Parafiran Sporazum o stabilizaciji i pridruživanju Evropske unije i Srbije\nU Briselu je danas parafiran Sporazum o stabilizaciji i pridruživanju između Evropske unije i Srbije. Sporazum su parafirali potpredsednik Vlade Srbije Božidar Đelić i komesar za proširenje EU Oli Ren, a ceremoniji je prisustvovao i predsednik Srbije Boris Tadić.\nTadić je izjavio da je ovaj sporazum veliko priznanje za evropsku Srbiju i dokaz da Srbija ima kapacitet da postane punopravna evropska zemlja, kao i da će građani Srbije ubuduće izgrađivati svoj život po evropskim standardima i evropskim vrednostima.\nPredsednik Srbije je pružio uveravanja da će biti postignuta puna saradnja sa Haškim tribunalom i izrazio očekivanje da će iduće godine biti potpisan Sporazum o stabilizaciji i pridruživanju.\nEvropski komesar Oli Ren rekao je da je parafiranje Sporazuma prvi konkretan korak ka integraciji Srbije u EU, što će dati konkretne ekonomske koristi, podstaći investicije, otvaranje novih radnih mesta i bolju zaštitu građana.\nPohvale Srbiji zbog parafiranja Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju\nVisoki predstavnik EU za spoljnu politiku Havijer Solana ceštitao je predsedniku Srbije Borisu Tadiću uspešno zaključenje pregovora o Sporazumu o stabilizaciji i pridruživanju.\n"Današnji formalni početak važan je korak na putu Srbije u EU", rekao je Solana u telefonskom razgovoru s Tadićem.\nSolana je ocenio i da bi "veliki administrativni kapaciteti koje je Srbija pokazala tokom pregovora" mogli biti važni tokom sprovodjenja SSP, kao i za to da Srbija ima punu korist od tog sporazuma kada on bude potpisan i stupi na snagu.\nU razgovoru je ponovljeno i da je puna saradnja sa Haškim sudom preduslov da Evropska unija potpiše SSP sa Srbijom. Sličnu ocenu o velikom koraku Srbije iznela je i ministarka spoljnih poslova Austrije Ursula Plasnik.\n"Srbija je deo naše evropske porodice i po ispunjenju standarda dobrodošla je u EU", saopštila je Plasnik.\nOna je ocenila da privodjenje kraju pregovora predstavlja priznanje za dosadašnji reformski rad, ali i za napredak Srbije na putu pune saradnje sa sudom za ratne zločine u Hagu.\n"Sledeća logična etapa bilo bi brzo potpisivanje sporazuma", poručila je Plasnikova.\nNapominjući da će se Austrija i dalje za to zalagati, Plasnikova je rekla da će tek tada standardi i obaveze Srbije biti dodatno ugovorno učvršćeni i da će EU moći da zahteva njihovo ispunjenje.\n"Moj cilj, uspostavljanje ugovornog odnosa sa svim zemljama zapadnog Balkana do kraja 2007. godine je na dohvat ruke. Primer Srbije trebalo bi da bude podstrek i za BiH", poručila je Ursula Plasnik.\nMinistarstva spoljnih poslova Rumunije i Slovenije složno su ocenila parafiranje SSP kao "značajan korak ka evrointegracijama".\nSlovenački premijer Janez Janša istakao je u nedavnom pismu predsedniku EK Žoze Manuelu Barozu da se "Slovenija uz ispunjavanje uslova zalaže za članstvo Srbije u EU i da će zato i ubuduće podržavati sve napore Srbije u pravcu pridruživanja evropskim integracijama".\nTekst sporazuma je usaglašen u septembru i njegovo parafiranje očekivao se već u oktobru u Beogradu, ali je odloženo zbog nedovoljne saradnje Srbije s Haškim tribunalom. Pozitivna ocena saradnje Beograda sa Tribunalom bila je glavni uslov za parafiranje Sporazuma. Srbija i EU usaglasile su 10. septembra tekst Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju i time završile tehničke pregovore o sporazumu, koji su trajali dve godine, sa jednogodišnjim prekidom zbog nedovoljne saradnje vlasti u Beogradu sa sudom u Hagu.