnim sekretarom Majkom Pompeom za Petriča je, bez ikakve sumnje, važan trenutak.\n"Tako se pokazuje jasno neodobravanje pozicije Kosova oko uvođenja taksi na srpsku robu, ali i otvorenost Sjedinjenih Država kada govorimo o opcijama za rešenje kosovskog pitanja."\nIpak, Petrič u angažmanu SAD-a vidi i potencijalni problem u budućnosti.\n"Ja, kao Evropljanin, ne bih voleo da vidim američko rešenje za evropski problem. Evropljani će se svakako baviti implementacijom rešenja, a to je teži deo - i zato mi moramo ovim da se bavimo od početka."\nKonačno, odbijanje zvaničnog Berlina da scenario promene granica ili razmene teritorija Srbije i Kosova uopšte razmotri, Petrič opisuje uz pomoć reči njegovog kolege - austrijskog diplomate.\n"Volfgang Išinger je rekao da sad znamo šta u Berlinu ne žele - ali nam nisu rekli šta žele. Sama činjenica da su strane počele da govore o kompromisu je već napredak, ali je ta šansa propuštena i videćemo šta će se desiti kad se dijalog nastavi. Mislim da je važno da se to bude bez unapred zacrtanih rešenja i otvorenog uma."\nZa sebe tvrdi da je bio otvoren prema pitanju korekcije granica, ali da je svestan da to i nije rešenje za 21. vek.\n"Promene granica su se dešavale u prošlosti kroz rat i sukobe. Ako se dve strane dogovore o korekciji granica, potreban je konsenzus obe strane i ljudi kojih se to tiče - to bi zahtevalo više vremena, da se detaljnije analizira, i možda bi se na kraju došlo do drugačijih rešenja od onih od kojih se krenulo. Na Balkanu, inače, nema dobrih ili savršenih rešenja", zaključuje Petrič.\n"Prava SPC treba da budu u skladu sa Ustavom Kosova"\nBivši ministar pozvao Kurtija da preduzme mere\nNovčana kazna za gradonačelnika Novog Brda\nVišestruko ubistvo u Gnjilanu: Suspendovani policajci\nPrvi romski sportski klub na Kosovu\nNejmar: Loše je što su me štedeli pred Dortmund\nKris Boš razočaran što neće ući u Kuću slavnih\nNjumen doživeo teške povrede, ali nije životno ugrožen\nToro Roso postao Alfa Tauri i promenio boje


Informacione tehnologije – sadašnjost i budućnost\n07.04.2017. / 13:08\nBANJALUKA, Gradonačelnik Banjaluke Igor Radojičić rekao je danas da su informacione tehnologije, koje se intenzivno razvijaju i osvajaju sve grane života, sadašnjost i budućnost.\nIstičući da danas postoje “pametni gradovi i pametne kuće” i veliki industrijski tehnološki napredak, Radojičić je podsjetio da je Banjaluka u decembru počela proces da postane takozvani digitalni grad.\n“Potpisali smo sporazum sa kompanijom `Majkrosoft`, vodimo razgovore oko elektronskih usluga i modernizacije, i prva smo lokalna zajednica u BiH koja se odlučila na korak digitalne transformacije”, rekao je novinarima Radojičić, koji je danas u Banjaluci otvorio konferenciju o e-biznisu “Konverzija”.\nOn je istakao da grad sa gradskom Razvojnom agencijom i Inovacionim centrom i dalje podržava startap kompanije i početne biznise koji su uglavnom u vezi sa IT tehnologijama, računarima i internetom.\n“Ono što možemo da pružimo kao podršku su poslovni prostori, a Razvojna agencija i Inovacioni centar može da ponudi da se pod njihovim okriljem započnu novi biznisi“, rekao je Radojičić.\nOn je napomenuo da u oblasti informacionih tehnologija nema nezaposlenih, te se i u Banjaluci dobri programeri i IT stručnjaci mogu odmah zaposliti ili raditi za bilo koju kompaniju u svijetu.\n“U razgovorima o novim programima finansiranja i sufinansiranja zapošljavanja i samozapošljavanja mnogo razgovaramo o dokvalifikacija i ulaganja u obrazovanje za kadar u ovoj oblasti“, rekao je Radojičić.\nOn je ocijenio da u budućnosti treba razmatrati i povećanje broja odjeljenja u srednjim školama, koje će obrazovati mlade za informacione tehnologije.\nKonferenciju “Konverzija” organizovale su kompanije “Grejp” i “Seo”, a predstavnik organizatora Nedim Šabić rekao da je konferencija namijenjena za profesionalce u struci, odnosno sve koji na internetu imaju svoj biznis i zarađuju hljeb.\n“Konverzija je prvi ozbiljan pokušaj da se na regionalnom nivou napravi konferencija, a da se ne ostane u okvirima jedne teme. Odlučili smo da danas bude riječi o slotovima za onlajn marketing, za pi-ar, te kontent marketing“, naveo je Šabić.\nNavodeći da je konferencija okupila oko 200 učesnika iz cijele regije, Šabić je izrazio zadovoljstvo zainteresovanošću ljudi za nove tehnologije, te izrazio zahvalnost i gradonačelniku Banjaluke koji je podržao njeno održavanje. Srna\nTagovi: igor radojičićindustrijski tehnoloski napredakinformacione tehnologijekonferencija o e biznisukonferencija o razvoju eko i etno turizma\n03.04.2013 | 13:38\nPromocija turističkih potencijala jedini način za uspjeh


Veličanje Kosova kao dijela Srbije i bivše vojske RS-a\nNaslov komentara: Veličanje Kosova kao dijela Srbije i bivše vojske RS-a Sat Jun 28, 2008 4:47 pm\nUz muziku koja veliča Vidovdan, Kosovo u Srbiji i bivšu Vojsku Republike Srpske, te transparente i srpsku zastavu danas je predsjednik nevladine organizacije „Srpski narodni pokret – Izbor je naš“ Dane Čanković organizirao skup nekoliko svojih članova u centru Banje Luke.\nPrethodno su se Čanković i njegove pristalice provezli automobilima po gradskim ulicama uz već pomenutu ikonografiju.\nČanković i njegova nevladina organizacija zalažu se, kako navodi, za proglašenje nezavisnosti RS-a, te smatraju da Srbiji niko ne može oduzeti Kosovo. Iako je ranije prikupljao potpise građana za, kako je isticao, izdvajanje RS-a iz nametnute BiH, od te inicijative je s vremenom sam odustao.\nInače, u RS-u se danas Povodom Vidovdana proslavlja krsna slave Trećeg Pješadijskog puka (RS) - Oružanih snaga BiH.\nProslavi u kasarni "Kozara" prisustvuje i premijer RS-a Milorad Dodik.


