Hapšenje Darka Šarića\nobjavio sandzaklive 14. Aprila 2022., 11:51\nJake policijske snage blokirale su ulicu u kojoj se nalazi vila Darka Šarića.\nPodsetimo, Šarić se od decembra nalazi u kućnom pritvoru. Kako prenosi “Kurir” sa lica mesta, ulica na Senjaku potpuno je blokirana, a mogu se videti pripadnici SAJ, policija, Hitna pomoć i službeni psi.\nMediji prenose da je u toku hapšenje Darka Šarića, a specijalci ne dozvoljavaju nikome da priđe vili.\nobjavio sandzaklive 27. Juna 2022., 22:20\nSrbija: POLICAJAC oteo mladića i zlostavljao ga, pa snimke slao njegovoj djevojci\nobjavio sandzaklive 27. Juna 2022., 22:13\nobjavio sandzaklive 27. Juna 2022., 22:08\nobjavio sandzaklive 27. Juna 2022., 22:07\nOčuvanje mira u BiH i cijelom regionu od presudnog značaja\nSa 13 godina postala multimilioner | Info\nNova.rs – U Ljajićevim kolima nije bilo 2 miliona evra…HronikaU kolima političara Rasima Ljajića, koji je u nedelju imao saobraćajnu nesreću u kojoj je stradao njegov prijatelj i kolega Branko Gogić, nije pronađe…\nViše javno tužilaštvo naložilo ekshumaciju tijela bivšeg muftije Muamera Zukorli…HronikaViše javno tužilaštvo u Novom Pazaru naložilo je ekshumaciju tela bivšeg predsednika Stranke pravde i pomirenja Muamera Zukorlića u sklopu istrage o u…


Kako se navodi u obrazloženju Zakona „uvođenje ove kategorije pravnih lica neophodno je s obzirom da se u zemljama EU velika pažnja posvećuje mikro entitetima. U prilog tome govori i poslednja izmena Četvrte direktive iz marta 2012. godine, kojom su propisani kriterijumi za razvrstavanje mikro entiteta, sa ciljem da se njihovo finansijsko izveštavanje svede na minimum, tj. da ta grupa bude praktično izuzeta od obaveze sastavljanja finansijskih izveštaja (već isključivo za poreske svrhe). S tim u vezi, u novom Zakonu propisani su odgovarajući kriterijumi za njihovo razvrstavanje (usklađeni sa kriterijumima iz Četvrte direktive EU) i u velikoj meri pojednostavljena normativna osnova za njihovo izveštavanje.“\nPredloženi kriterijumi za razvrstavanje mikro entiteta\nMikro pravna lica su ona pravna lica koja ne prelaze dva od sledećih kriterijuma:\nprosečan broj zaposlenih 10;\nposlovni prihod 700.000 EUR;\nvrednost poslovne imovine 350.000 EUR.\nUvođenje mikro entiteta ima za cilj dodatno uprošćavanje uslova za vođenje poslovnih knjiga i sastavljanje finansijskih izveštaja za ovu kategoriju pravnih lica, kao i snižavanje njihovih troškova poslovanja u vezi sa finansijskim izveštavanjem.\nNovina je i da mikro pravna lica vrše priznavanja, merenja, prezentacije i obelodanjivanja pozicija u svojim pojedinačnim finansijskim izveštajima u skladu sa podzakonskim aktom donetim u skladu sa opštim računovodstvenim načelima propisanim ovim zakonom, od strane ministara nadležnog za poslove finansija.\nBroj mikro pravnih lica u Srbiji\nPrimenom kriterijumima iz\naktuelnog Zakona o računovodstvu i reviziji\nPrimenom kriterijumima iz Nacrta zakona\nFinansijski izveštaji i godišnji izveštaj o poslovanju\nMikro pravna lica prema predlogu zakona sastavljaju godišnje finansijske izveštaje koji obuhvataju: Bilans stanja i Bilans uspeha.\nZa razliku od njih, mala pravna lica i preduzetnici sastavljaju godišnje finansijske izveštaje koji obuhvataju: Bilans stanja, Bilans uspeha i Napomene uz finansijske izveštaje.\nU odnosu na postojeće zakonsko rešenje, izvršene su izmene u pogledu rokova za dostavljanje redovnih godišnjih, odnosno konsolidovanih finansijskih izveštaja. Naime, propisana je obaveza svim pravnim licima, odnosno preduzetnicima koji su obveznici primene ovog zakona da svoje godišnje finansijske izveštaje (uključujući finansijske izveštaje koji su predmet revizije) za tekuću poslovnu godinu dostave APR do 30. juna naredne godine (u postojećem zakonu rok je kraj februara).\nTakođe, sva pravna lica dužna su da počev od finansijskih izveštaja za 2013. godinu, finansijske izveštaje sastavljaju u elektronskom obliku i potpisuju ih kvalifikovanim elektronskim potpisom.\nNovinu u odnosu na postojeći zakon predstavlja uvođenje obaveze svim pravnim licima i preduzetnicima da za statističke i druge potrebe dostavljaju Agenciji za privredne registre Bilans stanja, Bilans uspeha i Statistički izveštaj za tekuću godinu, do kraja februara naredne godine. Ova obaveza odnosi se i na ona pravna lica koja imaju poslovnu godinu različitu od kalendarske.\nNapomena: Korišćen materijal dat na sajtu Ministarstva finansija i privrede.


FK Partizan: Novo rukovodstvo izabrano legalno\nBeta\t 26. oktobra 2016. 17:50\nFudbalski klub Partizan saopštio je danas da je na nedavno održanoj vanrednoj Skupštini legalno izabrano novo rukovodstvo, pošto su joj prisustvovala potrebna 33 delegata.\nFudbalski klub Partizan u ponedeljak je dobio novo rukovodstvo na čelu sa predsednikom Miloradom Vučelićem. Kako je tada rečeno, Skupštini je prisustvovalo 33 delegata, Vučelić je dobio 30 glasova, a bilo je i tri uzdržana. Bivši funkcioner Partizana, a sada u opoziciji, Nenad Bjeković iste večeri rekao je da su odluke na Skupštini nevažeće pošto nije bilo kvoruma.\nPartizan je u današnjem saopštenju izrazio zadovoljstvo što je vanredna Skupština legalno zasedala 24. oktobra, da su zasedanju “punovažno prisustvovala 33 delegata, što je omogućilo donošenje potpuno legalnih i legitimnih odluka, uključujući i izbor predsednika i članova Upravnog odbora FK Partizan”.\nIz Partizana su naveli da je “malicioznim i tendenzioznim nastupima jednog delegata” neutemeljeno dovedena u pitanje volja delegata i punovažne odluke vanredne Skupštine Partizana, kao i da su svi delegati primili poziv i potpisali svoje prisustvo u Sportskom centru Partizan-Teleoptik.\n“Statut FK Partizan ne poznaje obavezu informisanja bilo kog delegata Skupštine o biografiji drugih članova ovog najvišeg klupskog tela. Neinformisanost i odsustvo elementarnih saznanja delegata Nenada Bjekovića nije uslov bez kojeg nema Skupštine”, piše u saopštenju.\nPartizan je izrazio snažan protest usled, kako je navedeno medijskog linča kroz koji prolaze neki delegati Skupštine FK Partizan i pozvao pojedine medije da ustanove obostrani princip profesionalne saradnje a ne “jednostrani princip poslušničkog izveštavanja”.\n“Držimo da legalno i legitimno izabrani organi FK Partizan imaju prevashodni zadatak da učine sve kako bi prvom timu omogućili da nesmetano nastavi takmičenja u Super Ligi i Kupu Srbije”, navodi se u saopštenju.


Šekularac je preminuo u 81. godini u subotu, a ostaće upamćen kao jedan od najvećih svetskih driblera. U karijeri je najduže nosio dres Crvene zvezde, čak 11 godina, i u tom periodu odigrao 375 utakmica i postigao 119 golova.\nNakon uspešne igračke karijere se otisnuo u trenerske vode, a zadnji angažman mu je bio pre 12 godina kada je bio šef stručnog štaba Srpskih belih orlova iz Australije. Nakon toga se penzionisao, a poslednjih godina je imao i velike probleme sa zdravljem.\nDruga Zvezdina zvezda i jedan od najboljih jugoslovenskih fudbalera će u sredu dobiti ispraćaj kakav zaslužuje. Ispraćaj u legendu.


Jemenski predsjednik Abd Rabo Mansur Hadi vratio se danas u Aden, privremeni glavni grad, iz Saudijske Arabije, gdje je bio u izgnanstvu, da nadzire ofanzivu protiv pobunjenika, naveo je izvor iz predsjedništva.\nPredsjednik je došao u predsjedničku palatu da nastavi svoju nadzor operacije pokrenute juče u jugozapadnoj provinciji Taez, koju i dalje, kao i sjeverne provincije zemlje i glavni grad Sanu kontrolišu šiitski pobunjenice, dodao je taj izvor.\nPredsjednik je došao vojnim helikopterom do palate Al Mašik, koja se nalazi u južnom predgradju Adena, drugog po veličini grada u Jemenu.\nPalata je bila teško oštećena u borbama snaga vjernih predsjedniku i šiitskih pobunjenika Huta.\nNedavno su je obnovili Ujedinjeni Arapski Emirati, jedan od stubova arapske koalicije koja od kraja marta interveniše u Jemenu da bi povratila kontrolu predsjednika Hadija nad zemljom.\nDva dana ranije vratio se jemenski premijer Haled Bahah, koji je došao u nedelju na ostrvo Sokotra, 350 kilometara od obala Jemena, i najavio povratak vlade, sa svim članovima da bi bili vlast na teritoriji Jemena.\nPrema navodima UN, u ratu u Jemenu poginulo je oko 5.000 ljudi, više od polovina od kojih su civili, od marta kada je počela intervencija arapske koalicije pod vođstvom Saudijske Arabije.


Potpuno povlačenje zbog imuniteta\nAmerički vojnik u Bagdadu\nIrački premijer Nuri al-Maliki kazao je da danas su Sjedinjene Države odlučile da povuku sve vojnike iz Iraka do kraja godine nakon što je iračka vlada odbila da garantuje davanje imuniteta američkim trupama u toj zemlji.\nVašington je tražio imunitet za malu grupu vojnika koji bi ostali u Iraku kako bi pomogli u obuci i spriječili širenje uticaja susjednog Irana. U zemlji se nalazi 39 hiljada američkih vojnika, što je znatno manje u odnosu na 2008. kada ih je bilo 165 hiljada.\nDržavna sekretarka Hilari Klinton naglasila je da povlačenjem trupa neće biti okončano američko angažovanje u Iraku. Klinton, koja boravi u Tadžikistanu u okviru turneje po Centralnoj Aziji, ocijenila je da povlačenje označava novu fazu u odnosima dvije zemlje i najavila da će Sjedinjene Države i dalje imati snažno prisustvo u regionu.


Lučić: Ambiciozni planovi o proširenju "Telekoma Srbija" na prostoru Kosova i Metohije - Radio televizija Pančevo\nLučić: Ambiciozni planovi o proširenju “Telekoma Srbija” na prostoru Kosova i Metohije\n3. februara 2021. 3. februara 2021. 092\nGeneralni direktor “Telekoma” Vladimir Lučić obišao je mts d.o.o u Kosovskoj Mitrovici i tom prilikom ispred novog objekta razgovarao sa radnicima Telekoma o daljoj saradnji i planovima.\n“Velika mi je čast što sam danas posetio naše radnike na Kosovu i Metohiji i što ovde vama dajem intervju ispred zgrade koja će biti ponos “Telekoma Srbije” a čija će izgradnja biti završena u maju. Mi imamo ambiciozne planove da proširimo “Telekom Srbija” na prostorima Kosova i Metohije , da budemo lideri” rekao je Lučić.\n“Prošle godine smo intenzivno radili i višestruko povećali naš broj korisnika fiksne telefonije i IP televizije. Ove godine planiramo bar da udvostručimo broj i da budemo na pravom putu da budemo i ovde broj jedan”, rekao je Lučić.\nOn je poručio da će “Telekom Srbija” neumorno raditi i nadalje, kako bi postao regionalni lider i privredni gigant.\n“Naš cilj jeste da “Telekom Srbije” bude regionalni lider i privredni gigant, ali na tom putu nas često i u centralnoj Srbiji napada konkurencija, ali mi smo sigurni u sebe i nepokolebljivo ćemo raditi, niko nas neće zaustaviti u tome i “Telekom Srbije” će biti najjača firma u regionu i najjača firma na Kosovu i Metohiji. Svi nači planovi će se uskoro i videti”, naglasio je generalni direktor Telekoma Srbije Vladimir Lučić.\nNa kraju posete Lučić se zahvalio radnicima telekoma u Kosovskoj Mitrovici i naglasio da su oni dobro organizovana ekipa u sastavu “Telekoma” i da je sve ovo što su radili u poslednjih par godina, na ponos čitave kompanije.\nVučić sa Pastorom: Nikad bolji odnosi Srba i Mađara\nVUČIĆ RAZGOVARAO SA PUTINOM: Srbija će uz pomoć stručnjaka iz Rusije izgraditi postrojenja i samostalno proizvoditi vakcine\nJoš 102 nova slučaja korone u Srbiji!\nBojana Kecic 23. juna 2020. 27. avgusta 2020.\nAPSOLUTNA DOMINACIJA “DINAMA” 16. pobeda pančevačkih rukometaša\nJasmina Petkovic 17. februara 2019. 17. februara 2019.