\nSrbija je počela u oktobru 2005. godine pregovore u okviru državne zajednice sa Crnom Gorom, a Evropska komisija je zbog specifičnosti uređenja državne zajednice usvojila pristup "dvostrukog koloseka". Početak pregovora sa EU, na svečanosti u palati bivše državne zajednice SCG, objavili su 10. oktobra 2005. evropski komesar za proširenje Oli Ren, bivši predsednik SCG Svetozar Marović, premijeri država članica Vojislav Koštunica i Milo Djukanović, kao i Dejvid Gauen, ambasador Velike Britanije koja je tada bila predsedavajući EU.\nPregovori su počeli 7. novembra 2005. kada su se u Beogradu sastali pregovarački timovi EU i Srbije i Crne Gore, predvođeni direktorom za zapadni Balkan u Generalnom direktoratu za proširenje EU Rajnhartom Pribeom i šefom diplomatije SCG Vukom Draškovićem. Pregovori su nastavljeni 5. aprila prošle godine, takođe u Beogradu, jer je Evropska komisija procenila da je ostvaren napredak u saradnji SCG sa Haškim tribunalom.\nMesec dana kasnije, 3. maja, Evropska komisija je odlučila da odloži pregovore o pridruživanju sa SCG, što su podržali šefovi diplomatija EU, jer vlasti u Beogradu nisu dostigle traženi stepen pune saradnje s Haškim sudom i nisu uhapsile i tom sudu izručile optuženog Ratka Mladića. Tome je prethodila nepovoljna ocena glavne tužiteljske Haškog tribunala Karle del Ponte o saradnji Beograda s tim sudom.\nZbog odlaganja pregovora neke opozicione stranke u Srbiji zatražile su tada ostavku premijera Vojislava Koštunice i vlade. Ostavku jecpodneo samo potpredsednik vlade i dotadašnji šef tima Vlade Srbije u tim pregovorima Miroljub Labus. U međuvremenu, vlada Srbije je u julu 2006. usvojila Akcioni plan za okončanje saradnje sa Haškim tribunalom, a Crna Gora proglasila nezavisnost, nakon čega je Savet ministara EU usvojio 24. jula 2006. izmenjeni mandat za pregovore sa Srbijom, kao i novi mandat za pregovore sa Crnom Gorom. Crna Gora je 15. oktobra potpisala Sporazum o stabilizaciji i pridruživanju sa EU.\nEvropska unija je obnovila pregovore sa Srbijom posle hapšenja i izručenja Haškom tribunalu, 31. maja ove godine, Zdravka Tolimira, bivšeg šefa službe bezbednosti Vojske RS i bliskog saradnika Ratka Mladića. Pregovori Srbije i EU nastavljeni su 13. juna u Briselu, posle pozitivne ocene haške tužiteljke Karle del Ponte. Obnovljeni pregovori trajali su tri meseca i u tom periodu održano je pet rundi tehničkih pregovora. Pregovarački tim Vlade Srbije tokom svih pet rundi tehničkih pregovora predvodio je potpredsednik vlade Božidar Djelić.


a) Prijedlog odluke o davanju prethodne saglasnosti za razrješenje članova Nadzornog odbora Javnog preduzeća Željeznice Federacije Bosne i Hercegovine d.o.o. Sarajevo\nb) Prijedlog odluke o davanju prethodne saglasnosti za imenovanje vršilaca dužnosti članova Nadzornog odbora Javnog preduzeća Željeznice Federacije Bosne i Hercegovine d.o.o Sarajevo\na) Prijedlog odluke o davanju prethodne saglasnosti Nadzornom odboru JP Nacionalni park „UNA“ d.o.o. Bihać za donošenje Odluke o razješenju direktora\nb) Prijedlog odluke o davanju prethodne saglasnosti Nadzornom odboru Janog preduzeća Nacionalni park „UNA“ d.o.o. Bihać za imenovanje vršioca dužnosti direktora JP Nacionalni park „Una“ d.o.o. Bihać\n3. Informacija o epidemiološkoj situaciji u ustanovama socijalne zaštite kojima je osnivač Parlament Federacije Bosne i Hercegovine, s Prijedlogom zaključka\n4. Prijedlog odluke o preraspodjeli sredstava iz Budžeta Federacije Bosne i Hercegovine za 2020. godinu s razdjela 16. glava1603. - Porezna uprava Federacije Bosne i Hercegovine na razdjel 11. glava 1102. - Ured potpredsjednika Federacije Bosne i Hercegovine i razdjel 47. glava 4701. Gender centar Federacije Bosne i Hercegovine