> Ljubavni horoskop\nLjubavni horoskop je zapanjujuće zanimljiv način da utvrdimo kako ćemo se sa nekom osobom slagati ne samo u ljubavi nego i u krevetu. Zapadnjačka astrologija ima veoma interesantan odgovor na pitanja kako se na primer u kontaktu prve vrste slažu lav i rak ili devica i strelac. Bilo kako bilo kada dođe pupak na pupak, zasigurno svako od nas odmah zaboravi na pređašnje pomenutu bitnost slaganja sa osobom drugog horoskopskog znaka. Da vidimo, oni veruju da se svaki znak može grupisati u četiri kategorije, te tako po principu vatre, zemlje, vazduha i vode, sortiramo koji znak je voden koji zemljan, a koji vatren i tako dalje.\nOnda se bacimo na simboliku te kažemo, ako je vatra simbol slobode, zemlja sigurnosti šta biva kada se na plahtama ukrste devica i strelac, jedan hoće da "bocka" slobodno, a drugi sigurnost u ljubavi. Napravili smo jedno kratko istraživanje i došli do zaključka da je omiljena poza devičansko-streličarskog para "od pozadi"...\nU slučaju vazduha i vode, pojavilo se sledeće rešenje, ako vazduh voli isto slobodu, ali na malo drugačiji način nego što je to slučaj kod vatrenih znakova, a voda sigurnost, ali isto na malo drugačiji način nego zemlja u čemu je tu onda razllika i ko tu koga "zeza" od pozadi.\nMeđutim postoje tu i druge škole koje kažu da ljubavni horoskop nije ni malo jednostavna stvar, te da horoskopski znaci uopšte ne moraju da budu kompatibilni da bi se dobro... slagali... pre nego što se bacite u duboko razmišljanje topao savet je da "to" sa bilo kojim znakom po principu vatre, vode, zemlje, vazduha ili čega god prvo isprobate... Ko zna, možda su ovi Zapadnjaci ipak bili u pravu...


Čačak dobio savremeni turistički Info centar - PressLider.rs\n27. maja 2020. 27. maja 2020. Duško Radišič\t0 Comments Čačak, Info centar, Suveniri, TO Čačak, turisti, Turizam, Vojin Jakovljević\nČačak – Na gradskom trgu u Čačku u sklopu Doma kulture danas je otvoren novi, savremeni, Info centar i prodavnica suvenira Turističke organizacije Čačak.\nSvi gosti koji dođu u Čačak i naši sugrađani u novotvorenom Info centru mogu da se informišu o našem gradu, o kulturno-istorijskim spomenicima, da kupe suvenire i tako ponesu lepe uspomene iz Čačka, rekao je direktor TO Čačak, Vojin Jakovljević.\nDirektor TO Čačak Vojin Jakovljević\n“Otvaranje Info centra je veliki trenutak za grad Čačak. Posle toliko vremena otvorili smo i pravu suvenirnicu koja je zaista falila našoj turističkoj ponudi. Nakon otvorenog dinfo centra u Ovčar Banji i spomen kompleksu Tanasko Rajić, na red je došao dugo očekivani Info centar na gradskom trgu. Robu smo kupovali od osam proizvođača suvenira među kojima su i tri čačanska preduzeća. Ovim putem pozivam sve proizvođače da nam dostave svoju ponudu jer za sve ima mesta. Pored suvenira, svi posetioci novootvorenog info centra imaće mogućnost da podignu i materijale koji će im služiti za dalju promociju našeg grada. Naravno, svim domaćim i inostranim turistima koji budu dolazili u naš grad, ovde će biti pružene sve neophodne informacije”, izjavio je Jakovljević dodajući da vrednost ovog projekta, koji je finansiran iz budžeta grada Čačka, iznosi milion dinara.\nPrema njegovim rečima svi ugostiteljski objekti, hoteli, zainteresovani proizvođači domaćih radinosti mogu doneti svoj materijal i na taj način vršiti svoje reklamiranje preko Info centra.\nGradski većnik Dušan Radojević\nGradski većnik resorno zadužen za mlade i kuluturu, Dušan Radojević, pohvalio je rad TO Čačak ističući da je otvaranje Info centra još jedan veliki doprinos kada je u pitanju turistička ponuda grada.\n“Otvaranje Info centra je jedna dobra organizacija i opravdana investicija s obzirom da znamo da je iz godine u godinu sve veći broj turista koji posećuje naš grad. Defininitivno, jedan ovakav objekat nedostajao je u centru grada. Lično sam se danas uverio da je ponuda jako bogata i raznovrsna, a cene su pristupačne. Svi motive koji krase naš grad našli su se na policama Info centra. Ono što je jako važno, mladi ljudi koji su otišli da studiraju, a imaju ideje i kreativni su, moćiće da upotpune tu ponudu nudeći svoje proizvode”, kazao je Radojević.\nČlan Gradskog veća Nemanja Trnavac\nČlan Gradskog veća za sport i turizam, Nemanja Trnavac, izrazio je svoje veliko zadovoljstvo što, kako kaže, Čačak u najprometnijoj ulici ima suvenirnicu.\n“Za sve turisite koji su dolazili u Čačak bio je nedostatak postojanje jednog ovakvog mesta gde mogu da dobiju sve potrebne informacije vezane za turistički potencijal našeg grada. Ono što bih naglasio je da bi ubuduće trebalo da se raspiše konkurs za suvenir grada Čačka i nadam se da će TO Čačak kao nosilac svih turističkih aktivnosti to potencirati i sprovesti. Imamo toliko mesta u gradu koja mogu da budu simbol njegove prepoznatljivosti, tako da svi koji budu boravili u Čačku mogu da ponesu taj suvenir kao uspomenu. Drago mi je što TO poslednjih godina sve aktivnosti vezano za turizam, odnosno sve manifestacije na gradskom i seoskom području, organizuje preko svoje ustanove i na taj način ojačava infrastrukturu i potencijal celog našeg grada ravnomerno”, naglasio je Trnavac.\nDirektor Turističke regije Zapadna Srbija Miroslav Rađen\nDirektor Turističke regije Zapadna Srbija, Miroslav Rađen, izrazio je svoje zadovoljstvo što je od prošle godine grad Čačak član turističke regije Zapadna Srbija.\n“Tim članstvom mi smo zaokružili jednu turističku priču, posle Beograda, jedne najuspešnije turističke regije u Srbiji. Svakako da je ponuda grada Čačka izuzetno značajna sa svojom bogatom turističkom ponudom i odlično se uklapa u sve ono sa čim turistička regija raspolaže. Od velike važnosti je i to što imamo zajedničke promotivne aktivnosti i zajedničke projekte koje ćemo nastaviti i u narednom periodu”, naglasio je Rađen.\n← „Od 1. juna ukida se zabrana okupljanja, kreću utakmice sa publikom, ali pod određenim uslovima“\nČAČANI u jadranskoj ELITI: BORAC član ABA lige →