Svjetski dan doktora porodične medicine: KLJUČNA ULOGA U BORBI PROTIV VIRUSA KORONA - Mednet Edukacije\nPorodični ljekari su u borbi protiv virusa korona imali ključnu ulogu u očuvanju zdravstvenog sistema, a na to ukazuje i oko 1,5 miliona pregleda tokom 2020. godine, izjavio je Srni predsjednik Udruženja doktora porodične medicine Srpske Draško Kuprešak.\nKuprešak je istakao da su domovi zdravlja kako bi bili što efikasniji pretrpjeli unutrašnju reorganizaciju poput uvođenja posebnih traktova za trijažu i pregleda pacijenata sa simptomima gornjeg disajnog trakta, takozvane ARI ambulante.\n“Zbog rasta broja oboljelih i opterećenja bolničkog sistema doktori porodične medicine su odlukom resornog ministarstva uključeni u proces liječenja lakih i blažih formi kliničkih slika oboljelih pacijenata u kovid ambulantama gdje su bili nadležni za davanje terapije i praćenje stanja”, rekao je Kuprešak.\nOn je napomenuo da veliki broj pregleda, koji se kreće oko 1,5 miliona u 2020. godini na nivou cijelog sistema porodične medicine, govori u prilog ogromnog napora porodičnih ljekara koji su podnijeli težak teret pandemije.\nOvogodišnji slogan obilježavanja 19. maja, Dana porodične medicine “Gradimo budućnost sa porodičnom medicinom”, prema riječima Kuprešaka, naglašava ključnu ulogu koju ima porodična medicina u funkcionisanju primarne zdravstvene zaštite.\nUdruženje doktora porodične medicine Republike Srpske uputilo je čestitku svim doktorima porodične medicine u Srpskoj povodom njihovog dana i podržalo ih u borbi protiv virusa korona budući da više od godinu dana pacijentima pružaju zdravstvenu zaštitu izlažući se da i sami budu zaraženi.\n“Pokazujući profesionalizam i istrajnost u borbi sa ovim civilizacijskim izazovom, za koju medicina još nema odgovor, apelujemo da se svi doktori porodične medicine vakcinišu i time pokažu svijest o značaju imunizacije i zaštite sebe, svoje porodice i pacijenata”, rekao je Kuprešak.\nMeđunarodna organizacija za doktore porodične medicine, priznata od Svjetske zdravstvene organizacije, je u maju 2010. godine na sastanku Svjetskog savjeta u Meksiku proglasila 19. maj kao Svjetski dan doktora porodične medicine.\nNa ovaj dan se otvaraju mogućnosti da se istakne značajan doprinos porodičnih ljekara u pružanju zdravstvene zaštite stanovništvu, kao i njihova važnost i uloga u cjelokupnom zdravstvenom sistemu.\nPogledajte obraćanje predsjednika Udruženja doktora porodične medicine Srpske Draška Kuprešaka, povodom Svjetskog dana doktora porodične medicine.\nPrevious Rezultati meta analize o riziku od akutnog infarkta miokarda\nNext 1.000 učesnika prisutvovalo webinarima na temu „Prevencije venskog tromboembolizma (VTE) kod nehirurških pacijenata”


Naslovna » Izlasci » Muzika » Koncerti » Željko Vasić u Sava centru\nNeko drugi 8. novembar 2016. Koncerti Postavite komentar\nCene ulaznica su i 1.200, 1.600 i 2000 RSD.\nPopularni pop pevač ponovo će se družiti sa svojom publikom u Sava centru. Ovim koncertom podsetiće na stare hitove, ali i predstaviti pesme sa novog albuma „Nema dalje“.\nDebitovao je pre šesnaest godina na festivalu „Sunčane skale“ pesmom „Žena kao ti“ koja je vremenom postala evergrin domaće pop muzike. Maxi singl „Intro“ sa četiri pesme koji je objavio 2004. zabeležio je veliku popularnost i tiraž, a potvrdu svoje popularnosti i kvaliteta Željko Vasić je dobio već naredne godine kada je na Beoviziji nagrađen za najbolje debitantsko izdanje.\nUsledila su brojna priznanja najeminentnijih domaćih TV i radio stanica. Posle nekoliko meseci studijskog rada, krajem 2006. godine, Željko Vasić je objavio novi singl „Samo moja“, pesmu koja je kao naslovna numera najavila njegov drugi studijski, ali i prvi standardni album koji je objavljen u junu 2008. godine. Sa aktuelnog CD-a Željko je publici predstavio čak pet video spotova, a nedugo zatim dobio je priznanje za Pop pevača godine na Radijskom festivalu.\nTokom 2012. objavio je hit singlove „Zanjiši kukovima“, „Voli me i ne voli me“, „Željo moja jedina“, a album „Letnji intemezzo“ objavljuje 2013. Brojne nagrade i koncertne turneje obeležile su proteklih nekoliko godina Željkove karijere, a u maju 2016. izdavačka kuća „Pop music“ objavila je album „Nema dalje“ i CD sa koncertom Željka Vasića iz Sava centra 2013. godine čemu su prethodili i brojni spotovi koje je snimio za pesme koje su za kratko vreme postale hitovi („Kada spavaš“, „Lako je umreti“, „Nema nikoga dugo“, „Jugoslavija“, „Na pola metra“…), dok je duet sa Ninom Badrić „Lozinka za raj“ postigao veliku popularnost na celom Balkanu. (danubeogradu.rs)\nTagoviizlasci koncerti muzika pop sava centar željko vasić\nPrethodni Plavi krug oko Ade, nedelja, 13. novembar\nSledeći Novi spot: Artan Lili – Samo ja


Srbija zatražila linearno povećanje sredstava iz IPA fondova – ICR\nSrbija zatražila linearno povećanje sredstava iz IPA fondova\n8. decembra 2010. Ξ\nPotpredsednik Vlade Srbije za evropske integracije Božidar Đelić juče je u Briselu u vezi sa budućnošću zapadnog Balkana i EU predložio da finansiranje iz evropskih fondova zemalja koje teže članstvu u Uniji počne linearno da se povećava i da EU pruži garancije za budžete ovih država, saopšteno je na sajtu Vlade Srbije.\nĐelić, koji učestvuje na regionalnoj IPA konferenciji „Održivi rezultati i uticaji“, rekao je da Evropa počinje da razmišlja o načinima finansiranja zapadnog Balkana i Turske u predstojećih osam godina i ocenio da je zbog toga bitno da su dve ideje koje su iznete naišle na dobar prijem.\nPotpredsednik Vlade je objasnio da je ideja da se finansijska podrška zemljama koje teže članstvu u Uniji linearno povećava i pre samog članstva, a ne da kada postanu članice odjednom dobiju velika sredstva koja nisu u stanju da utroše.\nTo bi značilo, kako je objasnio, da bi Srbija iz IPA fondova umesto zvaničnih 200 mil EUR u godinama koje dolaze mogla da dobija 300, 500, 600, 800 mil EUR kako bi se bolje pripremila za ulazak u EU.\n– Druga ideja jeste davanje garancija EU za naš budžet da bismo mogli da se zadužimo na tržištu kapitala pod uslovima koje dobija sama Unija, a to je kamata od oko jedan odsto na godišnjem nivou – dodao je on.\nPrema njegovim rečima, ovakvo povećanje podrške Unije i davanje garancija su sada prvi put dobile podršku i evropskih zvaničnika.\nĐelić je napomenuo da je preduslov i za jedno i za drugo finansijski sistem koji je transparentan, nekorumpiran i gde evropski poreski obveznici znaju na šta se troši novac.\nIzmene Zakona o porezu na dobit preduzeća naredne godine\nKonkurs za sufinansiranje međuopštinskih prioritetnih projekata\nZapošljavaju 4% ljudi a kroje privredu\n25. oktobra 2010. Ξ\nPromovisan internet portal za preduzetnice iz Srbije i Nemačke\n11. marta 2011. 11. marta 2011. Ξ\nStruja će uskoro poskupeti do 10%


Web stranica Vlade TK - Poštovani Tim mladih i ambicioznih ljudi iz Gračanice donio je odluku da na područiju naše opštine pokrene prvi poduzetnički inkubator kojim bi smo ponudili novim kao i već postojećim privrednim subjektima i biznisima šansu za uspjeh. Konkretno nudimo im\nNavedene usluge nudili bi besplatno, kako bi smo našim stanarima pomogli u najtežem periodu osnivanja firme tj.početku. Naš tim se sastoji od 4 osobe, 3 je ekonomske struke te jednog pravnika. Za početak na raspolaganju imamo 27 poslovnih prosotra ukupne provršine cca1000m2 koji se nalaze u Gračanici naselje luke (zgrada kod stadiona). U kasnijim fazama razvoja planiramo da proširimo prostore inkubatora i na zanatski centar Europa u Gračanici, te jednu proizvodnu halu također na područiju Gračanice u krugu firme Širbegović inženjering. Trenutno smo u fazi registracije. Inkubator plairamo da registrujemo kao obrt zbog jednostavnijeg načina poslovanja, a najviše zbog troškova osnivanja koji za obrt iznose oko 500 KM.\nStoga vas molimo za informacije o načinu konkurisanja za grant sredstva ministarstva kako bi smo mogli da pokrijemo barem dio troškova koje smo do sada imali, kao i onih budućih. Do sada smo imali troškove registracije obrta kao i pribavljanja potrebne dokumentacije, te troškove nabavke računarkse opreme kao i opremanja naše kancalarije što je ukupno 2500 KM. Dalje troškove koje ćemo imati je najam prostora zgrade u naselju Luke koji iznose cca 600 KM mjesečno jer smo uspjeli da dogovorimo posebno povoljne\nTakođer vas molimo da nas stavite na listu obaviještenja o grantovima koje daje ministarstvo kako bi smo bili u mogućnosti da pravovremeno izvršimo prijavu.\nHarun Kurtović, dipl.pravnik\nMinistarstvo razvoja i poduzetništva Tuzlanskog kantona svake godine u okviru redovnih programskih aktivnosti definiše Odluku o utvrđivanju programa, uslova, kriterija i postupaka za raspodjelu sredstava sa pozicije <podrška razvoju Kantona>. Riječ je o grant sredstvima koja se dodijeljuju putem javnog poziva koji Ministarstvo objavljuje na web stranicama Vlade Tuzlanskog kantona (www.vladatk.kim.ba) i Ministarstva ( www.mrptk.ba) , kao i u dnevnim novinama.\nU 2015. godini, kao i u prethodnim godinama, Ministarstvo je u okviru javnog poziva definisalo program za "Subvencije za podršku novoosnovanim MSP i obrtima" gdje pravo na ostvarivanje subvencija imaju novoosnovani MSP i obrtnici sa sjedištem na prostoru Tuzlanskog Kantona.\nMinistarstvo će i u 2016. godini, u skladu sa raspoloživim sredstvima, evaluacijom efekata dodijeljenih poticaja i iskazanim potrebama korisnika poticaja, nastaviti sa izradom i realizacijom različitih programa "Finansijskih poticaja", koji će biti definisani Odlukom o utvrđivanju programa, uslova, kriterija i postupaka za raspodjelu sredstava sa pozicije "Podrška razvoju Kantona".Prema Programu rada, Prijedlog Odluke treba biti definisan u aprilu 2016.godine i upućen Vladi Tuzlanskog kantona na usvajanje.\nObjavu javnog poziva možete pratiti na navedenim web stranicama Vlade TK i Ministarstva, kao i dobiti sve potrebne informacije na kontakt telefone Ministarstva razvoja i poduzetništva.\nPored navedenog, Federalno ministarstvo razvoja, poduzetništva i obrta raspisuje Javni konkurs za odabir korisnika grant sredstava Tekućih transfera koji Ministarstvo razvoja i poduzetništva Tuzlanskog kantona objavljuje na svojoj web stranici te poziva privredne subjekte i ostale zainteresirane subjekte sa područja Tuzlanskog kantona da iskoriste mogućnosti koje se nude u okviru javnog konkursa Federalnog ministarstva i apliciraju za isti. Za više informacija kao i za pomoć u pripremi aplikacija zainteresirani subjekti se mogu obratiti Ministarstvu razvoja i poduzetništva Tuzlanskog kantona, ali i nadležnim općinskim službama.\nZa sve potrebne informacije, sluzbenici Ministarstva Vam stoje na raspolaganju.


Savez samostalnih sindikata BiH ne pristaje na umanjenje prava radnika\n– Premijer ima pravo u jednom, a to je da ovakav Zakon o radu, doista nudi poboljšanje, samo ne radnicima, već poslodavcima i vlasnicima kapitala, kojima se daju odriješene ruke da provode samovolju, iskorištavaju radnike i višestruko uvećavaju svoja, i onako, enormna bogatstva.\nPa, drugačije i nismo mogli očekivati od čovjeka koji je i sam do juče bio direktni poslodavac u brojnim malim firmama. Zato su njegove i izjave gospode Čengića i Pandurevića iz Udruženja poslodavaca FBiH iste, sadrže jednake poruke i rezultat su istovjetnog razumijevanja i tretiranja radnika. Sasvim je jasno da je sindikat ostao sam na strani pravde i radnika. Tome u prilog govori i izjava Larsa-Gunnara Wigemarka, šefa Delegacije EU u BiH, da je zapošljavanje u BiH preskupo. Ako je 360,00 KM (180,00 eura), koliko iznosi najniža plata u FBiH preskupo, onda molimo uvaženog gospodina da upozna javnost u BiH koliko to niska plata, po mišljenju EU, treba biti u BiH da zapošljavanje ne bi bilo preskupo – navodi se u saopćenju.


Bez pretplate RTS kao rijaliti - SDCafe.rs\nHome\tInfoDruštvo\tBez pretplate RTS kao rijaliti\nUkidanje TV pretplate i prelazak RTS i RTV na finansiranje iz budžeta može povećati njihovu podložnost političkim pritiscima, piše Blic.\nPotpredsednik Vlade Aleksandar Vučić odbacio je predlog da se pretplata naplaćuje uz porez na imovinu, kako je bilo predviđeno prvim nacrtima Zakona o elektronskim medijima, podseća Blic.\nKako je obrazloženo u vladajućoj koaliciji, građanima ne bi trebalo uvoditi nove namete, a država mora da nađe drugi način finansiranja javnih servisa. Međutim, mnogi nisu zadovoljni ovakvim predlogom.\n"Finansiranje javnih servisa iz budžeta bio bi korak unazad i smanjiće medijsku nezavisnost i povećati ograničenja", rekao je generalni direktor RTV Siniša Isakov. On je ocenio da bi najkvalitetnije rešenje bila pretplata koju bi javni servisi sami ubirali, što bi garantovalo "političku, ekonomsku i svaku drugu nezavisnost".\nI članovi Programskog odbora RTS iz opozicionih partija nisu za finansiranje javnih servisa iz budžeta. Jelena Trivan (DS), članica Programskog odbora RTS, smatra da će se bez javnog servisa cela medijska scena pretvoriti u jedan veliki rijaliti.\n"RTS je glomazan servis, ali sa adekvatnim socijalnim programom može se učiniti manjim. Nisam za to da se zbog nedostatka sredstava, ličnog nezadovoljstva programom ukine finansiranje RTS-a, a samim tim i sve ono što javni servis mora da pruži građanima, jer su javni servisi čuvari nacionalne kulture, jezika i imaju obrazovnu ulogu", kaže Trivanova.\nBojan Đurić (LDP), takođe član Programskog odbora, kaže da tvrdnje da će u slučaju ukidanja mesečne pretplate od 500 dinara i ako država u potpunosti preuzme finansiranje RTS, vlast imati uređivačku politiku ove televizije, nisu tačni. On kaže da je preglomazni RTS ponašanjem prethodne i sadašnje vlasti doveden u situaciju da bira između dva rešenja koja su kao izbor između vešala i giljotine.\n"Nedostatkom novca stradaće prvo ono što je tek počelo da se razvija na RTS-u: ozbiljno političko novinarstvo, dokumentarni program, kao i deo sportskog i drugih programa", tvrdi Đurić.\nDržava bi trebalo da izdvaja iz budžeta najmanje 70 miliona evra kako bi javni servis normalno funkcionisao i razvijao se. Kako smo nezvanično saznali, RTS će sačekati zvaničan predlog budžeta i u skladu sa tim razmišljati o otpuštanju radnika i budućnosti televizije.\n"Evropske direktive govore o tome da je svaka država dužna da obezbedi stabilno finansiranje javnih servisa. Ako plaćanje pretplate, kao što je sada slučaj, ne može da obezbedi stabilno finansiranje javnih servisa, onda se mora razmišljati o drugom modelu. Lično mislim da bi kombinovani model bio idealan, a to je da svi oni koji budu imali energetske socijalne karte, a takvih je oko 350.000, budu oslobođeni pretplate, a da umesto njih država plaća kroz budžet. Oni koji nisu takvog socijalnog položaja mogu da nastave plaćanje pretplate", kaže Goran Karadžić, zamenik predsednika Saveta RRA. On smatra da bi uz takav model moglo doći do stabilnog funkcionisanja javnog servisa.\nFOTO: U Smederevu održan drugi protest “1...