Nove mere EU za zaustavljanje finansiranja terorista\n21 decembar, 2016\nEvropski parlament (Arhiva)\nEvropska komisija predstavila je novi paket mera koji bi trebalo da poboljša zaustavljanje tokova finansiranja terorista, ali i da celokupni informacioni sistem Evropske unije učini povezanijim i efikasnijim.\nNakon višegodišnjih tragičnih iskustava sa terorističkim napadima širom Evrope, tek danas su u Briselu priznali da kada je riječ o praćenju tokova novca kojim se finansira terorizam, Unija bilježi više nego skromne rezultate.\n"Danas 98,5 odsto novca kojim se finansira terorizam ostaje van našeg domašaja i na raspolaganju je teroristima i kriminalcima. To se mora popraviti ako želimo uspješno da se borimo protiv kriminala", kaže Vera Jurova, evropska komesarka za pravosuđe.\nPrema zakonima kakvi sada važe, unutar EU je nemoguće oduzimati sredstva kriminalcima i teroristima ukoliko nisu osudjeni za to, nemoguće je konfiskovati sredstva nekog teroriste, koji drži u banci čije je sjedište u nekoj drugoj državi Unije, čak iako se utvrdi direktna veza izmedju njega i bankovnog računa. Takva praksa se hitno mora mijenjati, poručili su danas iz EK, predlažući set mjera koje bi, uz ranije predložene mjere povezivanja baza podataka bezbjednosnih službi i graničnih službi članica Unije, trebale spriječiti pripreme terorističkih napada.\n"Udaramo teroriste tamo gdje će ih najviše boljeti. Činimo sve da im se otežaju putovanja, obuke, finansiranje, a dogovorili smo i anti-terorističku direktivu - putovanje u ratne zone, trening u borbene svrhe, kao i finansiranje takvih aktivnosti će sada biti kriminalno djelo širom cijele EU", upozorava Džulijan King evropski komesar za bezbednosnu Uniju.\n"Terorizam ne zna za granice, i upravo zato je efikasno upravljanje spoljnim granicama Unije od vitalnog značaja za našu ukupnu unutrašnju bezbjednost", smatra evropski komesar za unutrašnje poslove, Dimitris Avramopulos.\nPredložene mjere, uz podršku Savjeta i Parlamenta, trebalo bi da stupe na snagu u najkraćem mogućem roku, posebno one za koje ne treba ozbiljnija finansijska i logistička podrška, poput snažnijeg povezivanja bezbjednosnih službi i uklanjanja zakonskih granica u praćenju i zaustavljanju tokova finansiranja terorista.


Za sedmericu navijača Rijeke koji su privedeni zbog sudjelovanja u neredima tokom utakmice između Milana i Rijeke, hrvatska policija tražit će zabranu prisustvovanja sportskom takmičenja.\nUtakmica između AC Milan i HNK Rijeka, koju je pratilo i 4000 navijača HNK Rijeka, odigrana je 28. septembra u Milanu, ali nije prošla bez incidenta.\nNavijači HNK Rijeka prvo su prije početka utakmice sukobili s pripadnicima italijanske policije na parkingu stadiona San Siro, dok su u 60. minuti utakmice riječki navijači ubacili nekoliko pirotehničkih sredstava u takmičarski prostor zbog čega je glavni sudija nakratko prekinuo susret, objavio je MUP u ponedjeljak na svojim internetskim stranicama.\nMUP navodi da je zbog protupravnih ponašanja prema raspoloživim saznanjima privedeno sedam hrvatskih državljana, protiv kojih će policija nadležnim sudovima podnijeti prijedloge za izricanje mjere zabrane prisustvovanja određenim sportskim takmičenjima. Mediji su na dan utakmice objavili da je do sukoba Armade i policije došlo nakon što policija nije pustila oko 1000 navijača riječkog kluba prema gradu. U jednom trenutku došlo je do naguravanja, a razni predmeti su letjeli prema policiji, koja je upotrijebila suzavac kako bi smirila situaciju.\nItalijanski mediji su navodili da su navijači Rijeke na putu do stadiona razbili sedam autobuskih stanica, bacali topovske udare i palili baklje. Zbog prevelike gužve policija je zatvorila dvije stanice metroa pa su navijači pješice prepraćeni do stadiona.\nAmel Tuka rezimirao sezonu koja je iza njega: Za vrhunski rezultat sve se mora podudariti 02.10.2017 23:16