Evropska komisija zadovoljna primenom ESAA Sporazuma :: Direktorat civilnog vazduhoplovstva Republike Srbije\nRepublike Srbije - 18.01.2021 13:45:28\nEvropska komisija zadovoljna primenom ESAA Sporazuma\nDelegacija Evropske komisije koja je 8. i 9. oktobra boravila u Beogradu, izuzetno je zadovoljna nivoom napretka koji je Srbija ostvarila primenom „ Multilateralnog sporazuma o zajedničkom vazduhoplovnom području „ ( ESAA Sporazum ).\nDelegaciju iz Brisela predvodio je predstavnik Evropske komisije – Mate Gergely .\nEksperti EK procenjivali su trenutno stanje u četiri oblasti:\n- Frederic Sorensen\tEkonomska regulativa i vazduhoplovni propisi\n- Henryk Krasowsi,\tVazduhoplovna sigurnost\n- George Nikou,\tVazduhoplovna bezbednost\n- François Rivet,\tkonsultant INTEGRA, za primenu SEE-FABA koncepta.\nTokom dvodnevne posete Beogradu , delegacija Evropske komisije razgovarala je sa predstavnicima - Direktorata civilnog vazduhoplovstva Republike Srbije, Agencije za kontrolu letenja, ministarstava Ekonomskog i regionalnog razvoja, Finansija, Trgovine, Rada i socijalne politike, Aerodroma „ Nikola Tesla“ , JAT Airways-a.\nPreliminarni izveštaj o detaljima radne posete u kojem će se konstatovati da je Srbija uspešno završila I fazu primene ESAA Sporazuma, očekuje se u novembru.\nTo je treća poseta Evropske komisije našoj zemlji, organizovana povodom primene ESAA Sporazuma.\nPodsetimo, Srbija je „ ESAA Sporazum „ potpisala 19.juna 2006.godine sa EU, zemljama zapadnog Balkana, Islandom i Norveškom.


Jun je „Mesec parafiskala“ – oslobodimo se suvišnih dažbina – Parafiskali\n– Javni registar imao bi konstitutivno dejstvo što znači da nijedna taksa, naknada ili dažbina ne bi mogla da se naplaćuje ukoliko nije objavljena u registru. Praktična vrednost registra ogledala bi se i u tome što bi građani i privreda na jednom mestu imali pregled svih neporeskih dažbina kao i informacije o iznosima, institucijama koje naplaćuju, razlogu zbog kojeg plaćaju, uplatnom računu i dr. Svaki organ koji naplaćuje dažbinu bi bio odgovoran za ažurnost podataka, a kontrolu nad registrom imalo bi Ministarstvo finansija – kaže Jelena Bojović, direktorka za regulatornu reformu u NALED-u.\n– Analiza lokalnih administrativnih taksi koju smo sproveli u odabranih 15 lokalnih samouprava pokazala je da za isti zahtev u jednom mestu treba izdvojiti 20 dinara, a u drugom čak 300. Uz to, neretko se dešava da se iste radnje unutar jedne lokalne samouprave naplaćuju različito. Primera radi, za uverenje koje se koristi u zemlji naplaćuje se taksa od 500 dinara, a ukoliko se isti taj dokument izdaje za upotrebu u inostranstvu, usluga košta dvostruko više. Zato je važno propisati adekvatnu metodologiju za utvrđivanje visine dažbina, da visina odgovara stvarnim troškovima pružanja usluge i da se tako obezbedi da se one naplaćuju pravično i ujednačeno – poručila je Milica Bisić, direktorka korporativnih poslova u KPMG.