Direktorica Borka Trkulja je za Klix.ba kazala da su Željeznice Federacije Bosne i Hercegovine podnijele zahtjev za dozvolu upotrebe talgo vagona i da je ta dozvola od prošle sedmice i zvanično na snazi.\n“Talgo vagoni sedme generacije dobili su dozvolu Regulatornog odbora željeznica Bosne i Hercegovine. Riječ je o drugoj dozvoli jer su talgo vagoni sada prilagođeni sistemu Željeznica Federacije Bosne i Hercegovine i Željeznica Republike Srpske. Dozvola važi i za Evropsku uniju i više nema nikakvih prepreka za saobraćanje tih vozova”, rekla je Trkulja.\n“Što se nas tiče, vagoni su mogli početi saobraćati već 15. septembra, ali kada će oni zaista početi saobraćati to ostaje na operateru jer on samostalno donosi odluku”, zaključila je Trkulja.


Evropska inspekcija ne dolazi u BiH, ništa od izvoza u Hrvatsku? – Magazin Plus\nHome/Evropska inspekcija ne dolazi u BiH, ništa od izvoza u Hrvatsku?\nEvropska inspekcija ne dolazi u BiH, ništa od izvoza u Hrvatsku?\nBosna i Hercegovina nije na zvaničnoj listi posjeta misije Ureda za hranu i veterinarstvo Evropske unije, takozvane FVO insepkcije, za 2013. godinu, a od njihove ocjene zavisi izvoz proizvoda u EU.\nTo u praksi znači da BiH ove proizvode od 1. jula više neće moći izvoziti u susjednu zemlju, a poznato je da to znači gubitak značajnog tržišta.\nPrema određenim procjenama BiH u Hrvatsku izvozi oko 40 miliona litara mlijeka godišnje, što znači da to mlijeko ostaje u BiH.\nZahtjev za dolazak FVO inspekcije u BiH Ured za veterinarstvo naše zemlje poslao je u decembru 2012. godine.\nMeđutim, niti BiH ima na spisku zvaničnih posjeta FVO inspektora niti je u Ured došao upitnik koji treba popuniti i poslati u FVO, izvještava Oslobođenje.\nUpitnikom (ima 150 stranica) FVO ispituje kako je uređen sistem veterinarske kontrole u BiH, kakvi su laboratorijski i proizvodni kapaciteti, programi kontrole zaraznih bolesti vezanih za određene životinje itd.\nOvaj upitnik je zapravo jedan od pokazatelja dolazi li FVO inspekcija u određenu zemlju ili ne. Ukoliko su planirali doći ovaj upitnik je trebao stići i trebalo ga je početi popunjavati da bi se inspektori mogli oečkivati u februaru.\nRanije je iz Ureda za veterinarstvo BiH najavljivano da će FVO inspekcija doći u februaru ili početkom marta, a kako je rečeno u Uredu direktor ove institucije Ljubomir Kalaba ima obećanje Petere Sorensena, specijalnog predstavnika EU u BiH, da će inspekcija FVO doći.\nCentrotrans osniva posebnu firmu za gradsko-prigradski prijevoz\nKomesar policije ZDK-a na sastanku sa šefom Detašmana Zenica


13. Marta 2013. u 15:23 #15689\nDrKavgic post=10884 wrote: Za Taliba\nNemoj pričati na slijepo.Evo ti dole intervju Mulla Omera sa BBC-ijem odmah nakon septembarskih napada gdje Mulla Omer samouvjereno govori u budućem porazu Amerike u Afganistanu i da je to sve dio velikog plana.A poznata je priča da je on usnio san u kojem mu je Poslanik rekao da će osvojiti cijeli Afganistan.\nNemoj se praviti dušebrižnik koji toliko brine za Afganistanski narod.Poznato je da će odatle doći Horasanska vojska.Šta si mislio da će samo pasti s neba?Ovo je vrlo vjerovatno njezina prethodnica.\nEvo ti intervju britansko generala gdje govori da je svrha rata u Afganistanu da se zaustavi ponovno uspostavljanje hilafeta.\nNemoj tako ti Allaha da ti iz bosanske mahale govoriš kako šejh Usama nije htio da sluša Mulla Omera.Nemoj samo da znaš kako jadno zvuči,i samo da znaš da si prouzrokovo da mi se želudac okrene.\nDaj neki konkretan dokaz za svoje tvrdnje,jer natovarićeš na sebe bremen koji nećeš lahko ponijeti na Sudnjem danu.Daj govor makar jednog mudžahida koji to isto govori da bi ova diskusija dobila ikakvog smisla.\nMislim da si ti došao upravo radi onoga što ti nick upućuje da kavgaš sa muslimanima.Ili donesi neke jasne dokaze ili idi u miru i ostavi se šuplje neutemeljene priče.


ZA UREDNIJI GRAD: Nabavka novih kontejnera | Banjaluka.net\nZA UREDNIJI GRAD: Nabavka novih kontejnera\nU namjeri da se čistoća grada podigne na viši nivo, u Banjoj Luci će uskoro biti postavljeni novi kontajneri i kante za otpatke.\nZa nabavku kontejnera od pet i 3,2 kubna metra i novih kanti, ovih dana raspisan je tender, procijenjene ukupne vrijednosti oko 45.000 KM.\nKako su istakli u Odjeljenju za komunalne poslove, novi kontejneri i kante za otpatke pospješiće efikasnije odlaganje otpada i time poboljšati javnu higijenu.\nIstovremeno, pokrenut je tender i za nabavku novih parkovskih klupa i korpi za otpatke, vrijednosti oko 40.000 KM.\nProšle godine postavljeno je 230 novih kontejnera za odlaganje smeća, u okviru projekta Grada, „Čistoće AD“ i Fonda za zaštitu životne sredine, vrijednog više od 200.000 KM.\nOvom, inače, najvećom nabavkom kontejnera u posljednje četiri godine – omogućeno je da se zamijene stari i dotrajali kontejneri, ali i postave na novim lokacijama na području grada.


POSLOVANJE Agencija za bankarstvo\nTaj iznos čini 23 posto ukupnih kredita plasiranih u RS i ima stopu rasta od 11 posto u odnosu na kraj 2018.\nOrganizacioni dijelovi banaka sa sjedištem u Federaciji BiH u RS su prikupili depozite u iznosu od 929,5 miliona KM\nBanke sa sjedištem u Federaciji BiH plasirale su u Republici Srpskoj (RS) kredite u ukupnom iznosu od 1,5 milijardi KM. Podaci Agencije za bankarstvo RS za devet mjeseci prošle godine pokazuju da taj iznos čini 23 posto ukupnih kredita plasiranih u RS i ima stopu rasta od 11 posto u odnosu na kraj 2018.\nOrganizacioni dijelovi banaka sa sjedištem u Federaciji BiH u RS su prikupili depozite u ukupnom iznosu od 929,5 miliona KM ili 13,6 posto ukupnih depozita prikupljenih u tom bh. entitetu, sa stopom rasta od 21 posto. Banke sa sjedištem u Federaciji BiH u RS imaju 52 organizaciona dijela, dok tri banke sa sjedištem u RS imaju 25 organizacionih jedinica koje posluju u Federaciji BiH.\nBanke sa sjedištem u Federaciji BiH u RS imaju 52 organizaciona dijela Foto: Ilustracija\nU FBiH su plasirale 253,4 miliona KM kredita sa stopom rasta od devet posto u odnosu na kraj 2018. godine i prikupile 331,6 miliona KM depozita, koji su porasli za osam posto u odnosu na kraj 2018., navodi se u izvještaju Agencije za bankarstvo RS.\nBanka Kredit Agencija za bankarstvo RS Novac\nKako su građani komentirali hapšenje kriminalca koji je pokušao opljačkati banku: "E moj jaraniko..."\nNa današnji dan: U SAD otvorena prva banka\nUKUPNO 267 POZITIVNIH


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Društvo :: Građanska akcija vrijednija nego odluke parlamenta\nLALOŠEVIĆ PORUČIO 17. 01. 2019. 19:50 >> 19:23 0\nGrađanska inicijativa protiv sječe stabala u suštinskom smislu bila je vrijednija nego brojne odluke koje je barski parlament donosio u prethodnom periodu ili će ih donositi, ocijenjeno je iz Socijalističke narodne partije (SNP).\nVećina čempresa u dvorištu barske Gimnazije „Niko Rolović“ posječena je, a policija je privela nekoliko građana.\nOdbornik SNP-a u Skupštini opštine Bar Vasilije Lalošević, rekao je da je bunt građana Bara protiv sječe borova i uništavanja gimnazijskih amfiteatara bila jedinstvena inicijativa pokreta "Građanska akcija".\n"Ta koja je bez ikakve političke konotacije osvježila Bar i dala nadu da u ovom gradu postoji hrabrost, mladalački bunt i vizija grada punog solidarnosti, ekonomskog blagostanja i prosperiteta", poručio je Lalošević.\nNažalost, dodao je on, ta iluzija o postojanju poštovanja prema svojim građanima i njihovom demokratskom nastojanju da kroz dijalog iskažu svoje ideje, jutros se raspršila uz zvuke motornih testera.\n"U potaji prohladnog barskog jutra, rukovodstvo opštine Bar i investitor Ministarstvo obrazovanja, pokazali su koliko im je stalo do građanskih inicijativa. O brojnom prisustvu pripadnika policije izlišno je govoriti, pa se valja zapitati jesu li ovako angažovani u borbi protiv brojnih pošasti društva", naveo je Lalošević.\nOva građanska inicijativa je, smatra on, u suštinskom smislu bila vrijednija nego brojne odluke koje je barski parlament donosio u minulom periodu ili će ih donositi.\n"Kulturne manifestacije, umjetnički performansi koje su ovi mladi ljudi osmislili, davali su jedan plemeniti i avangardni ton čitavoj takozvanoj čempres revoluciji", rekao je Lalošević.\nOn je ponovio da su svi bili za izgradnju vrtića, ali ne na toj lokaciji s obzirom na to da se uništava višedecenijski simbol mladosti Bara, kultno mjesto dvorišta gimnazije, na kojem su generacije odrastale.\n"Pogotovo zato što u Baru postoji mnogo drugih, povoljnijih lokacija. Tako se obistinila naša slutnja da će neki loši đaci barske gimnazije uništiti ono što su stvarali oni najbolji", zaključio je Lalošević.\nVasilije Lalošević Čempresi Bar


ČEPURIN: Rusija može mnogo toga da uradi sa Srbijom\nČEPURIN: Rusija može mnogo toga da uradi sa Srbijom\nSaradnja Srbije i Rusije u poslednjih godinu dana dobila je na dinamici u svim pravcima, od vojne do saradnje s regionima, ali su mogućnosti i dalje malo iskorišćene, ocenio je danas u Subotici ambasador Rusije u Beogradu Aleksandar Čepurin.\nAmbasador Čepurin je ocenio da dve zemlje mogu da pojačaju saradnju jer su za to veoma zainteresovane i imaju mogućnosti za 10 ili 15 godina brzog i efektivnog ekonomskog rasta.\n“Mnoge stvari možemo uraditi sa Srbijom i Suboticom. Zato moramo da budemo više racionalni, više konkretni i da radimo tako da bi to bilo od koristi i za rusku i za srpsku stranu”, rekao je Čepurin posle sastanka sa gradonačelnikom Jeneom Maglaijem.\nČepurin je ocenio da mogućnosti saradnje postoje u sferi turizma, ako se u Srbiji bude razvijala infrastruktura, zatim poljoprivredi zbog režima slobodne trgovine između dve zemlje, a naveo je da su na sastanku razmotrene mogućnosti kulturne saradnje.\nGradonačelnik Subotice Jene Maglai ocenio je susret kao nastavak razgovora započetih prošle godine, rekavši da se razgovaralo o konkretnoj saradnji Subotice i Ruske Federacije, da je kod određenih pitanja došlo i do konkretizacije koja će biti od koristi za obe strane, te da će ovi razgovori biti nastavljeni i u budućnosti.\nČepurin sa saradnicima posetio je Privrednu i Slobodnu zonu u Subotici, gde je sa nadležnima razgovarao o mogućnostima ekonomske saradnje, a posetio je i Pravoslavnu crkvu u Subotici.