EVROPSKA UNIJA U MOJOJ ULICI: “Članstvo u EU doneće velike koristi građanima Srbije” – Kruševac PRESS\nAutor Redakcija\t Poslednje ažuriranje 18.09.2019. 0\nKoje su prednosti članstva Srbije u EU i šta ono donosi građanima naše zemlje i Kruševca piše Suzana Grubješić, generalna sekretarka Evropskog pokreta u Srbiji.\nSuzana Grubješić, generalna sekretarka Evropskog pokreta u Srbiji FOTO: EMINS\n“Pristupni pregovori sa Evropskom unijom postali su sve kompleksniji i teži, imajući u vidu razvoj same Unije i povećanje broja članica. U januaru 2014. održana je međuvladina konferencija, koja je označila zvaničan početak pregovora Srbije i Evropske unije. Do danas je otvoreno 17 od 35 poglavlja, a privremeno su zatvorena 2 – 25 i 26 (Nauka i istraživanje i Obrazovanje i kultura). Krajnji cilj pregovora jeste članstvo Srbije u Evropskoj uniji.\nNema nikakve dileme da je članstvo u interesu Srbije i svih njenih građana. Ono daje snažan podsticaj za dalji politički i ekonomski razvoj, kao i za bolje pozicioniranje Srbije na međunarodnom planu. Članstvo, takođe, donosi mnoge koristi građanima Srbije. Do punopravnog članstva ima još dosta posla i suočavanja sa izazovima na koje se mora uspešno i kvalitetno odgovoriti. Reforme koje se sprovode u procesu pristupanja nisu ni lake ni jednostavne, ali njihovim sprovođenjem Srbija se približava uređenim evropskim državama, što i jeste svrha pristupnih pregovora.\nEkonomija je prva oblast na koju svi pomislimo jer je Evropska unija prevashodno ekonomski i mirovni projekat. Reforme u oblasti ekonomije jačaju privredni sektor, unapređuju poslovni ambijent i prepremaju Srbiju da jednog dana, kada postane članica u EU, ravnopravno učestvuje na zajedničkom evropskom tržištu koje se zasniva na slobodnom kretanju roba, usluga, kapitala i ljudi. Članstvo donosi i bolju poslovnu klimu, veća strana ulaganja, a time i mogućnost otvaranja novih radnih mesta i veće plate. Povećanje životnog standarda građana vidljivo je bez izuzetka u svakoj državi koja je pristupila Evropskoj uniji.\nEvropski fondovi koji su na raspolaganju državama članicama znatno pomažu u regionalnom razvoju, poljoprivredi, očuvanju životne sredine, razvoju infrastrukture i uspostavljanju kvalitetnijeg obrazovanja.\nMladi će moći da se školuju u državama Evropske unije pod istim uslovima kao i državljani članica, a građani Srbije će moći da rade u državama članicama bez radnih dozvola. Srbija postaje sastavni deo unutrašnjeg tržišta Unije, čime će preduzetnici dobiti pristup tržištu od oko 500 miliona potrošača, bez carina i drugih ograničenja.\nUlaskom u Uniju počinjemo da sprovodimo zajedničku poljoprivrednu politiku čiji je cilj modernizacija poljoprivredne proizvodnje, obezbeđivanje kvaliteta proizvoda i prihvatljivih cena, uz izdašne subvencije i druge podsticaje koje dobijaju evropski poljoprivrednici. U oblasti zaštite potrošača, članstvo donosi i strožiju kontrolu kvaliteta proizvoda, kao i veće mogućnosti pristupa informacijama o robama i uslugama na tržištu. Srpski proizvodi dobijaju oznaku „Made in EU“ što im otvara mnoga vrata na drugim tržištima izvan Unije, jer je ta oznaka garancija kvaliteta.\nSrbija ulaskom u EU prenosi deo svog suvereniteta na nivo zajedničkog odlučivanja, ali se time nipošto ne odriče svog suvereniteta, već ga delegira na Uniju. Sama EU podstiče različitost nacionalnih identiteta država članica kao jednu od svojih najviših vrednosti. Srbija, takođe, postaje jedan od kreatora zajedničke evropske politike, a srpski jezik jedan od službenih jezika u Evropskoj uniji.”