EXIT proglašen najboljim festivalom Evrope | Balkanrock.com\nEXIT je zvanično najbolji festival Evrope, objavljeno je u sredu uveče na dodeli Evropskih festivalskih nagrada u Holandiji.\nEXIT je pobedio u glavnoj kategoriji u konkurenciji trista pedeset festivala iz više od trideset pet zemalja, uz preko milion glasova publike i mišljenje stručnog žirija sastavljenog od najeminentnijih ljudi svetske muzičke industrije, saopštili su organizatori.\nExitovi festivali bili su u finalu u čak šest kategorija, a sam EXIT u rekordne tri kategorije, uključujući i osvojenu glavnu nagradu za najbolji veliki evropski festival, te najboljeg festivalskog organizatora u Evropi i nagradu “Take a Stand” za društveni aktivizam.\n“Zaista je neverovatan uspeh nakon samo četiri godine ponovo osvojiti najvažniju festivalsku nagradu na svetu! I to u najtežoj kategoriji, gde su najveći evropski i svetski festivali sa budžetima i preko deset puta većim od našeg. Osećaj je neopisiv, izuzetno smo ponosni što smo najveće priznanje vratili u naš Novi Sad, evropsku prestonicu kulture, u našu Srbiju, u naš region! Upravo Balkanu ovom prilikom posvećujemo ovu nagradu sa željom da Exitovih pet festivala u Srbiji, Hrvatskoj, Bosni, Crnoj Gori i Rumuniji doprinesu da se našim regionom šire poruke ljubavi i prijateljstva i da “Tiha balkanska većina” prevlada i osigura trajni mir i sigurnost na ovim prostorima. Izuzetna je godina iza nas, a u ovoj pred nama su još veći planovi koje će sad biti puno lakše pretvoriti u stvarnost”, rekao je osnivač EXIT festivala Dušan Kovačević.\nOvo je druga po redu šampionska titula koju je EXIT osvojio na Evropskim festivalskim nagradama još od njihovog ustanovljenja 2010. godine, a svake godine je u najužem izboru za najbolji evropski festival.\nEXIT je prethodno osvojio nagradu za najbolji veliki evropski festival za 2013. godinu, dok je 2007. godine izglasan za najbolji evropski festival van Velike Britanije, od strane Britanskih festivalskih nagrada. Zanimljivo je da je sinoć trijumfovao i miljenik publike ovogodišnjeg Exit festivala Rag’n’Bone Man koji je proglašen za najbolju novu zvezdu u Evropi.\nPobednike bira publika iz cele Evrope, zajedno sa stručnim žirijem, koji čine istaknuti pojedinci iz sveta festivalske industrije, a lista dobitnika nalazi se na zvaničnom sajtu, navode iz organizacije EXITA.\nPočinje prodaja ulaznica za EXIT 2017\nOtvoren EXIT konkurs – 40 izvođača sviraće na Petrovaradinu


Plamen guta dolinu Napa - vino.rs\nutorak, 10 oktobar 2017 10:42\nKako je većina veza i internet konekcija u prekidu, ne zna se tačna razmera katastrofe, ali je već preko 1.500 kuća i komercijalnih zgrada spaljeno, a mnoge su vinarije u oblastima Sonoma i Napa, poput Signorello Estate u plamenu. Za sad, vlasnici vinarija sa kojima su vlasti stupile u kontakt usmereni su na zaštitu ljudi. Velika je sreća da je berba uglavnom već obavljena i da radnici nisu u poljima jer džinovski plamenovi i gust dim gutaju sve pred sobom. U trenutku izbijanja požara, crvena vina su već uglavnom u preradi, a nestanak struje, kakav je već u prvim časovima zadesio čuvenu vinariju Majka Grgiča, Grgich Hill Estate, takođe može imati negativne posledice po proizvodnju, dok stručnjaci napominju da čak i gotova vina mogu povući aromu dima.\nKolika je šteta u Napa dolini za sad je nemoguće proceniti, ali se zna da godišnji prihod ovog vinogorja u kome privređuje 700 uzgajivača grožđa i čak 475 vinarija iznosi i preko 60 milijardi dolara.\nZa uzroke ovih požara zasad nema objašnjenja.


Lajkovac - Zoran Đokić - Piksi\nZoran Đokić - Piksi\nZoran Đokić - Piksi, rođen 1961. godine u Valjevu, sticajem određenih životnih okolnosti, bavljenje sportom počinje od svog najranijeg detinstva, kada ga je majka Leposava dovela kod svog školskog druga, tadašnjeg trenera mlađih kategorija Želje, Zvonimira Tanaskovića Cona, zamolivši da pripazi Zorana, koji je odrastao bez oca, a ona je zbog prirode posla bila odsutna od kuće veći deo dana.\nZoran Đokić Piksi je debitovao u prvom timu Želje, u Valjevu protiv Krušika 1979. godine pod, kako navodi, veoma čudnim okolnostima. Tadašnji trener Železničara Mihailo Matić Maća, odlučuje da mu ukaže poverenje i uvodi ga u igru, verujući u njega kao sportistu ali i mladog čoveka, koji će bezrezervno dati svoj maksimum. Na toj utakmici Piksi, međutim, nije imao sreće. Promašio je neke izledne šanse i nije pružio svoj maksimum, verovatno kako i sam kaže zbog treme ili čega već, jer pred sam ulazak u igru bez ikakvog zagrevanja, odugovlačio je sa presvlačenjem pa ga je trener Maća, gurnuo rekavši „idi bre tamo skini se, i ulazi u igru“!\nIspostavilo se da je ta utakmica sem što je bila njegov debi za prvi tim Želje, bila svojevrsna prekretnica za dalju njegovu karijeru i samo shvatanje fudbala kao i odnosa prema samoj igri i protivničkim igračima. Popularni Piksi je važio za veoma hrabrog i temperametnog igrača, koji je davao maksimum na terenu, ne štedeći sebe ali ni protivničke igrače, ulazeći u duele sa dosta krupnijim rivalima od sebe bez imalo straha. Trener Želje Mihailo Matić Maća, nije želeo da ga uvodi u igru plašeći se „da ga neko ne ubije“, na šta mu je jednom prilikom Piksijeva majka rekla „uvedi ga neka igra, nećeš mu ti davati sahranu“.\nInteresntno je još da nadimak „Piksi“, nije preuzet od nekadašnjeg Zvezdinog asa Dragana Stojkovića Piksija“, od kojeg je stariji osam godina, već po nekada popularnom crtanom filmu „Piksi i Diksi“. Na žalost došao je trenutak kada je Zoran Đokić - Piksi , zbog ozbiljnog zdrastvenog problema, 1996. godine bio primoran da prekine fudbalsku karijeru, koja je sigurno mogla biti duža i uspešnija. Fudbalski ali i životni put koji je prošao ovaj Željin as, bio je veoma buran. „Sitne građe“ ali velikog srca kao i neobuzdanog temparamenta, te osobine doprinele su da doživi puno uspona i padova ali ostane uvek istrajan u želji da da se bori za iskrene i prave vrednosti.