Potrebna veća ulaganja u izvozno orijentisane delatnosti – RTV SUNCE Arandjelovac\nHome » Aranđelovac » Potrebna veća ulaganja u izvozno orijentisane delatnosti\nIako je Srbija i dalje lider u regionu po visini učešća stranih direktnih investicija u BDP, u Privrednoj komori Srbije ukazuju da su potrebna veća ulaganja u izvozno orijentisane privredne delatnosti.\nStrani investitori koji posluju u Srbiji oko dve trećine ostvarene dobiti ponovo ulažu u proširenje svog poslovanja u našoj zemlji i dobro su upoznati sa razvojnim šansama Srbije, što NBS ocenjuje kao pozitivnu činjenicu i ističe kao potvrdu da je Srbija postala prepoznatljivo mesto za ulaganja, posebno dugoročna.\nPosmatrano prema delatnostima, oko 22 odsto ukupnih investicija usmereno je na prerađivačku industriju (oko petine u hranu i piće, a oko 15 odsto u proizvodnju hemikalija i hemijskih proizvoda), oko 14 odsto na snabdevanje električnom energijom, gasom i parom i oko 10 odsto na trgovinu na veliko i malo.\nKada je reč samo o investicijama domaćeg kapitala, 22 odsto je usmereno na sektor snabdevanje električnom energijom, gasom i parom, sektori prerađivačke industrije i stručne, naučne i inovacione delatnosti učestvuju sa po 14 odsto, trgovina na veliko i malo i saobraćaj i skladištenje po devet odsto, građevinarstvo oko pet odsto.\nStanić navodi da investicije, bez obzira što njihov nivo raste, same po sebi ne mogu biti izvor održivog rasta u budućnosti nego je, ističe, suština u investicijama koje su okrenute izvozu.\nPrethodna: Isplate porodiljskih naknada neće kasniti\nSledeća: Promenljivo oblačno, sa pljuskovima


Ona je naime, odlučila da na ovaj način obeleži dva meseca veze sa reperom Nenadom Aleksićem Ša.\nOdabrala je crne i roze balone kako bi svom dragom prenela poruku da je sve u redu i da ga čeka napolju kada izađe iz rijalitija.\nKako navodi izvor sa lica mesta, Ša je video balone i počeo od sreće da se trese, baš kao i ostali zadrugari koji su odmah znali od koga je ovo iznenađenje.\nTakođe, izvor dodaje i da se prilikom Tarinog dolaska blizu imanja čulo: "Obezbeđenje zove policiju". Kako izgleda Tarin bivši verenik, o kome se mnogo pričalo, pogledajte OVDE. Tara, međutim, nije jedina zbog koje je obezbeđenje zvalo policiju, ko je još napravio skandal na imanju "Zadruge" pročitajte na OVOM LINKU.


Vraćanje datoteka ili fascikli pomoću istorije datoteka - Windows pomoć\nVraćanje datoteka ili fascikli pomoću istorije datoteka\nPogledajte video o tome kako da vratite prethodne verzije datoteka pomoću istorije datoteka. (Da biste prikazali natpise na svom jeziku, dodirnite dugme Pomoćni natpisi ili kliknite na njega.)\nIstorija datoteka redovno pravi rezervne kopije datoteka na računaru u fasciklama „Dokumenti“, „Muzika“, „Slike“, „Video zapisi“ i „Radna površina“, kao i OneDrive datoteka koje su dostupne van mreže. Vremenom ćete izgraditi kompletnu istoriju datoteka. Ako se originali izgube, oštete ili izbrišu, možete ih vratiti u prethodno stanje. Takođe možete pregledati i vraćati u prethodno stanje različite verzije datoteka. Na primer, ako želite da vratite stariju verziju datoteke (čak i da nije izbrisana ili izgubljena), možete pregledati vremensku osu, izabrati željenu verziju i vratiti je.\nAko još uvek niste podesili disk jedinicu „Istorija datoteka“ i uključili funkciju „Istorija datoteka“, pogledajte članak Podešavanje disk jedinice za istoriju datoteka. Informacije o rešavanju problema, isključujući fascikle i promenu disk jedinica i postavki, potražite u članku Šta ako dođe do problema u funkciji „Istorija datoteka“?\nVraćanje datoteka ili fascikli u prethodno stanje\nBrzo prevucite sa desne ivice ekrana, dodirnite stavku Pretraga (ili, ako koristite miš, postavite pokazivač u gornji desni ugao ekrana, pomerite pokazivač miša nadole i izaberite stavku Pretraga), u polje za pretragu unesite termin vraćanje datoteka u prethodno stanje, a zatim dodirnite ili izaberite stavku Vraćanje datoteka u prethodno stanje pomoću funkcije „Istorija datoteka“.\nIzaberite stavke koje želite da vratite na originalnu lokaciju, a zatim dodirnite dugme Vrati u prethodno stanje ili kliknite na njega.\nAko želite da vratite datoteke na neku drugu lokaciju u odnosu na originalnu, pritisnite i držite dugme Vrati u prethodno stanje ili kliknite na njega desnim tasterom miša, dodirnite ili izaberite stavku Vrati na lokaciju, a zatim odaberite novu lokaciju.


Petković: Insistiraćemo na ZSO i bezbednosti povratnika - Kancelarija za Kosovo i Metohiju, Vlada Republike Srbije\nNaslovna » Aktuelno » Vesti »Petković: Insistiraćemo na ZSO i bezbednosti povratnika\nDirektor Kancelarije za KiM Petar Petković kaže da će Beograd u Briselu, gde se sutra nastavlјa dijalog sa Prištinom na tehničkom nivou, insistirati na Zajednici srpskih opština (ZSO), ali i bezbednosti povratničkih porodica.\nOn je za TV Pink naveo da se razgovori sa Prištinom sutra nastavlјaju u Briselu, pod pokrovitelјstvom EU, a da će posredovati Miroslav Lajčak.\n"Beograd želi da pregovara i nama je dijalog prioritet, jer je u našem interesu. Kroz dijalog jedino možemo da dođemo do rešenja i mira", rekao je Petković.\nNavodi da se tokom njegove posete KIM desio još jedan incident, kada je u selu Dubrava u Metohiji napadnuta povratnička porodica i da će Beograd u narednom periodu insistirati na povratku raselјenih i njihovoj bezbednosti.\n"Pored ZSO, to će biti sutra jedna od tema na kojoj ćemo insistirati. Nije dovolјno samo reći da Srbi mogu da se vrate. Taj povratak je od 1999. godine je manji od dva odsto", naveo je on.\nGovoreći o delovanju dela opozicije, on je rekao da "ti isti dok su bili na vlasti sve učinili da daju nezavisnost Prištini".\n"Sada su se setili KiM i Mlađan Đorđević već tri dana daje izjave oko struje. Pokušava da stvori sumnju među građanima na KiM. Kao što je predsednik Aleksandar Vučić rekao:Nikada se više neće desiti pogrom i Oluja. Nakon 14. decembra, koji Đorđević predstavlјa kao dan D, ništa se neće desiti", rekao je on.\nVlada Srbije, kako je rekao, nastavlјa i dalјe da ulaže ogroman novac na KiM, kako bi se pobolјšali uslovi života za Srbe u južnoj pokrajini.\nOtvorena je savremena PCR laboratorija u Kosovskoj Mitrovici, odobreno zapošlјavanje 70 lekara i 200 medicinskih sestara na KiM.\n"Nikada se više nije ulagalo na KiM nego sada. Realizujemo 349 različitih projekata. U Kosovskom Mitrovici biće završeno do kraja godine osam stambenih zgrada i biće uselјene 94 porodice. Uselili smo pet zdrada u Leposaviću, završavaju se tri u Zubinom potoku, dve u Zvečan", naveo je on.


Press Online :: Hronika :: SRPSKI PEDOFILI!\n08. 02. 2007. - Autor: T. IVANČEVIĆ\nI Srbi među 2.400 korisnika interneta iz 77 zemalja koji su pokušali da preuzmu snimke seksualnog zlostavljanja dece\nNa listi zemalja iz kojih su korisnici interneta pokušali da preuzmu snimke seksualnog zlostavljanja dece nalazi se i Srbija! Istragom austrijske policije utvrđeno je da ima i Srba među najmanje 2.400 osumnjičenih iz 77 država koji su pokušali da preuzmu snimke silovanja mališana!\nOtkriće austrijske policije zvanično je ocenjeno kao "udarac dečjoj porno-industriji nezabeležen do sada u kriminalističkoj istoriji ove zemlje". Ministar unutrašnjih poslova Austrije Ginter Plater izjavio je da američki FBI ispituje 600 osumnjičenih u SAD, a nemačke vlasti 400. Deca na snimcima imaju do 14 godina!\n- O akciji austrijske policije naši nadležni organi još uvek nisu kontaktirani, zbog čega je preuranjeno govoriti o tome koliko je državljana Srbije eventualno bilo uključeno u ovaj vid kriminala - kaže za Press sagovornik iz policije.\nInternet pedofilija je nekoliko godina unazad postala jedno od najzastupljenijih krivičnih dela u oblasti visokotehnološkog kriminala!\nZamenik drugog opštinskog tužioca Branko Stamenković, koji je učestvovao u razotkrivanju tri do sada procesuirana dela internet pedofilije u Srbiji, kaže da se na gotovo svim posećenijim sajtovima nalaze filmovi sa ovakvom sadržinom, koji se nude na prodaju, ali i razmenjuju kao sličice!\nIstraga u Austriji počela je u julu prošle godine, kada je službenik firme za usluge posredstvom interneta prijavio policiji u Beču veliki promet pornografskog materijala. Veza je išla sa sajta u Rusiji, ali su snimci bili na serveru u Austriji. Preuzimanje snimaka je koštalo 69 evra. Službenik je rekao vlastima da je za 24 sata registrovao više od 8.000 zahteva za pristup sajtu sa 2.361 kompjutera u 77 zemalja. On je blokirao pristup video-snimcima i registrovao elektronske identifikacione adrese kompjutera čiji su korisnici uporno pokušavali da preuzmu video-materijal. Te podatke je dao policiji.\n- Prvi put u istoriji srpskog pravosuđa u oktobru 2005. za internet kriminal na tri godine zatvora osuđen je Nikola Bugarčić (33). Ovaj pedofil posedovao je oko 350 filmova od pet do deset minuta u kojima su se pojavljivale bebe od 10, 12 i 15 meseci i deca od dve do šest godina! On je na najpopularnijim internet sajtovima, u okviru foruma i oglasnih delova, nudio na prodaju kratke filmove i fotografije po ceni od 40 evra za domaće tržište, odnosno od 100 do 150 dolara za strano, u zavisnosti od dužine i sadržaja - otkriva Stamenković.\nZasad su, pored Bugarčića, procesuirana još dva takva predmeta, u Šapcu i Loznici, a izvesno je da se još ljudi u Srbiji bavi ovom vrstom kriminala. Zaprepašćuje pretpostavka, kaže Stamenković, da su na pojedinim video i foto-zapisima deca iz Srbije, odnosno da su snimani na našoj teritoriji. Stručnjaci tvrde da se time bave izuzetno "zatvorene" grupe, koje je teško otkriti.\n- Da bi se pristupilo forumima pedofila, potrebno je ispuniti određene uslove. Oni se identifikuju poznatim oznakama i kad steknu najviši stepen poverenja, razmenjuju i kupuju filmove. Najnehumaniji i najbolesniji zapisi nalaze se upravo u tim grupama, koji se među članovima razmenjuju kao sličice. Ovo je pravo internet podzemlje - konstatuje Stamenković.


Jednoglasna odluka gradskih vlasti: Erdoganu titula počasnog građanina Novog Pazara - AKOS\nHome > Vijesti > Vijesti iz svijeta > Jednoglasna odluka gradskih vlasti: Erdoganu titula počasnog građanina Novog Pazara\nSkupština grada Novog Pazara danas je, na svečanoj sjednici povodom 557. rođendan grada, donijela odluku da predsednik Republike Turske Recep Tayyip Erdogan ponese zvanje počasnog građanina tog grada, javlja Anadolu Agency (AA).\nKako je navedeno u obrazloženju te odluke Erdoganu je status počasnog građanina dodeljen zbog posebne afirmacije i doprinosa razvoju Novog Pazara.https://youtu.be/j4mTeDeUsiw\nZa odluku da se Erdoganu dodjeli “Povelja zaslužni građanin Novog Pazara”, glasali su svi prisutni odbornici.\nGradonačelnik Novog Pazara Nihat Biševac je u obraćanju na svečanoj sjednici rekao da je aktuelni predsjednik Republik Turske učinio mnogo za Novi Pazar.\n“Brojni projekti, ulaganja u infrastrukturu, privredu i napori u očuvanje kulturno-istorijskog nasleđa našeg kraja samo su neki od razloga za ovaj simboličan gest“, istakao je Biševac.\nRecep Tayyip Erdogan je prvi visoki zvaničnik Republike Turske koji je dvaput, tokom posjete Republici Srbiji, boravio u Novom Pazaru i Sandžaku. On je u svojstvu premijera u Novom Pazaru prvi put boravio u julu 2010. godine, a kao predsjednik Turske, zajedno sa predsjednikom Srbije Aleksandrom Vučićem, taj grad je posjetio 11. oktobra 2017. godine.\nNa prijedlog Odbora za obilježavanje 20. aprila Dana grada zbog izuzetne podrške Novom Pazaru dobitnik povelje je i ambasador Kraljevine Norveške Arne Sanes Bjornstad.\nZa poseban doprinos obrazovanju mladih Plaketa grada dodijeljena je univerzitetetskom profesoru i čovjeku koji je život posvetio obrazovanju mladih generacija prof.dr. Saitu Kačaporu i Rodoljubu Nićiforoviću, osnivaču istoimene fondacije koje do sada stipendirala više od 6.000 učenika, studenata i mladih talenata sa područja Novog Pazara.\nNizom završnih manifestacija Novi Pazar danas obilježava 20. april, Dan grada i 557. godišnjicu postojanja.\nZvaničnim dekretom Novi Pazar je u periodu između 1459. i 1461. goidne podigao osnivač Sarajeva, Šapca i Skoplja, osmanski vojskovođa Isa-beg Isaković, kao Yeni Bazar. Prvi pisani dokument koji spominje samo ime Novi Pazar je odluka Malog Vijeća Dubrovačke Republike iz 1461.godine kojom je upućen dubrovački konzul u Novi Pazar.\nPrema popisu iz 2011. godine, Novi Pazar je imao 109.327 stanovnika, a sada, prema nezvaničnim podacima, broji više od 120.000 stanovnika.\nTagovano Novi Pazar Recep Tayyip Erdogan Sandzak