Javni poziv za kupovinu stanova u 14 opština u okviru regionalnog programa stambenog zbrinjavanja\n25 Nov 2021, 14:17 Požarevac SATTV Marija Vajner\nJedinica za upravljanje projektima u javnom sektoru d.o.o. Beograd i Komesarijat za izbeglice i migracije objavili su javni poziv za dostavljanje ponuda fizičkih i pravnih lica koja prodaju stanove, a za dalju kupovinu stanova u javnu svojinu na području 14 opština na teritoriji Republike Srbije. Kupovina stanova deo je Regionalnog stambenog programa i stanovi su namenjeni prethodno izabranim izbegličkim porodicama iz Bosne i Hercegovine i Hrvatske, koje do danas nisu rešile svoje stambeno pitanje.\nGrad Požarevac se aktivno uključio u rešavanje stambenih problema izbeglih lica iz Bosne i Hercegovine i Hrvatske.\nNakon sprovedenog konkursa 20 porodica je dobilo stanove u ulici 27. aprila u Požarevcu, u čijoj su gradnji učestvovali Komesarijat za izbeglice i migracije i grad Požarevac.\nVažno je istaći da je ostalo 10 porodica „ispod crte“ za tu zgradu, tako da su im Komesarijat za izbeglice i migracije i grad Požarevac omogućili da sami nađu stambenu jedinicu, a da im Komeserijat plati taj iznos. Za sada su dve porodice našle stanove, dok je osam porodica ostalo još da putem konkursa reše svoje stambeno pitanje. Zato je konkurs produžen do kraja ove godine.\nJavni pozivi su u toku, a rok za dostavljanje ponuda za kupovinu stanova za sve opštine je do 31. decembra 2021. godine, sa mogućnošću produženja. Pravo učešća imaju sva pravna i fizička lica koja prodaju stanove i ispunjavaju uslove iz Javnog poziva.\nJavni pozivi i Obrasci ponuda su objavljeni na internet strani „Jedinice za upravljanje projektima u javnom sektoru” d.o.o. Beograd u delu Javni pozivi i Komesarijata za izbeglice i migracije Republike Srbije (www.kirs.gov.rs).\nSituacija sa stanovima i konkursom je slična i u drugim jedinicama lokalne samouprave.\nGrad Požarevac se uključio u projekat stambenog zbrinjavanja u seoskim sredinama raseljenih lica sa Kosova i Metohije.\nRegionalni stambeni program je zajednički višegodišnji program Republike Srbije, Bosne i Hercegovine, Crne Gore i Republike Hrvatske, koji ima za cilj da obezbedi trajna stambena rešenja za najugroženije izbegličke porodice u sve četiri zemlje.\n26 Nov 2021, 8:21\nMnoge veoma često muči dilema da li se renoviranje stana isplati na dugoročnom nivou i u kojoj meri. Ukoliko ste se čvrsto…\nSkok cena stanova i u gradovima i u manjim mestima, da li je kvadrat ispod 1.000 evra prošlost\n23 Oct 2021, 9:32\nCene nekretnina u Srbiji su, prema zvaničnim podacima, u poslednje dve godine skočile za oko 20 odsto. Skok cena je prvo…\nPrema podacima Republičkog zavoda za statistiku, u prvom polugodištu ove godine, Požarevljani su morali da izdvoje…


DA LI ĆE SRBIJA PROFITIRATI OD DEGLOBALIZACIJE Korona menja industriju, a jedna zemlja razmišlja o selidbi fabričkih pogona na Balkan\nSrpska privreda mogla bi da oseti i neke pozitivne strane krize sa korona virusom, pošto pojedine zemlje aktivno razmišljaju o preseljenju fabričkih pogona, nakon što su uvidele probleme sa prekinutim lancima snabdevanja u vreme pandemije.\nEkonomski stručnjaci smatraju da zvuči sasvim logično i realno da se jedan broj proizvodnih hala "približi" matičnoj zemlji kompanija, pogotovo ako se uzme u obzir da bi u bližoj budućnosti mogli da se susretnemo sa sličnim izazovima. Ipak, napominju da treba sačekati sa takvim predviđanjima, pošto je još neizvesno koliko će i sama zdravstvena kriza uopšte trajati.