VESIĆ: Beograd će još jednom postati dečja prestonica Starog kontinenta! • HAPPYTV.RS\nTradicionalni međunarodni susret dece, “Radost Evrope”, biće održan 49. put po redu od 2. do 5. oktobra u Beogradu, i u tom periodu glavni grad Srbije će još jednom postati dečja prestonica Starog kontinenta.\nOvogodišnja manifestacija, u organizaciji Dečjeg kulturnog centra i Gradske uprave grada Beograda, pod sloganom “Nek planeta blista”, posvećena je zaštiti životne sredine, što je jedna od prioritetnih tema koja povezuje decu celog sveta, razvijajući kod njih ekološku svest i odgovornost prema planeti Zemlji i njenim resursima.\nZamenik gradonačelnika Beograda Goran Vesić je istakao da je ovo jedna od najstarijih manifestacija u Beogradu, za koju će naredne godine, povodom jubilarne 50. godine održavanja, biti izdvojena još veća finansijska sredstva, kako bi se omogućilo da ona bude još spektakularnija.\nOve godine je u manifestaciju, na kojoj se, kako je rekao, radi čitave godine, grad Beograd uložio više od osam miliona dinara.\nNaveo je i da se početna ideja o boravku dece u privatnim kućama pokazala kao izuzetno uspešna, jer su se mnoga prijateljstva očuvala do današnjih dana.\n“Danas je Beograd kao što je bio i pre 49 godina - dečja prestonica Evrope”, izjavio je Vesić.\nGradski sekretar za kulturu Ivona Jevtić je rekla da je ove godine grad Beograd izdvojio tri miliona dinara više nego prošle godine, i da će za jubilarnu manifestaciju naredne godine biti izdvojena još veća sredstva.\n“Ova manifestacija napreduje iz godine u godinu, sve je kvalitetnija, a ove godine ćemo imati decu iz 18 gostujućih zemalja”, rekla je Jevtić.\nPomoćnik direktora za programsku delatnost Dečjeg kulturnog centra (DKC) Leontina Vukomanović je istakla da je ova manifestacija obeležje Beograda i da je tradicija koju DKC neguje već 50 godina vrlo značajna za prepoznavanje Beograda u svetu, jer “deca kao osnov druženja i prijateljstva jesu naše najveće blago”.\nU programu manifestacije učestvuju deca iz 18 zemalja uzrasta od sedam do 14 godina koju će ugostiti domaćini – učenici iz 17 beogradskih osnovnih škola.\nBoraveći u domovima svojih vršnjaka i učestvujući u svim programima manifestacije, deca dobijaju mogućnost da se međusobno upoznaju i uspostave trajna prijateljstva.\nDKC je priredio zanimljv program koji će omogućiti deci da se druže kroz igru, muziku i pes.\nZemlje učesnice predstaviće se na karnevalu u centru grada, na koncertima “Susreti prijateljstva” u DKC, kroz izložbu Međunarodnog likovnog konkursa, sportsko-rekreativni program na Adi Ciganliji i na svečanom koncertu u Sava centru.\nSvečano otvaranje manifestacije počeće karnevalom i defileom učesnika od Trga Republike do spomenika “Pobednik” na Kalemegdanu.