Bolsonaro: Ne mešajte se u suverenitet Brazila\nTanjug 23. avgusta 2019. 09:30\nBRAZILIJA – Brazilski predsednik Žair Bolsonaro rekao je da zemlje koje doniraju novac za zaštitu kišnih šuma u Amazoniji, koje su ove godine zahvatili nezapamćeni požari, ne rade to iz „milosrđa“, već da bi se mešale u suverenitet Brazila.\n„Te zemlje koje šalju ovde novac, ne čine to iz milosrđa. One šalju novac kako bi se mešali u naš suverenitet“, rekao je Bolsonaro na Fejsbuku.\nAmazonska prašuma proizvodi oko 20 odsto svetskog kiseonika zbog čega je često zovu „pluća planete“.\nSvetska fondacija za prirodu saopštila je da je ona „nepovratno oštećena“ i upozorila da bi, umesto kiseonika, mogla da počne da emituje ugljenik, koji je glavni pokretač klimatskih promena.\nIzdali upozorenje za opasno vreme, a gledaoci primetili samo…\nProslava rođendana cara Naruhita odložena zbog koronavirusa


Časopis Industrija :: U svetlu reflektora – visoke tehnologije\nU svetlu reflektora – visoke tehnologije\n31.12.2017 Komentari: 0\nDo 11. januara 2018. godine bugarske i strane kompanije koje su najavile učešće na međunarodnoj izložbi MachTech&InnoTech, moći će da iskoriste preferencijalne cene učešća.\nJedini specijalizovani forum mašina i tehnologija za obradu metala u Bugarskoj održaće se od 26. do 29. marta 2018. godine u Inter Ekspo Centru u Sofiji.\nZa vreme izložbe kompanije u toj grani upoznaju se sa novitetima u obradi metala, laserskim tehnologijama, mašinskim projektovanjem, industrijskom automatizacijom, elektronikom i projektovanjem. I ne samo to, jer forum slovi kao platforma koja razotkriva nepregledne mogućnosti mašina i visokih tehnologija. Sve brži razvoj softvera, neograničene mogućnosti 3D štampe i industrijski roboti koji crtaju budućnost, biće „u svetlu reflektora“ na izložbi MachTech&InnoTech 2018.\n85% površina je zauzeto\nSvega mesec dana posle početka kampanje za održavanje međunarodnog foruma 85% izložbenog prostora je već zauzeto. Poslednje izdanje MachTech&InnoTech okupilo je preko 120 vodećih kompanija koje predstavljaju više od 250 svetskih brandova. Najviše izlagača bilo je iz sektora obrade metala i instrumentalne opreme (65%), slede oni iz industrijske automatizacije i industrijskog softvera (20%) i kompanije iz smera kontrole kvaliteta i testiranja (10%).\nPored povećanja broja bugarskih i stranih izlagača, izložba registruje sve veći interes iz inostranstva - privlačeći posetioce iz Srbije, Rumunije, Češke, Poljske, Makedonije, Turske i Nemačke.\nU okvirima izdanja u 2018. godini, prvi put će se održati „Sofia Industrial 3D printing forum“. Partneri događaja su jedne od najboljih kompanija u sferi industrijske štampe. Predstaviće se neki od najuspešnijih primera primene 3D štampe za ciljeve industrije.\nU duhu pozitivnih trendova koji beleže svako sledeće izdanje, MachTech&InnoTech izložba će dočekati 2018. godinu novim sajtom gde će se već početkom Nove godine moći pronaći korisna i detaljna informacija o učesnicima.\nBilateralni poslovni sastanci\nMeđu osnovnim ciljevima koje sebi postavlja MachTech&InnoTech je stvaranje povoljnog okruženja u kojem se kompanije sastaju i unapređuju poslovanje. I ove godine svi koji žele moći će da se uključe u prethodno organizovane bilateralne poslovne sastanke u sklopu međunarodnog poslovnog foruma.\nNjihovi su organizatori Enterprise Europe Network pri Bugarskoj privrednoj komori i Inter Ekspo Centar u Sofiji.\nOni koji žele da se registruju, da podnesu prijavu i da potvrde prihvaćeni sastanak mogu to učiniti na sajtu imm-industry-4-2018.b2match.io .\nPrijavni rok će biti otvoren krajem januara 2018. godine, a krajnji rok je 20. mart. Sve veći broj stranih izlagača garantuje pozitivne rezultate za kompanije koje se odluče za bilateralne sastanke.\nVesti i pojedinosti možete da nađete i na: http://machtech.bg/index.php/en/


Zajednička sednica vlada Srbije i RS, Brnabić - više od milijardu evra ulaganja\nRegion Autor:N1 Sarajevo17. maj. 202113:12 > 13:1421 komentara\nU Istočnom Sarajevu je održana je zajednička sednica Vlada Srbije i Republike Srpske, a premijerka Srnije Ana Brabić je rekla da je to samo nastavak intenzivne saradnje. Ona je poručila da je Srbija od 2014. godine do danas donirala i investirala više od milijardu evra u RS.\n„Neki od projekata i donacija se ne odnose samo na RS, nego i na opštine u federaciji. Mi u ovom trenutku, kroz projekte koje danas pokrećemo, HE Buk-Bijela, kroz izgradnju autoputa Beograd-Sarajevo, deonica Rača-Bijeljina, aerodrom Trebinje. Ti projekti će biti pokrenuti danas, ali i do kraja prvog kvartala 2022. godine, uložili smo 484 miliona evra. Posebna pomoć opštinama Nevesinje, Kostajnica, Drvar i Dubica – to je 500 miliona evra“, rekla je Brnabić.\nOna je dodala da će se kroz investicije HE Foča-Paunci i u okviru većeg projekta HE Gornja Drina – investicija zaokružiti na 777 miliona evra.\n„Sa ostalim projektima prosvete, zdravstva, donacijama za male projekte, do sada smo od 2014. godine u 48 lokalnih samouprava donirali 82 miliona evra. Nastavićemo to 2021. i 2022. godine. Sve skupa je to preko milijardu evra za projekte u RS“, izjavila je Brnabić.\nTo je sve rezultat, kako je istakla, saradnje Vlade Srbije i Republike Srpske od 2014. godine do danas.\nVišković: Dogovoreni važni infrastrukturni projekti\nRadovan Višković, premijer Republike Srpske, kazao je kako su na današnjoj sednici vlada dogovoreni infrastrukturni projekti. Višković je rekao kako u 2020. godini nisu održali sednicu zbog pandemije, ali su aktivnosti održavane i saradnja nije prekidana.\n„To su značajni infrastrukturni projekti između Vlade RS i Vlade Srbije. Danas ćemo položiti kamen temeljac za HES Gornja Drina, tu su tri hidroelektrane i investicije. Razgovarali smo da vrlo brzo krenemo u izgradnju puta do Sremske Rače do Bijeljine i Srbija će to pomoći sa 100 miliona evra. Aerodrom Trebinje je takođe investicija preko 100 miliona evra i značajan jer kompletnu Hercegovinu treba približiti i Banjaluci i Beogradu. Da Hercegovina ima puno brži razvoj”, rekao je Višković.\nIdentični nastavni planovi i udžbenici\nIstakao je kako je značajno i to što će zajednički graditi „mesto stradnja srpskog naroda u Gradini Jasenovac“. Planirano je i da Srbija i RS imaju identične nastavne planove i programe i udžbenike iz nacionalne grupe predmeta.\n„Cilj je da naš obrazovni sistem u Srbiji i RS približimo što je moguće više. Očekujemo konačno, da se i most Bratoljub u Bratuncu stavi u funkciju. Kao što vam je poznato, Srbija iz vlastitih sredstava izgradila most pre dve godine, ali institucijama BiH je trebalo više od dve godine da sagrade GP. Prema poslednjim informacijama to će biti do juna i u julu-avgustu bi trebalo da se otvori“, rekao je Višković.\nVišković je na kraju uputio reči zahvalnosti Srbiji, Vladi, građanima i predsedniku za pomoć Bosni i Hercegovini tokom pandemije koronavirusa.\n„Jaka Srbija u ekonomskom, političkom i svakom drugom smislu je garant da i RS može brže i bolje da se kreće i razvija“, rekao Višković.\nAna BrnabićRadovan ViškovićRepublika SrpskaSrbijaVlada RSVlada Srbije


Evroliga u vaterpolu - Blic Sport\nRadnički domaćin kvalifikacionog turnira za Ligu šampiona u vaterpolu\nVaterpolisti Radničkog iz Kragujevca biće domaćini B grupe prve runde kvalifikacija za Ligu šampiona, odlučeno je žrebom u Luksemburgu.\nPreselo im klackanje autobusom, vaterpolisti Vojvodine izgubili od Marseja\nVaterpolisti Vojvodine poraženi su od Marseja u Francuskoj sa 13:7 (4:2, 3:1, 4:0, 2:4) u 5. kolu Evrolige.\nVaterpolisti Vojvodine izgubili su od ekipe Barselonete sa 9:4 (2:1, 2:1, 2:1, 3:1), u 2. kolu C grupe Lige šampiona.\nVaterpolisti Partizana i Galatasaraja odigrali su u Beogradu nerešeno 5:5 (1:1, 1:0, 3:1, 0:3) u duelu prvog kola Evrolige. Osim Partizana i Galatasaraja, u grupi se nalaze mađarski Segedin, nemački Špandau 04, rumunska Oradea i Vitebsk iz Belorusije.


Porsche 911 GT3 ostaje "atmosferski" - Auto Republika\nNa svu sreću, Porsche za sada ne planira da turbo tehnologiju primeni na sve modele.\nPostoje premijum i „premijum“ marke, a jasno je kojoj grupi pripada Porsche. Kompanija iz Cufenhauzena se trudi da se drži svojih korena, koliko je god to moguće u današnjoj konfekcijskoj automobilskoj eri.\nDok izveštaji o novom 911 GT3 govore da je izbačena manuelna transmisija, kao i da postoji mogućnost instalacije turbo motora, Porsche uverava svoje kupce da je i dalje posvećen pozadi postavljenim, atmosferskim bokser motorima, kao i manuelnim menjačim, dokle god je to moguće.\nŠef Porscheovih GT motorsport i GT road cars odeljenja, dr Frank-Štefen Valizer, odlučno je odbacio izveštaje o tome da će kompletna gama proizvođača biti dostupna isključivo sa turbo motorima. Valizer je izjavio da „atmosferski motori i dalje pristaju sportskim automobilima, kao i da se ne može postići isto sa turbo agregatima“. Potpuno se slažemo s gospodinom Valizerom, a Porsche planira da se bori protiv turbo tretmana čitavog portfolija, „dokle god bude mogao“, dodao je on.\nNa pitanje da li bi Porsche mogao da pozicionira motor bliže sredini vozila, što je u suprotnosti sa tradicionalnom postavkom, gde je centar težišta lociran iza zadnje osovine, Valizer je odgovorio da je motor trenutno „na pravom mestu – pozadi“. Isto važi i za manuelni menjač u GT3, koji ostaje tu gde treba da bude.\nGlasine su govorile da će novi 911 GT3 odbaciti visokoturažni 4,0-litarski atmosferski bokser, a da će njegovo mesto zauzeti turbo jedinica. Takođe, snaga bi trebalo da se poveća za 10 odsto, sa aktuelnih 500 konja na nekih 550. U svakom slučaju, novi GT3 će sigurno biti snažniji i brži, a vesti koje je saopštio Valizer u svakom slučaju raduju svakog istinskog ljubitelja automobila.\ntags: 911 GT3 atmosferski bokser izdvojeno manuelni menjač porsche porsche 911\nprevious Citroen želi da redefiniše D segment sa naslednikom C5\nnext Škoda se suočava sa potencijalnim štrajkovima u Češkoj Republici\nProsečna flotna emisija štetnih gasova Mercedesa raste uzrokujući rizik od visokih kazni\n16/02/2019 - 10:34\nAkcije Tesle (ponovo) više vrede na berzi od akcija kompanija GM i BMW\n27/10/2019 - 07:22


Većina privrednih subjekata podržala odluku o neradnoj nedjelji - mojKontakt portal - Radio Televizija Kontakt\nU Privrednoj komori Republike Srpske održan je sastanak sa privrednim subjektima iz sektora trgovine u vezi sa odlukom o neradnoj nedjelji koju je predložila gradska administracija na čelu sa gradonačelnikom Draškom Stanivukovićem.\nTokom sastanka, kojem su u ime Gradske uprave prisustvovali gradski menadžer Bojan Kresojević i savjetnica gradonačelnika za ekonomska pitanja Valentina Aničić, većina privrednih subjekata podržala je donošenje odluke o neradnoj nedjelji.\n-Od prisutnih deset privrednih subjekata, njih šest smatra da je prihvatljivo donošenje odluke dok je četiri nije podržalo. Uvažavajući i činjenicu da je ranije anketiranih 90 do 95 odsto zaposlenih u marketima opredijeljeno za uvođenje neradne nedjelje, da je to opredjeljenje granskog sindikata i odluka Saveza opština i gradova Republike Srpske, te isto tako i većinski podržano od strane predstavnika supermarekta, trgovačkih lanca i tržnih centara, mislimo da je sasvim jasno da je ovo dobra odluka i Gradska uprava ne može zauzeti nijedan drugi stav, nego da treba donijeti ovakavu odluku – kazao je gradski menadžer.\nKresojević ističe da je tokom jučerašnjeg sastanka konstatovano da Grad Bijeljina, koji je u novembru prošle godine donio odluku o uvođenju neradne nedjelje, nije imao negativne ekonomske efekte, a posebno na onaj segment koji je najvažniji – zaposlenost.\n-Ukupan broj zaposlenih ostao je nepromijenjen od 30. novembra do 30. aprila i u oba trenutka iznosio je 6.857. Međutim, ovaj sektor je dominantan po zapošljavanju žena, i to preko 65 odsto, pa je u Bijeljini u istom periodu broj nezaposlenih žena smanjen sa 4.042 na 3.971. Dakle, po pitanju zaposlenosti čak u Bijeljeni u ovom segmentu ženske radne snage su ostvareni pozitivni pomaci – pojasnio je on.\nS druge strane, kako je naveo – pojedini učesnici sastanka su konstatovali da se to neće odraziti negativno na njihov promet iz razloga da ukoliko niko ne radi od trgovinskih subjekata nedjeljom, doći će do preraspodjele, a ljudi će i dalje ostvarivati potrebe za kupovinom tih roba kao što je to bilo i do sada.\nPodsjećamo, krajem maja gradonačelnik Stanivuković uputio je u skupštinsku proceduru strateški važnu odluku o neradnoj nedjelji, za koju je javnost već iskazala veliku podršku.\nSkupštinski kolegijum je opet skinuo ovu tačku sa dnevnog reda sjednice Skupštine Grada, koja je zakazana za 29. jun, navode iz Gradske uprave.