Zašto Pentagon povlači rakete iz Turske? - 17.08.2015, Sputnik Srbija\nSjedinjene Američke Države su najavile povlačenje protivraketnog sistema „patriot“ iz Turske. 17.08.2015, Sputnik Srbija\nkolumnisti, sirija, libija, irak, turska, iran, muamer gadafi, bašar asad, islamska država\n20:47 17.08.2015 (Osveženo: 16:19 05.10.2015)\nAmeričke rakete su postavljene na jug Turske 2013. godine, u vreme kada su se SAD sa saveznicama — Francuskom na čelu — spremale da vojnim sredstvima svrgnu sirijskog predsednika Bašara el Asada. Kao razlog za početak akcije Pariz i Vašington su naveli upotrebu hemijskog oružja od strane sirijske vojske, iako nije dokazano ko je u Siriji koristio bojeve otrove protiv civila.\n16 Avgust 2015, 17:25\nRusija je sprečila bombardovanje Sirije u trenutku kada su na terenu već bili označeni ciljevi. Moskva je tada predložila da se sirijsko hemijsko naoružanje stavi pod međunarodnu kontrolu, na šta je Damask pristao.\n„Ne želimo da upadnemo u zamku kao u slučaju Libije“, rekao je tada ruski ambasador u Francuskoj Aleksandar Orlov, koji je objasnio da obe strane u sukobu imaju bojne otrove — i vojska kao i pobunjenici.\nMoskva nije želela da se ponovi libijski scenario, kada je nakon vojne intervencije Zapada i svrgavanja Moamera el Gadafija u zemlji zavladao haos i došlo do jačanja islamskih ekstremista.\nDve godine kasnije, geopolitička situacija na Bliskom istoku se promenila, kao i prioriteti Vašingtona. Kratkoročni cilj više nije svrgavanje Bašara el Asada, već borba protiv zloglasne organizacije Islamska država. Strategija Pentagona — kombinacija vazdušnih napada na položaje džihadista u Iraku i Siriji i obučavanje i naoružavanje lokalnih snaga da im se suprotstave — pokazala se neuspešnom. Islamska država je proširila uticaj i drži značajne teritorije u Iraku i Siriji.\nU ovim okolnostima Vašington je bio prinuđen da otvori dosad nezamislive perspektive. U tom ključu treba razumeti dogovor sa Iranom o njegovom nuklearnom programu i postepenom ukidanju sankcija Teheranu koji je postignut 14. jula u Beču. U jednom od vrtoglavih zaokreta u svetskoj spoljnoj politici „Veliki Satana“, kako je Teheran donedavno nazivao Vašington, i jedna od „osovina zla“, što je za Belu kuću bio Iran, mogle bi da se nađu na istoj strani u borbi protiv sunitskih ekstremista.\nOpasnost od Islamske države približila je i pozicije Moskve i Vašingtona, što je pokazala rezolucija o utvrđivanju odgovornosti za hemijske napade u Siriji, koja je jednoglasno usvojena u Savetu bezbednosti Ujedinjenih nacija 7. avgusta. Ova rezolucija je protumačena kao okretanje leđa Moskve Damasku, ali Rusija je i dalje čvrsto na poziciji da se situacija u Siriji ne može rešiti vojnim sredstvima, već isključivo političkim dijalogom u koji bi bio uključen i Bašar el Asad. U protivnom, objasnio je početkom avgusta ruski ministar spoljnih poslova Sergej Lavrov, sirijsku vladu će zameniti grupe u kojima će dominirati islamski ekstremisti, kao što se to dogodilo u Libiji.\nTeheran više nije jedna od glavnih pretnji Vašingtona, a rušenje Bašara el Asada je palo u drugi plan, zbog čega je protivraketni sistem u Turskoj postao suvišan. Mnogo košta i nalazi se u zoni intenzivnih sukoba između turske vojske i kurdskih pobunjenika iz Radničke partije Kurdistana.\nInteresi Ankare i Vašingtona se više ne podudaraju kada je reč o sirijskoj krizi. Turska je bila jedna od najžešćih zagovornica rušenja Bašara el Asada i optužena je da je otvorila granice i pustila da kroz njenu zemlju prođu džihadisti iz celog sveta čiji je cilj bio da se priključe Islamskoj državi. Vašingtonu se nije svidelo što se Ankara pod plaštom borbe protiv Islamske države obračunava sa Kurdima, koji se u Siriji bore protiv pripadnika ove ekstremističke organizacije. Povlačenje protivraketnog sistema je poruka Vašingtona Turskoj da je neće podržati u toj borbi.


Republikanci - Sputnjik Srbija\nTramp traži od glumaca: Izvinite se mom potpredsedniku! (video)\nNovoizabrani predsednik SAD Donald Tramp zatražio je od glumaca mjuzikla „Hamilton“ da se izvine zbog javne kritike budućeg potpredsednika SAD Majkla Pensa, izrečene u petak na sceni, u Pensovom prisustvu.\nŠtab Klintonove okrivljuje direktora FBI za njen poraz na izborima\nSaradnici predizbornog štaba kandidatkinje demokrata za predsednika SAD Hilari Klinton smatraju da je direktor FBI Džejms Komi uzrok njenog poraza na izborima, javio je televizijski kanal „Foks njuz“.\nPolitika je veština mogućeg, tehnologija upravljanja ali i spektakl koji je u moderno vreme najvidljiviji — jer poruka mora otići što dalje, što brže, do što većeg broja ljudi i što jeftinije. Zato je Tramp koristio društvene mreže, Hilari Klinton iz usta nije vadila Rusiju, a Madona verbalno nudila neverbalnu komunikaciju.\nRepublikanci zadržali kontrolu nad Predstavničkim domom Kongresa\nPrema prvim rezultatima u državama u kojima su zatvorena birališta, republikanci su na izborima u SAD zadržali kontrolu nad Predstavničkim domom američkog Kongresa.\nDvostruki blef Vašingtona: Napasti Moskvu u slučaju Trampove pobede\nTvrdnje Vašingtona da je Moskva umešana u sajber-napade u Americi predstavljaju blef koji je neophodan u slučaju pobede republikanca Donalda Trampa na predsedničkim izborima, kako bi se moglo saopštiti da je to posledica mešanja treće strane, smatra bivša saradnica britanske kontraobaveštajne službe Eni Mašon.\nTrampov savetnik: Interesi SAD i Rusije se podudaraju\nNacionalni interesi SAD i strateški prioriteti Rusije se podudaraju, a Moskva bi u velikoj meri mogla da doprinese rešavanju aktuelnih svetskih problema, izjavio je savetnik američkog predsedničkog kandidata Donalda Trampa za međunarodna pitanja i osnivač investicione kompanije „Global enerdži kapital“ Karter Pejdž.\nVikiliks: Savet Klintonovoj da kritikuje Rusiju kako bi delovala moćnije\nSavetnici štaba kandidatkinje demokrata za predsednika SAD Hilari Klinton preporučili su joj da kritikuje dejstva Rusije u Siriji kako bi „izgledala moćno“ u očima birača, svedoče dokumenti objavljeni 10. oktobra na sajtu Vikiliks.\nTramp napao „nelojalne“ republikance\nRepublikanski kandidat Donald Tramp žestoko je napao „nelojalne“ republikance, koji su se distancirali od njegove kampanje, rečima da će oni biti odgovorni ukoliko se kampanja bude pokazala kao neuspešna.\nRepublikanci razmatraju zamenu Trampa novim kandidatom\nPravnici Nacionalnog komiteta Republikanske partije SAD razmatraju sve moguće pravne aspekte kako bi na predstojećim predsedničkim izborima zamenili Donalda Trampa drugim kandidatom, saznaje list „Politiko“ pozivajući se na izvore u partiji.\nZašto se američki republikanski list dodvorava Putinu\nUgledni američki list „Taunhol“, blizak konzervativnom krilu Republikanske partije, priznao je da je predsednik Rusije Vladimir Putin „lider velike države“ koji deluje isključivo u interesima svoje zemlje.\nHilari Klinton kopirala Zorana Milanovića, pa zažalila\nDemokratski predsednički kandidat Hilari Klinton izjavila je danas da žali zbog izjave u kojoj je rekla da polovina sledbenika njenog republikanskog rivala Donalda Trampa predstavlja „šaku jada“ (basket of deplorables).\nTramp skupio dovoljan broj glasova za nominaciju za predsednika SAD\nMilijarder Donald Tramp osvojio je dovoljan broj glasova delegata neophodnih za nominaciju Republikanske stranke za predsednika SAD, objavio je AP na osnovu sopstvenih kalkulacija.\nDinastija se nastavlja: četrdesetogodišnji Džordž Buš nova zvezda\nDžordž P. Buš, najstariji sin neuspešnog kandidata za republikansku predsedničku nominaciju Džeba Buša, zvezda je u usponu u Teksasu, najvećoj konzervativnoj državi SAD.\nČurkin: Za sada je Klintonova favorit\nFavorit u predizbornoj trci u Sjedinjenim Američkim Državama je Hilari Klinton, mada je Donald Tramp već sve iznenadio svojim uspesima, rekao je stalni predstavnik Rusije pri Ujedinjenim nacijama Vitalij Čurkin.\nNATO nije ekonomski isplativ za druge zemlje i one, iako deklarativno pristaju na izdvajanje dva odsto BDP-a za tu alijansu, to praktično ne rade, tako da je jasno da nevoljno slede taj put.\nMelanija: Stvari koje možda niste znali o potencijalnoj prvoj dami SAD\nPostoji šansa Donald Tramp postane sledeći predsednik SAD u 2016. godini. Ako se to desi, Sjedinjene Države će takođe imati novu prvu damu — Melaniju Tramp. Čini se da ljudi u svetu ne znaju mnogo o njoj, osim da je ona bivši model rođen „negde u istočnoj Evropi“.\nSvet šokiran predlozima republikanaca za borbu protiv terorizma\nSvetska zajednica šokirana je izjavama republikanaca koje se mogu čuti u predizbornoj kampanji za predsednika SAD, izjavio je američki državni sekretar Džon Keri.\nFavorit republikanaca u predsedničkoj trci Donald Tramp izjavio je da je bio prinuđen da se „bori s mnogim talentovanim i žilavim ljudima“, zbog čega nije imao vremena da razmišlja o svom ponašanju.\nAmerički senator: Obarao bih ruske avione u Siriji\nKandidat za američkog predsednika iz Republikanske partije, senator iz Južne Karoline Lindzi Grejam, izjavio je da bi obarao ruske avione u Siriji da bi zaštitio snage koje podržavaju SAD.