Aerodrom, replika ili krivi navod?\nКoliko puta sam za vrijeme zasijedanja Narodne skupštine Republike Srpske na kojoj se raspravljalo o izgradnji aerodroma u Trebinju poželio da se i gledaoci mogu uključiti u diskusiju zna najbolje moja osmogodišnja ćerka Ana koja je nakon nepunih sat vremena naučila nove izraze poput induciranog ekonomskog uticaja, katalitičkog uticaja...\nNeki, nažalost, to nisu naučili ni nakon višečasovne rasprave.\nPoražavajuća je činjenica da pojedini poslanici ulaze u diskusije kritikujući investiciju, a da prethodno nisu sagledali sve njene moguće efekte. Trivijalnosti poput vremena trajanja leta od Trebinja do Beograda i koje je sve procedure neophodno proći do ulaska u avion uzele su nepovratno dragocjenu minutažu za raspravu, a koja je trebala da bude u svečarskom duhu s obzirom na temu i važnost projekta.\nJavljam se za riječ!\nUloga savremene avijacije u ekonomiji nije više da bude samo pružalac usluga drugim industrijama i putnicima, njena uloga je danas daleko važnija jer je postala ključni faktor ekonomskog i društvenog razvoja.\nUkupan ekonomski uticaj evropskih aerodroma izražen u brojkama je sljedeći:\n• 12.3 miliona zaposlenih koji godišnje ostvaruju prihode u iznosu od 356 milijardi evra.\n• Generiše 675 milijardi evra u bruto domaćem proizvodu (BDP), što čini 4.1% evropskog BDP.\nNa ove brojke ću vas vratiti kada efekte razložimo na uticaje koje ću sad da predočim. Ono što za svaku raspravu o ekonomskom uticaju jedne investicije nedostaje jeste šira slika. Od njenog sagledavanja zavisi i konačna ocjena opravdanosti investicije. Da bih u što kraćim crtama predstavio tu širu sliku podijelićemo uticaje na njih četiri pa da ne gubim minutažu, nisam se javio u ime kluba, odmah ću ih i obrazložiti:\n1. Direktni ekonomski uticaj. Ovdje prije svega mislimo na zapošljavanje, prihod i BDP povezan sa operacijama i poslovnim aktivnostima na samom aerodromu. Tu se isključivo misli na preduzeća i institucije locirane na aerodromu i okolini uključene u aerodromse operacije (uključujući graničnu policiju i carinu). U gore navedenoj brojkama ovaj uticaj stoji ovako:\n• 1.7 miliona zaposlenih\n• 68.5 milijardi evra prihoda\n• 101.6 milijardi evra donosi u BDP\n2. Indirektni ekonomski uticaj. Ovdje se uticaj odnosi na zapošljavanje, prihod i BDP povezan sa preduzećima koje opslužuju aerodromske operacije robama i uslugama poput keteringa za obroke na letovima, avionsko gorivo, računovodstvene usluge, usluge prodaje avionskih karata i slično. Opet ćemo izvući brojke samo za ovaj iz ukupnog uticaja aerodroma na evropsku ekonomiju:\n• 1.3 miliona zaposlenih\n• 39.9 milijardi evra prihoda\n• 69.7 milijardi evra donosi u BDP\n3. Inducirani ekonomski uticaj. Ovdje je riječ o potrošnji zaposlenih na aerodromu kao i zaposlenika svih preduzeća i institucija vezanih za aerodromske operacije i njegovo funkcionisanje uopšte. Zaposleni troše svoj novac za namirnice, odjeću, zanatske usluge, a time stvaraju pretpostavke za ekonomski rast i kreiranje novih radnih mjesta u više različitih privrednih grana. I za ovaj uticaj su dostupne brojke:\n• 1.4 miliona zaposlenih\n• 38.4 milijardi evra prihoda\n• 76.4 milijardi evra donosi u BDP\n4. Кatalitiči uticaji. Sada dolazimo do one šire slike koju je malo ko spreman sagledati i koja je na kraju i od presudnog značaja za ekonomiju grada i države u kojoj se gradi novi aerodrom. Ovdje pričamo o načinima na koji aerodrom podstiče zapošljavanje i razvoj ostatka nacionalne ekonomije. Brojke koje se odnose na ovaj uticaj su jako interesantne:\n• 7.9 miliona zaposlenih\n• 209.5 milijardi evra prihoda\n• 426.7 milijardi evra donosi u BDP\nOvaj uticaj se odnosi na efekte vidljive u mnogo segmenata, a nabrojaću ih samo nekoliko:\n• Trgovina. Vazdušni transport omogućava povezivanje sa izvoznim tržištima za promet roba i usluga.\n• Investicije. Jedan od faktora koji utiče na odluku gdje smjestiti sjedište preduzeća, proizvodne ili skladišne kapacitete jeste blizina aerodroma.\n• Turizam: Avionski saobraćaj prevozi veliki broj turista. Pored poslovnih ljudi njega koriste i putnici iz zadovoljstva koji će svoj novac trošiti u restoranima, hotelima i lokalnim atrakcijama, iznajmljivati vozila, koristiti usluge vodiča.\n• Produktivnost: Vazdušni transport otvara put ka novim tržištima koji u konačnici dovodi do lakšeg ostvarenja ekonomije obuhvata.\nStavite sve ovo što sam napisao u kontekst razvoja Trebinja, Hercegovine i Republike Srpske u cjelini, neće vam preostati ništa drugo nego da Srbiji kažete jedno veliko HVALA!\nSiniša Pepić Narodna skupština RS


Koenigsegg ne želi EV, a ni SUV - Auto Republika\nKoenigsegg ostaje dosledan svojim vrednostima i ne žele da uključe SUV u svoju gamu.\nDakle, švedski proizvođač hiperautomobila neće krenuti stopama nekih drugih konkurenata pa neće plasirati vozilo sa povišenim odstojanjem od tla. U razgovoru za italijanski Quattroruote, Kristijan fon Kenigseg, upitan u vezi SUV modela odgovorio je lakonski: „Takav model nam nije u planu“.\nKada je reč o električnom automobilu, osnivač i izvršni direktor čuvenog brenda je nešto obazriviji sa odgovorom. „Za sada smo fokusirani na hibride, jer verujemo da se oni bolje uklapaju u našu filozofiju. Oni nude bolje iskustvo kako na javnim putevima, tako i na stazi“, rekao je Šveđanin.\nOn je dodao da je EV tehnologija veoma inspirativna. „Na osnovu tehnologije kojom trenutno raspolažemo, bili bismo u stanju da ponudimo najekstremniji električni superautomobil poređeno naspram onoga što je trenutno na tržištu. Ali i takav automobil bio bi daleko teži od našeg hibrida, a što se tiče emisije ugljen-dioksida, u većini situacija su na istom nivou“, kazao je Kristijan fon Kenigseg.\nOva godina trebalo bi da prođe u znaku kompanije Koenigsegg. Njihov model Jesko Absolut glavni je kandidat za postavljanje novog rekorda kada je reč o maksimalnoj brzini kod serijski automobila.\nOsim toga, već imamo najavu osnivača da će Regera pokušati da obori sopstveni rekord u vezi sa sprintom do 400 km/h i naknadnim zaustavljanjem vozila, odnosno popularna disciplina 0-400-0.\ntags: električni automobili hibridni automobili hiperautomobili koenigsegg Kristijan fon Kenigseg\nprevious Volvo spremio 1.300 otkaza u Švedskoj\nnext Uskoro Hyundai Elantra N-Line s više snage


Informisanost na internetu - kako do korisnih informacija? - Webinarium\nGovorili smo o informisanju na Internetu i nišnim medijima, te odnosu koji web novinari danas imaju, ali i konstantno grade sa svojom publikom. Naveli smo loše prakse informisanja, a takođe obradili i neke praktične savete koji svi mogu da primene.\nNaš gost bio je Marko Mudrinić, koji stoji na čelu srpskog izdanja Netokracije, vodećeg poslovno-tehnološko medija u regionu. Markovo izveštavanje stiglo je i do naslovnih stranica Business Insider-a, Irskog Independent-a, TechCrunch-a te Huffington Post-a. Svoje iskustvo stekao je izveštavajući i kreirajući sadržaj isključivo za nove medije, a danas predvodi tim koji svojim reportažama i analizama oblikuje srpsku preduzetničku scenu, te pokriva dešavanja iz sveta startap kompanija, digitalnog marketinga i novih tehnologija.


МУП: Форензика доказала да се манипулисало телефоном Колувије\nHomeHronikaMUP: Forenzika dokazala da se manipulisalo telefonom Koluvije\nMUP: Forenzika dokazala da se manipulisalo telefonom Koluvije\n13/10/2021Redakcija BALKAN TVHronika, Vesti0\nMinistarstvo unutrašnjih poslova ističe da portal Nova svoju neodoljivu želju da svoju laž pretvori u istinu ovoga puta demonstrira zamenom teza i izvrtanjem činjenica kroz svoje najnovije scensko delo Vlast uhvaćena u laži: Forenzika dokazala da su Koluvijini telefoni netaknuti.\nNaviknuti smo na svakodnevne laži koje plasira Nova i spremni smo da argumentima odgovorimo na svaku neistinu koju iznesu.\nPa da još jednom iznesemo i razjasnimo činjenice svima kojima nije jasno, a žele da shvate.\nForenzičko veštačenje je nedvosmisleno dokazalo da se manipulisalo telefonom Predraga Koluvije i ulazilo u telefonske fajlove, odnosno da su pojedini policijski službenici nepropisno postupali prilikom trijaže, izuzimanja i rukovanja digitalnim dokazima.\nTo je činjenica koja ni na koji način ne osporava navode iz saopštenja koje je početkom 2020. godine izdalo Specijalno tužilaštvo u kome se navodi da mobilni telefon lica Predraga Koluvije ne sadrži podatke o brojevima telefona i komunikacijama predsednika Aleksandra Vučića i njegovog brata Andreja sa osumnjičenim.\nIz navedenih činjenica teško je ne zapitati se kojom metodom zaključivanja i mišljenja i u kom cilju, autor teksta izvlači maliciozan zaključak i pita da li su pojedini inspektori zapravo izbrisali dokaze iz Koluvijinog telefona, to jest brojeve braće Vučić.\nPodsećamo i da je Predrag Koluvija uhapšen 13. novembra 2019. godine, a da je istragom utvrđeno da je njegov mobilni telefon, u užem rejonu Policijske uprave za grad Beograd, bio uključen i aktivan na mreži mobilne telefonije još 16 dana od datuma hapšenja, što je protivno praksi forenzike.\nNaredba za veštačenje privremeno oduzetih telefona od lica Predrag Koluvija doneta je od strane Tužilaštva za organizovani kriminal 20. novembra 2019. godine. Službi za specijalne istražne metode dostavljen je u pocepanom i neobezbeđenom omotu tek 12. decembra 2019. godine, odnosno 29 dana nakon hapšenja Predraga Koluvije.\nTakođe, podsećamo javnost da je tek nakon krivične prijave Miloša Vučevića, dana 27. decembra 2019. godine, doneta naredba u kojoj se zahteva analiza i poređenje imenika i liste kontakata radi eventualnog pronalaska brojeva telefona lica označenih kao Aleksandar Vučić i Andrej Vučić, a po kojoj su veštaci Službe za specijalne istražne metode i postupili 22. januara 2020. godine.\nPolicijski službenik Slobodan Milenković je u januaru 2020. godine zvanično putem medija dao izjavu u kojoj tvrdi da navedeni kontakti nisu postojali.\nUtvrđeno je i da je, svaki put kad je telefon Predraga Koluvije dostavljan na novo veštačenje bio ili nepropisno zapakovan ili bez ambalaže ili u promenjenoj i oštećenoj ambalaži o čemu postoji službena beleška i foto-dokumentacija. Praksa prilikom izuzimanja digitalnih dokaza se oslanja na jasno definisane protokole i instrukcije, a istraga je dokazala da su pojedine kolege iz Policijske uprave za grad Beograd te protokole zanemarile.\nI nakon svega ponovljenog ne možemo da ne primetimo da novinari Nove u očajničkoj želji da izvrtanje činjenica prikažu istinom, nisu najjasniji, pa teze i zaključke izvode prilično konfuzno. Verujemo da će ovoga puta razumeti, u suprotnom ponavljaćemo dok ne razumeju.\nPortal Nova u tekstu pod naslovom Vlast uhvaćena u laži: Forenzika dokazala da su Koluvijini telefoni netaknuti“ piše o tome da se nastavlja hajka na dvojicu inspektora beogradske policije Slobodana Milenkovića i Dušana Matića, koji su razotkrili aferu Jovanjica i uhapsili Predraga Koluviju i da je sada u igru uveden načelnik Sektora za specijalne istražne metode UKP Tomislav Radovanović. On je gostujući na jednoj TV, kako navodi Nova, nagovestio da su inspektori koje optužuju zapravo izbrisali dokaze iz Koluvijinog telefona, odnosno brojeve braće Vučić.\nSAD u novembru otvaraju i kopnene granice za vakcinisane\nRekonstruisana lica tri egipatske mumije na osnovu DNK


Dan kada su streljani rodoljubi - Grad Prokuplje\nČlanovi SUBNOR-a u Prokuplju,danas su obeležili dan kada je 1942. godine u Velikoj Plani u Toplici,streljano 250 rodoljuba.\nOdavanju počasti i polaganju venaca na spomenik streljanim Topličanima,prisustvovali su predstavnici Udruženja potomaka ratova 1914-1921, Rezervnih vojnih starešina,kao i predstavnici Udruženja Roma i Udruženja penzionera.\nLjubomir Jovanović,potpredsednik SUBNOR-A Prokuplje,izrazio je zahvalnost svim prisutnim poštovaocima narodnooslobodilačkog rata koji su minutom čutanja odali počast streljanim rodoljubima.\nSavez boraca Opštine Prokuplje u cilju negovanja i poštovanja tradicije NOR-a,želi da sačuva od zaborava ovo zločinačko delo koje je počinila bugarska vojka nad nedužnim stanovništvom,posle neuspele vojne ofanzive na području Velikog Jastrepca,u periodu od 19. do 23. juna 1942.godine.\n-Nije nam namera da se danas upuštamo u vojnu strategiju,kao i vojne manevre koji su veoma uspešno i odgovorno obavljeni od strane vojnih komandanata partizanske Velikojastrnjebačke i Malojastrebačke čete.Bugarska ofanziva doživela je neuspeh,a neprijatelj je svoj bes iskalio na nedužnim seljacima. Streljano je 250 meštana iz Gornje Bresnice,Gornje Jošanice,Velike Plane,Zdravinja,gde je i popaljeno mnogo kuća,podsetio je na stradanje topličkog naroda sekretar SUBNOR-a Miroslav Veličković.