Pirot domaćin predstavnicima desetak zemalja - JuGmedia\nPredstavnici desetak zemalja učestvovali su na današnjoj Međunarodnoj naučno- stručnoj konferenciji pod nazivom “Regionalni razvoj i prekogranična saradnja”\nCilj ove konferencije je da promoviše naučne radove zasnovane na akuelnom stanju regionalnog razvoja u Srbiji sa akcentom na prekograničnu saradnju.\nPredsednik Ugovorne okružne komore Pirot Dragan Kostić je izjavio da će više od 90 autora kroz 56 radova ukazati na to šta treba da radimo u regionu da bismo bili uspešniji.\n“ Veoma sam zadovoljan posetom i verujem da će svi radovi dati doprinos šta nam je činiti u regionu da bismo dalje napredovali”, rekao je Kostić, dodajući da će sve ovo što se čuje na Konferenciji poslužiti za neke nove ideje i nove projekte.\nPredsednik Skupštine grada Pirota Milan Popović je rekao da je minulih godina u ovom gradu realizovano mnogo projekata prekogranične saradnje\n“Sve to utiče na ekonomski razvoj i stvaranje uslova za dalji razvoj. Nadam se da će Pirot i dalje ostati lider u prekogračninoj saradnji i da ćemo svih ovih pet projekata realizovati bez problema i konkurisati sa novim projektima”, rekao je Popović.\nProfesor sa Aristitelovog univerziteta u Solunu Aristotelios Naniopulo je ukazao na projekat kulturne saradnje izmedju Sereza u Grčkoj i Petriča u Bugarskoj.\n“Nadamo da je to je dobar primer za sve druge vidove prekogranićne saradnje u ovom regionu“ istakao je Naniopulo.\nPredsednik ogranka SANU u Nišu profesor Ninoslav Stojadinović je takodje ukazao na značaj razvoja prekogranične saradnje\n„To je važno i korisno kao i interakcija firmi sa obe strane, saradnja ljudi sa obe strane granice, Sve to doprinosi prosperitetu obe države“, rekao je Stojadinović.\nPored Privredne komore, konferenciju su organizovali grad Pirot, Univerzitet „Metropolitan“ i Fakulteta za menadžmet iz Zaječara.\nNaučne radove po tematskim oblastima prijavilo je čak devedeset autora uglednih naučnih institucija u zemlji i inostranstvu.