Novi iPhone Srbija - Otkup mobilnih telefona Beograd\nNovi iPhone stiže: Kada će se pojaviti u prodaji?\nKako se septembar mesec polako bliži, a samim tim i Apple-ov tradicionalni događaj na kome će biti predstavljeni novi uređaji, glasine se sve više umnožavaju. Nakon niza objavljenih fotografija koje ukazuju na moguć izgled novog iPhone-a, u javnosti se pojavila informacija da bi sledeći model telefona iz tenološke kompanije mogao da se pojavi u zvaničnoj prodaji već 16. septembra tekuće godine.\nNakon već pomenutih fotografija potencijalnog izgleda telefona koje ukazuju na novu kameru, redizajnirano kućište i drugo, na površinu su polako počele da isplivavaju informcije da bi iPhone 7 mogao da bude zvanično predsatvljen 12. septembra, dok bi njegova prodaja trebalo da otpočne četiri dana kasnije. Ipak, ukoliko se vodimo nekim dosadašnjim iskustvima tokom predstavljanja Apple uređaja, pomenuti datum prezentuje znatno odstupanje od prethodnih datuma prošlih godina – ukoliko govorimo o dostupnosti novih telefona ove kompanije.\nMi vršimo otkup iPhone 6c mobilnih telefona u Beogradu!\nPodsećanja radi, prošle godine iPhone 6S se našao u prodavnicama počev od 25. septembra, te su čak i prethodnici bili u prodaji širom sveta nakon 16. septembra. Kako prenosi 9to5Mac, što se tiče predstavljanja novih iPhone modela, do sada je tradicionalno period od dve nedelje delio zvanično predstavljanje telefona i njegovu prodaju, što se nikako ne podudara sa pretpostavkama reportera Evana Blesa, osim ako se sam događaj ne održi pri kraju avgusta meseca.\nSačekajmo septembar i Tima Kuka na sceni…\nSa druge strane, realno je očekivati da bi tehnološki gigant svoje nove modele iPhone-a mogao da predstavi početkom septembra, možda šestog ili sedmog dana, sa početkom pred – narudžbina dva ili tri dana kasnije, međutim, sve za sada stoji u domenu puke teorije. Da glasinama neme kraja, pokazuju i nepotvrđeni izvori iz Kine,a tamošnji portali izveštavaju kako novi model popularnog telefona možda neće nositi oznaku broja 7, već bi mogao da ima sufiks „6SE“.\nKoliko god nam se pojedine glasine činile nerealnim ili nemogućim, moramo da se setimo da su se upravo te neproverene informacije do sada, bar kada je Apple u pitanju, ispostavljale tačnim, te nije isključeno da se i ove godine neka od njih obistini. No, sačekajmo septembar i Tima Kukada izađe na scenu, kada ćemo uz pivo i kokice svi pratiti Keynote i čekati da se na velikom ekranu auditorijuma u San Francisku pojave prvi obrisi najpoznatijeg telefona današnjice.\nOtkup Xiaomi prečišćivača https://t.co/IONY7mMWEX39 days ago\nOtkup bežičnih slušalica https://t.co/G2un9UT48159 days ago


Beta 18. januara 2016. 15:25\nOd 17. februara počinje operativni rad berze električne energije u Srbiji i jugoistočnoj Evropi – Sepeks (SEEPEX), čime će se povećati obim trgovine električnom energijom u celom regionu, najavila je danas ta berza.\n„Pokretanje tržišta Sepeks biće veliki korak ka stvaranju uslova, odnosno odgovarajućeg rešenja za uspostavljanje regionalnog tržišta električne energije u jugoistočnoj Evropi. To je korak koji se već dugo očekuje, kako od strane zainteresovanih strana u okviru zemalja Energetske zajednice, tako i od strane učesnika na ostalim tržištima električne energije u Evropi“, piše u saopštenju.\nPodseća se da je Sepeks formiran kao zajedničko ulaganje srpskog operatora prenosnog sistema Javnog preduzeća Elektromreža Srbije (EMS) i Evropske berze električne energije EPEX SPOT u cilju osiguranja transparentnog i pouzdanog mehanizma za formiranje veleprodajne cene na tržištu električne energije, putem uparivanja ponude i potražnje po pravičnoj i transparentnoj ceni, uz sigurnost da će sve transakcije zaključene na toj berzi biti realizovane i plaćene.\nStrujom na ovoj berzi će se trgovati kao akcijama na berzi, a isporučioci energije nisu samo proizvodjači, već i trgovci koji su prema važećim zakonima registrovani.


Od subote građani CG ne mogu u Srbiju, osim na lečenje - NOVA portal\nOd subote građani CG ne mogu u Srbiju, osim na lečenje\nDruštvo Autor:Beta15. jul. 202015:17\n„U prethodnih nekoliko dana imali smo situaciju gdje su ljudi vraćeni sa granice Crne Gore i Srbije, ali jasno je bilo uputstvo Vlade Srbije da građani Crne Gore i ostalih država trenutno ne mogu da uđu u Srbiju“, rekao je Milošević za TV Vijesti.\n„Zamolio bih sve građane da sačekaju par dana. Ako je neki hitan slučaj da se jave Ambasadi Crne Gore u Srbiji“, rekao je on.\nAmbasador je objasnio da „mi tražimo od Ministarstva zdravlja saglasnost, oni nas upućuju na komisiju koja je formirana, i ta komisija odobrava ulazak naših građana kojima je dolazak hitno potreban“.\n„Svi ostali, turisti ili oni koji imaju imovinu u Srbiji, ne mogu ovog momenta ući u Srbiju, jer će biti vraćeni s granice“, rekao je Milošević.\n„Što se tiče helikoptera i malih aviona za prevoz bolesnika uz određenu dokumentaciju Kliničkog centra Crne Gore obezbeđuje se let do Beograda bez obzira na tešku situaciju – jer je većina bolnice u Beogradu pretvorena u KOVID-bolnice i vrlo je teško obezbediti uslove i izbegavaju se hospitalizacije i za njihove građane (Srbije)“, rekao je Milošević.\nCrna GorakarantinlečenjeSrbijaTarzan MiloševićZabrana ulaska


Albanija: Kontrola svih ugovora o izgradnji hidroelektrana - Environment Energy Mining Watch Balkans\nAlbanija: Kontrola svih ugovora o izgradnji hidroelektrana\n27. January 2019. /\nNova ministarka za infrastrukturu i energetiku Belinda Baluku najavila je pokretanje procesa kontrole svih ugovora o izgradnji hidroelektrana u Albaniji koje je ministarstvo dodelilo, kao i zamrzavanje neoperativnih ugovora do završetka procesa.\nU ovoj situaciji, kada imamo veći broj ugovora koji još nisu operativni, vreme je da oni budu zamrznuti, navodi Baluku u saopštenju za medije. Ona je dodala da će se sprovesti skeniranje dokumentacije, kao i pregled situacije na terenu. Proces će voditi zamenik ministra.\nKritirijumi koji će se primenjivati tokom kotrole jesu poštovanje zakona i ispunjavanje ugovornih obaveza od strane nosilaca licenci. Takođe, biće razmatrani vremenski rokovi i poštovanje propisa o zaštiti životne sredine.\nMinistarka je dodala da će biti uspostavljena saradnja sa drugim državnim institucijama, kao što je Ministarstvo turizma, kako bi se napravila ravnoteža između zaštite prirode i ekonomskog razvoja.\nU saopštenju se navodi da je nova ministarka tokom prvih dana od stupanja na dužnost informisana o stanju i napretku u pogledu koncesionih ugovora. Reč je o ukupno 182 ugovora, za izgradnju 144 hidroelektrane.\nTrenutno radi 96 elektrana, koje pokriva 73 ugovora o koncesiji. To je razlog za reviziju svih neoperativnih ugovora, u cilju usvajanja niza zaključaka koji su neophodni za procenu strategije ovog sektora, efikasnosti politike podrške hidroelektranama koja je sprovođena tokom godina, kao i procenu njihovog socijalnog i ekonomskog uticaja.\nU ovim uslovima, kada imamo daleko više neoperativnih ugovora od hidroelektrana koje su počele sa radom, neophodno je da se napravi procena mogućnosti nastavka ovih projekata, kaže Baluku.\nProces kontrole dokumentacije svih licenciranih subjekata, kao i fizičke kontrole hidroelektrana, pratiće radna grupa koju predvodi zamenik ministra Bonati.\nDodaje se da je u prethodnih pet godina napravljen veliki pomak u pogledu uređenja ovog sektora, u kome je stanje bilo na ivici kriminalnog, ali da i dalje postoje problemi koje treba rešiti.\nBaluku podseća da su koncesionari obavezni da budu u potpunom skladu sa važećim zakonima koji se odnose na životnu sredinu, kao i uslovima životne sredine utvrđenim ugovorom.\nMinistarka dodaje da će svi neoperativni ugovori biti zamrznuti dok ne bude završen izveštaj o kontroli.\nOna zaključuje da male hidroelektrane doprinose ekonomskom razvoju, ali ako narušavaju prirodno bogatstvo, šteta je veća od ekonomske koristi.\nZbog toga je potreban savršen balans između ekonomskog razvoja i zaštite prirodnih dobara, što je najveća prednost koju imaju Albanci.


Janković: Ne zna se ko je više ponižen – novinarstvo, pravosuđe ili radnici | Autonomija\nJanković: Ne zna se ko je više ponižen – novinarstvo, pravosuđe ili radnici\n"Danas u Srbiji pristojniji i pametniji psi prestaju da laju, jer ih je sramota da laju av,av, av", kazao je Kokan Mladenović\nPredsednički kandidat Saša Janković rekao je danas u Čačku da obećava da ukoliko postane predsednik Srbije kultura neće biti „trošak“.\n„Hoću da obećam da u zemlji u kojoj ću biti predsednik kultura neće biti trošak. Mi smo ljudi puni duha, a jedan čovek nas je sveo na želudac i samo razmišljamo da li imamo da jedemo i da sutra platimo račune. Mi smo ljudi koji znaju šta je kultura, šta je umetnost“, rekao je Janković okupljenim građanima u centru Čačka.\nOn je dodao da obećava vojnicima da će biti čuvari Srbije, a ne čuvari jedne porodice.\nU toku njegovog govora, ulicom je u kolima prolazio predsednički kandidat Beli Preletačević (Luka Maksimović) koji je megafonom pozdravio Jankovića, koga je nazvao kolegom, na šta se Janković zahvalio, a okupljeni građani su Belog pozdravili aplauzom.\nKomentarišući taj događaj, Janković je rekao da Preletačević ima „sjajnu kampanju“ i da je on pokazao sav „besmisao, apsurd i parodiju našeg društva na najočegledniji način“ .\n„Svako od nas treba da uradi sve šta može, ne samo za sebe nego i za širu društvenu zajednicu. Verujem da ovo što radim pomaže široj zajednici, i sve dok budem verovao da imam šta da dam, da pomognem i da učinim, to ću i raditi. Ne verujem da je ovo politika“, rekao je Janković.\nOn je još ocenio da ni srpski novinari ali ni građani ne zaslužuju ovakvu medijsku scenu.\n„Građani ostaju lišeni informacija na osnovu kojih mmogu da donesu odluke, a novinari ostaju lišeni dostojanstva, elementarne ekonomske sigurnosti, pa čak i bezbednosti u Srbiji. Slika novinarstva u Srbiji je slična slici pravosuđa u Srbiji ili slici radnika u Srbiji – ne zna se ko je više ponižen“, rekao je Janković.\nUpitan da prokomentaraše izveštavanje Radio-televizije Srbije (RTS), Janković je rekao da je bolje da ne komentariše ništa i dodao da su građani s pravom RTS prozvali „vaše pravo da ne znate ništa“ i da će to ostati zabeleženo „debelim crnim slovima u istoriji RTS-a, po drugi put“.\nOn je ocenio da izborni uslovi nisu fer, i pitao odakle novac predsedničkom kandidatu Aleksandru Vučiću za autobuse i za predizborne spotove na RTS-u na kome jedan sekund košta 27.000 dinara.\nPored Jankovića, na današnjem skupu u Čačku su govorili i novinar Srđan Škoro i reditelj Kokan Mladenović.\nŠkoro je rekao da smo ovih dana doživeli „najveću sramotu od odlazećeg premijera koji je na dan bombardovanja doveo čoveka koji nas je bombardovao (Gerharda Šredera), da nas ponizi do kraja“.\nMladenović je rekao da građani znaju razliku između lajanja i glasanja.\n„Danas u Srbiji pristojniji i pametniji psi prestaju da laju, jer ih je sramota da laju av,av, av“, rekao je Mladenović.\nAFP: U svetu od virusa korona umrlo 727.288 ljudi, zaraženo blizu 20 miliona\nU Srbiji još devet umrlih i 236 zaraženih


IMBiH utemeljio direktorij kompanija i organizacija čije je poslovanje u skladu sa njihovom misijom – BHDINFODESK\nby BHD Info Desk Administrator 06/10/2020 06/10/2020 0402\nUdruženi pokret za Bosnu i Hercegovinu (IMBiH) je u oktobru 2020. godine utemeljio direktorij kompanija i organizacija čije je poslovanje u skladu sa misijom IMBiH, a to su promoviranje ekonomskog progresa Bosne i Hercegovine (BiH) i jačanje inkluzivne platforme kroz tri sektora: inovacije i poduzetništvo, kulturne i humanitarne aktivnosti te profesionalno umrežavanje.\nSvrha ovog direktorija je promocija uspješnih priča o osnivanju poslovnih preduzeća i organizacija povezanih s dijasporom. Direktorij također prepoznaje dostignuća kompanija i pojedinaca čiji uspjesi nisu direktno povezani sa dijasporom, ali koji imaju jake veze sa BiH ili lokalnim bosanskohercegovačkim zajednicama.\nSva preduzeća i organizacije u direktoriju navedena su po abecednom redu u tri osnovna principa IMBiH-a. Radi lakše dostupnosti korisnicima, svi logotipi preduzeća i organizacija sadrže ugrađen URL link.\nIMBiH nastoji kontinuirano proširiti direktorij kako bi time podsticao mogućnosti za poduzetničku razmjenu, suradnju i inovacije koje podržavaju napredak BiH. Pozivamo sva preduzeća i organizacije koje su zainteresirane da budu dio rastućeg direktorija i zajednice IMBiH-a da nas kontaktiraju.