Posebna sjednica NS RS u Banjaluci - Moja Hercegovina\nPočetna / Posebna sjednica NS RS u Banjaluci\n11. Novembra 2019. 12:54\nPosebna sjednica Narodne skupštine RS na zahtjev vladajuće većine, počela je u Banjaluci.\nNa predloženom dnevnom redu je samo jedna tačka – Informacija o neustavnoj transformaciji dejtonske strukture BiH i uticaju na položaj i prava RS.\nZakazivanje posebne sjednice s predloženom tačkom dnevnog reda zatražila je potpisima jedna trećina poslanika iz klubova SNSD, DNS, Socijalistička partija, DEMOS, Ujedinjena Srpske, NDP i dva nezavisna poslanika, prenosi Fena.\nSjednici Narodne skupštine prisustvuju predsjednica RS Željka Cvijanović, srpski poslanici i delegati u Parlamentarnoj skupštini BiH, ministri i premijer RS, predsjednici stranaka SNSD, SDS, PDP…\nUvodnu informaciju podnio je šef poslaničkog kluba SNSD-a Igor Žunić, nakon čega o nedejtonskim odlukama poslanicima govorio Milorad Dodik lider SNSD-a, nakon čega se obraća predsjednik SDS Mirko Šarović.\nOznakeNS RS posebna sjednica


Dionica Dropboxa porasla 35 posto u prvom danu na berzi – Bankar.me\nMarch 26, 2018 BERZA, PLANETA, SAD, SVE VIJESTI, SVIJET Leave a comment\nCijena dionice Dropboxa skočila je više od 35 posto u petak, prvog dana trgovanja tom dionicom na berzi, jer su ulagači, uprkos oštrom padu američkih tržišta, pokazali veliki interes za prvu veću inicijalnu javnu ponudu jedne tehnološke kompanije u više od godinu dana.\nSkok cijene Dropboxa za 35 posto u debiju na tržištu posebno dolazi do izražaja s obzirom da je na Wall Streetu u petak S&P 500 indeks potonuo 2,1 posto, dok je Nasdaq indeks izgubio 2,4 posto jer su berze već danima pod pritiskom zbog rizika od trgovinskog rata između SAD-a i Kine.\nPo početnoj cijeni dionice, Dropbox je imao tržišnu vrijednost od 12,67 milijardi dolara, znatno iznad vrijednosti od 10 milijardi dolara koju je imao u posljednjem krugu privatnog finansiranja.\nDropboxov dugo očekivani debi okončao je dugu sušu na američkom IPO tržištu za velika tehnološka imena. Posljednja velika javna ponuda dionica tehnoloških kompanija bila je ponuda Snapa u martu prošle godine.\nPOJMOVIakcije Dropbox Dropbox Dropbox IPO\nPrevious Arapi i dalje ulažu u preduzeća, a Rusi u nekretnine\nSljedeći Ove tri kompanije su najidealnije za zaposlenje\nAmeričko IPO tržište – najbolji rezultati u posljednje tri godine


Fabrika vode Zrenjanin: Spremni da za nekoliko dana isporučimo dobru vodu – SLOBODNA VOJVODINA\nFabrika vode Zrenjanin: Spremni da za nekoliko dana isporučimo dobru vodu\nStručni tim Fabrike vode u Zrenjaninu zatražio je od preduzeća “Vodovod i kanalizacija” da ih obavesti kada mogu započeti tretman vode, jer se, kako navode, u roku od nekoliko dana “dobra voda”, u skladu sa zakonom, može isporučiti gradu.\nU Saopštenju tima navodi se da je fabrika sposobna da isporučuje vodu u skladu sa Pravilnikom o higijenskoj ispravnosti vode već u narednih nekoliko dana i da nisu odgovorni za kvalitet vode u mreži, već samo na izlaznoj cevi u fabrici i da je za to odgovoran zrenjaninski Vodovod.\nStručni tim Fabrike osvrnuo se i na izveštaj stručne komisije „Vodovoda i kanalizacija“, koji su dobili posle nekoliko zahteva upućenih tom preduzeću i gradonačelniku Zrenjanina, ipak dobili na uvid, a u kome se navodi da nije ispunjen nijedan od 34 uslova predviđenih ugovorom.\n„Nakon temeljne provere, otkrili smo da je u izveštaju takozvanih stručnjaka JKP napravljena greška i da ne postoje 34 tačke već samo 26, naš tim stručnjaka je prošao kroz izveštaj i otkrio da je 17 tačaka u skladu sa ugovorom, tri su delimično ispunjene i biće u skladu sa ugovorom za nekoliko nedelja“, navedeno je u saopštenju.\nOni su dodali da šest tačaka, od kojih se neke tiču i tretmana otpadnih voda, nisu ispunjene, ali da imaju postrojenje koje nije u funkciji, jer je potrebna nadogradnja usled znatno veće potrošnje vode nego što je bilo projektovano.\nTim Fabrike navodi i da je kvalitet sirove vode, koju im obezbeđuje „Vodovod“, pokazao da na 60 uzoraka 35 nije u skladu sa ugovorenim parametrima.\n„JKP je ugovorom u obavezi da nas redovno obaveštava o eventualnoj promeni kvaliteta sirove vode, što do sada nikada nisu uradili i da nam jednom u roku od tri meseca daje veliku analizu sirove vode i jednom godišnje kompletnu analizu što su u poslednjih pet godine uradili svega dva puta“, istakli su oni.\nStručni tim Fabrike vode ocenio je da je potrebna „potpuna i iskrena saradnja“ sa preduzećem „Vodovod i kanalizacija“ a ne, kako navode, kao što je to bio slučaj u prethodnom periodu.\nVoda u Zrenjaninu zabranjena je za piće već 17 godina zbog nedozvoljene količine aresena u njoj a Fabrika vode, iz koje su uveravali Zrenjanince da je sve spremno i da se očekuje ukidanje zabrane, zbog havarije krajem prošle godine prestala je sa radom.\nSnabdevanje vodom je zbog toga tada ponovo preuzelo preduzeće „Vodovod i kanalizacija“.\nStanovnici Zrenjanina prinuđeni su da za piće kupuju flaširanu vodu ili da se vodom snabdevaju sa „eko česme“ u jednom naselju.\nIma i onih koji nisu u mogućnosti da svakodnevno kupuju vodu, a svi zajedno ukazuju da je „žuta zrenjaninska voda“ iz vodovoda u poslednje vreme još lošijeg kvaliteta sa izraženijom bojom, mirisom i ukusom.\nTadić: Ministarstvo za izbore je nerealan zahtev opozicije\nPreduzetnici i privrednici najavili protest za subotu, traže otpis poreza i doprinosa