AP: Severna Makedonija pravi ogroman nacionalni park na području Šar-planine\nRegion Autor:Beta27. jun. 202117:17\nIzvor: Ilustracija / Petar Lazović\nPosle decenija intenzivne seče šume, prostrano, prekogranično područje beskrajne lepote na Balkanu sa centrom na Šar-planini nadomak je da postane nacionalni park, jedan od najvećih u Evropi - piše američka novinska agencija AP.\nOčekuje se da će poslanici Severne Makedonije uskoro izglasati zakon kojim se Šar-planini daje taj status. Površina veća od 240.000 hektara koja se proteže kroz Albaniju, Severnu Makedoniju i Kosovo – piše agencija AP, blago je prirodne lepote i raznolike i jedinstvene divljine.\nŠar-planina ima 37 ledničkih jezera, od kojih 25 u Severnoj Makedoniji, a ostatak na Kosovu, koja „blistaju u naborima planine poput bezbroj sivo-zelenih očiju koje gledaju u nebo“ – piše u tekstu.\nPosebno je impresivan biodiverzitet: 200 endemskih biljnih vrsta, 167 vrsta leptira, 12 vrsta vodozemaca, 18 vrsta gmizavaca, 130 vrsta ptica i 45 vrsta sisara – skoro polovina od ukupnog broja vrsta sisara u Severnoj Makedoniji.\nAli ta idila na Zelenom pojasu Balkana godinama je ugrožavana, konstatuje AP.\nDecenije ilegalne seče šume ostavile su ožiljke od erozije, posebno seče šuma na gušće naseljenim donjim ; delovima padina Šar-planine, koje su meštani besplatno ;koristili za ;poljoprivredu, lov, gorivo i drvenu građu. Tokom protekle dve decenije, Severna Makedonija je izgubila oko 40.000 hektara šume zbog ilegalne seče, kažu vlasti.\n„Zajedno s drugim zaštićenim područjima u susednim zemljama imaćemo najveće prekogranično zaštićeno područje u celoj Evropi. I veoma smo ponosni na to!“, rekla je ona za AP.\nJoš od 1994. godine vlasti pokušavaju da utvrde kako 62.000 hektara Šar-planine u Severnoj Makedoniji najbolje zaštititi ;od daljeg razaranja. Određenu podršku pružio je Program zaštite životne sredine Ujedinjenih nacija (UNEP).\nČetiri zone Nacionalnog parka\nSeverna Makedonija takođe pokušava da ispuni cilj Evropske unije za pridruživanje bloku, koji kaže da države moraju zaštititi najmanje 12 odsto svoje teritorije. Procenjuje se da Severna Makedonija sada ima zaštićeno devet odsto, a Nacionalni park Šar-planina će to povećati na više od 13 procenata.\nTo područje će biti podeljeno u četiri zone: jedna strogo zaštićena koja čini 27 odsto budućeg parka; zona aktivnog upravljanja zona za održivu upotrebu tampon-zona.\nNaser Ćemaili, 32-godišnji vlasnik firme koja nudi programe planinskog turizma i jahanja, očekuje mnoge koristi od proglašenja planine nacionalnim parkom, uključujući poboljšanje puteva i druge infrastrukture.\n„Od nacionalnog parka očekujemo mnogo: dolasci turista u naše planinske kuće, prodaja mlečnih proizvoda, za koje verujem da će biti mnogo bolji i po višoj ceni“, rekao je on za AP.\nMinistar Severne Makedonije za zaštitu životne sredine, Naser Nuredini tvrdi da će park doneti dugoročne koristi i to ne samo za lokalno stanovništvo.\n„Stvaramo jedno od najvećih zaštićenih područja u Evropi, zajedno s nacionalnim parkovima ‘Šari’ na Kosovu i ‘Mavrovo’ u Albaniji“, rekao je on. „To će biti ogroman potencijal za buduće generacije, kao i za sadašnju generaciju, jer sada možemo da koristimo nacionalni resurs na održiv način“.\n„Govorimo o skijanju zimi, planinarenju i biciklizmu leti, turizmu iz celog sveta“, dodao je ministar.\nDaniel Bogner, vodeći stručnjak za plan upravljanja nacionalnim parkom, rekao je da predstoji još mnogo posla, posebno narednih nekoliko meseci, uključujući izradu budžeta, zapošljavanje osoblja i uredjenje planinarskih staza i druge infrastrukture.\n„Potrebni su nam stručnjaci za naučni rad, trebaju nam stručnjaci za razvoj turizma, administraciju, prikupljanje sredstava, obrazovne aktivnosti“, nabrojao je on.


Crna Gora – manjinska vlada rešenje za krizu? | Politika | DW | 21.01.2022\nCrna Gora – manjinska vlada rešenje za krizu?\nPotpredsednik vlade i lider URA Dritan Abazović\nCrna Gora u februaru verovatno dobija novu manjinsku vladu, na čijem čelu bi mogao da se nađe dosadašnji potpredsednik vlade Dritan Abazović. Njegova koalicija „Crno na bijelo“, koju čine URA i Savez građana CIVIS, zatražila je da se u parlamentu glasa o nepoverenju aktuelnom kabinetu Zdravka Krivokapića.\nOčekuje se da će vlada pasti, jer je inicijativu podržala kompletna opozicija, što će biti dovoljno da ona prođe. URA bi potom formirala manjinsku vladu u kojoj ne bi bile dve najjače grupacije u parlamentu – vladajući Demokratski front (DF) i opoziciona Demokratska partija socijalista (DPS) predsednika države Mila Đukanovića, ali su zatražili od njih, kao i od ostalih stranaka, da podrže manjinski kabinet. Veruje se da bi DPS mogao da obezbedi neophodnu natpolovičnu podršku.\n-pročitajte još: Vlada stalno pada, nikako da padne\nOdluku da obore vladu u kojoj i sami sede u URA pravdaju time što se Crna Gora već duže nalazi u političkoj krizi. Kažu da su blokirane evropske integracije, kao i izbor ključnih funkcionera pravosuđa.\n„Članstvo Crne Gore u Evropskoj uniji je naš ključni politički cilj i građani se oko toga mogu i moraju okupiti“, kaže za DW potpredsednik URA i šef poslaničkog kluba koalicije „Crno na bijelo“ u parlamentu Miloš Konatar.\n„Trenutna vlada nema podršku skupštinske većine i URA nije kriva za to. Takođe, imamo blokadu mogućnosti izbora Vrhovnog državnog tužioca, Sudskog saveta i sudija Ustavnog suda i moramo tražiti način da nađemo neophodnu tropetinsku većinu, odnosno 49 poslanika u parlamentu za to“, poručuje Konatar.\nSednica Vlade Crne Gore, možda jedna od poslednjih?\nNova vlada – privremeno rešenje?\nNovu vladu mogli bi da čine URA, Socijalistička narodna partija (SNP) koja je takođe deo sadašnje vlasti, kao i opozicione stranke manjina – Bošnjačka stranka i dve koalicije albanskih partija. Svi oni imaju ukupno 14 poslanika. U Vladu bi eventualno mogle da uđu i opozicione Socijaldemokrate i Socijaldemokratska partija, koje zajedno imaju pet poslanika. S eventualnom spoljnom podrškom 30 poslanika DPS, to je tačno 49 poslanika neophodnih za trenutno blokirani izbor čelnih ljudi u pravosuđu.\nA da li će nova vlada, ako je manjinska, biti jača od aktuelne? Da li može da sprovede neophodne reforme i da li će imati veću međunarodnu podršku?\n„Kao prvo, mora se videti kakvu političku podršku ima ta vlada i ko je čini“, kaže za DW politički analitičar Dragiša Janjušević. „Drugo, nijedna manjinska vlada nije imala veliki reformski potencijal u svom mandatu, već je bila u funkciji izlaska iz jedne krizne situacije. Očigledno je da će imati međunarodnu podršku, ali i skraćen mandat“, smatra Janjušević.\nPotpredsednik URA Konatar ne deli to mišljenje: „Očekujem da će Vlada trajati do kraja mandata, odnosno do 2024, a najmanje godinu dana kako bi se sprovele neophodne reforme i odblokirali procesi.“\nJanjušević, s druge strane, smatra da će nova manjinska vlada imati samo nekoliko bitnih stavki u svojoj agendi: „To su reforme izbornog zakonodavstva, deblokada evropskog puta Crne Gore, veća podrška pravosudnim reformama i trasiranje puta ekonomskim reformama. Za veće reformske zahvate bilo bi neophodnija stabilnija parlamentarna većina, bazirana na izbornoj volji i sa punim mandatom“, ocenjuje Janjušević.\n„Izdaja epskih razmera“\nNa najavu rušenja postojeće i formiranja manjinske vlade oštro je reagovao premijer Zdravko Krivokapić, kao i deo vladajućih partija. Smenu njegove vlade ili njenu rekonstrukciju već pola godine uporno traži DF, koji je saopštio da je spreman da razgovara o predlogu manjinske vlade, samo da DPS ne utiče na politička kretanja.\nSam Krivokapić manjinsku vladu nazvao je prevarom, a uz njega su stali neki ministri koji su optužili Abazovića za izdaju, dok su drugi podržali lidera URA. Premijer je u međuvremenu zatražio od Skupštine da smeni Abazovića, kao i da sebi skrati mandat i da se ide na vanredne izbore. Iz URA i opozicije to su nazvali „potezom očajnika“ i nagovestili da ga neće podržati.\nPredsednik Skupštine i lider Demokrata Aleksa Bečić formiranje manjinske vlade uz podršku DPS nazvao je „izdajom epskih razmera“, optužujući URA da vraća bivši režim u igru. Odmah su krenuli i protesti pristalica vlade u nekoliko gradova i blokade saobraćaja. Najavljeno je da će se protesti nastaviti, ali za sada na njih ne pozivaju stranke, već se građani samoinicijativno okupljaju.\n„Svako ima pravo na mirne proteste i nemam ništa protiv toga, ali ovde se ne radi o bilo kakvoj prevari birača, jer su građani na izborima 30. avgusta 2020. godine glasali da se smeni DPS, izmeni Zakon o slobodi veroispovesti i krene u borbu protiv korupcije i organizovanog kriminala, i sve to smo i uradili. Glasali su i da Crna Gora ubrzano krene ka Evropskoj uniji i tu smo naišli na blokadu, pa smo morali da reagujemo i ponudimo rešenje“, objašnjava Konatar iz URA.\nAnalitičar Janjušević kaže da ne zna koliko građani imaju kapaciteta i potencijala za intenzivne proteste koji bi napravili pritisak. Što se tiče „prekrajanja izborne volje“, on poručuje da je malo ko zaista mogao da očekuje da će se posle godinu i po dana od izbora doći u situaciju da manjinsku vladu podržava DPS s Đukanovićem na čelu.\nKonatar, međutim, kaže da DPS neće biti deo manjinske vlade i da nema povratka te stranke na vlast.\n„Podrška DF bi značila rasterećeniji rad te vlade u prioritetnim oblastima, a svakako i čuvanje DF-ovih pozicija ’po dubini’ državne uprave. S druge strane, podrška DPS s Đukanovićem na čelu jeste određeni mač nad glavom manjinske vlade. DPS bez Đukanovića dao bi potpuno drugačiju političku notu toj vladi i pokazao spremnost na reforme najjače političke partije u Crnoj Gori“, kaže Janjušević.\nPredsednik Crne Gore i predsednik DPS Milo Đukanović\nU spekulacijama oko manjinske vlade prethodnih meseci kao jedan od elemenata dogovora pominjalo se i to da će se Đukanović povući s mesta predsednika DPS i da se neće kandidovati na narednim predsedničkim izborima 2023. godine. Đukanović je krajem prošle godine nagovestio da bi tokom prve polovine ove moglo da dođe do promena u vrhu njegove partije, dok se o svojoj novoj kandidaturi za šefa države nije izjašnjavao.\nKonatar smatra da bi bilo dobro da političari koji su simbol devedesetih godina odu u političku penziju. „Mislim da bi to bilo dobro i za DPS i za političku scenu u Crnoj Gori, jer bi je time rasteretili i omogućili izgradnju mostova saradnje među novom generacijom političara. Povlačenje Đukanovića s čela DPS bio bi veliki korak u tom pravcu“, kaže Konatar.\nJanjušević smatra da je Đukanović već trebalo da se povuče iz političke arene kao lider DPS i tako rastereti ovaj projekat manjinske vlade i otvori reformske procese u toj partiji. „Mislim da u ovoj igri političkog šaha Đukanović prvo očekuje formiranje manjinske vlade, pa tek onda sledi ili njegova ostavka ili drugačiji vid povlačenja. Mislim da se sigurno neće kandidovati za predsednika Crne Gore 2023. godine“, zaključio je Janjušević.\nKljučne reči Crna Gora, manjinska vlada, Dritan Abazović, URA, Zdravko Krivokapić, Milo Đukanović, DPS\nTrajni link https://p.dw.com/p/45s4e


Nezamislivo da Kosovo postane članica Uneska bez pregovora\nPredsednik Srbije Tomislav Nikolić izjavio je da je nezamislivo da Kosovo postane članica Uneska bez pregovora u Briselu, kao i da će u tom slučaju predložiti prekid razgovora s Prištinom.\nNikolić je za subotnje izdanje dnevnog lista „Politika“ rekao da će, u slučaju da Kosovo na Generalnoj skupštini Uneska postane članica te agencije UN, predložiti da Srbija prekine razgovore s Prištinom, a da svom narodu pomogne i omogući da žive bolje nego do sada, i na KiM, i u ostalim delovima Srbije.\n„Licimerno je od pojedinih država da insistiraju na dijalogu Beograda i Prištine koji bi trebao da dovede do konačnog rešenja, a da istovremeno vrše pritisak na sve države koje nisu priznale nezavisnost Kosova da to učine, a da do tada omoguće članstvo tzv. Kosova u medjunarodnim organizacijama“, kazao je Nikolić.\nOn je takodje ocenio da promene nastale posle izbora u SAD pružaju nadu da će makar deo pravde i medjunarodnog prava stići u Srbiju.