\nTako, na primer, Vlada Austrije razmišlja o promenama kada je u pitanju industrijska politika države. Kako je istakla predstavnica Privredne komore Srbije (PKS) u Beču Nada Knežević, u ovoj zemlji smatraju da bi proizvodnju ključnih proizvoda trebalo vratiti i izvršiti relociranje iz Azije u neke susedne ili države u bližem okruženju.\nIstraživanja ekonomskih instituta pokazala su da bi država koja bi najviše profitirala od reindustrijalizacije Austrije bila Srbija, pošto smatraju da bi veliki broj proizvoda koji bi bio relociran iz Azije mogao da završi upravo u Srbiji.\n"Blizina Srbije u odnosu na Austriju je svakako velika prednost prilikom ovakvih strateških planiranja, a tu su i drugi benefiti poput kvalifikovane radne snage i nižih troškova poslovanja nego, na primer, u Nemačkoj i Italiji. Takođe, Srbija je stranim investitorima do sada davala značajne subvencije za zapošljavanje, kao i određene poreske olakšice, što im je uslove poslovanja činilo veoma povoljnim", ocenjuje u razgovoru za “Blic Biznis” ekonomista Mlađen Kovačević.\nIpak, on kaže da ga plaši velika kriza koja je već zahvatila mnoge zemlje, između ostalih i Nemačku i Italiju, i pita se da li će austrijske kompanije koje su već u Srbiji ili koje bi možda došle na naše tržište, imati kome da prodaju svoje proizvode.\n"Ekonomska situacija teška i ako ne budu imali kome da prodaju svoju robu biće svejedno da li ona nastaje u Aziji ili u Srbiji, a kompanije će svakako morati da razmišljaju o nekim redukcijama. Ako se isporuke smanje 20-30 odsto, sigurno neće biti želje za dodatnim investicijama, bar dok se ne stabilizuje tržište", ističe naš sagovornik i kaže da je veliki znak pitanja nad celom “korona krizom”.\nZbog toga se, prema njegovim rečima, ne usuđuje da prognozira da li bi Srbija mogla u ovom slučaju da ugrabi “deo kolača”.\nSličnog mišljenja je i ekonomista Ivan Nikolić. On kaže da nije siguran da austrijska država može da naredi kompanijama da presele svoje pogone, ali je kao strateško razmišljanje vrlo verovatno da je mnogo jednostavnije imati proizvođače komponenti u blizini, posebno u ovakvim vanrednim okolnostima.\n"Situacija sa korona virusom je samo potvrdila koliko je svetska privreda globalizovana i koliki problem predstavljaju pokidani lanci snabdevanja i zaustavljanje transporta. Zato je moguće - i to zvuči logično i realno s obzirom na mogućnost da korona potraje ili da se u bližoj budućnosti susretnemo sa sličnim izazovima - da se jedan deo pogona dislocira", ističe sagovornik “Blic Biznisa”.\nNikolić kaže da bi austrijske kompanije tako imale interes da im pogoni budu znatno bliže EU, u okruženju evrozone, a u zemlji sa povoljnim uslovima za investiranje.\n"U tom kontekstu bi Srbija bila povoljna destinacija, sa pozitivnim izgledima naše ekonomije na srednji rok i privredom koja je u ekspanziji, kao i povoljnim uslovima kada je reč o radnoj snazi", zaključuje Ivan Nikolić, uz napomenu da je i američki predsednik Donald Tramp svojevremeno pozivao pojedine kompanije da vrate svoje pogone u SAD, ali ga nisu baš svi poslušali.\nRekordna spoljnotrgovinska razmena\nU prva tri meseca ove godine spoljnotrgovinska razmena Srbije i Austrije dostigla je vrednost od 271,3 miliona evra, što je pad od 12,34 odsto. Ukupan izvoz Srbije u prva tri meseca bio je u vrednosti od 129,9 miliona evra, odnosno 13,52 odsto manji, a ukupan uvoz iz Austrije 141,9 miliona evra, ili pad od 11,24 procenata.\nProšle godine, ostvarena je rekordna trgovinska razmena između dve zemlje u vrednosti od 1,24 milijardi evra, što je u odnosu na 2018. godinu bio rast od 17,9 odsto.\nKompanija "Rimaster elektrosistem AB" iz grada Rimoforsa u Švedskoj, proizvodiće u Paraćinu kablove, snopove za specijalna vozila i insustrijske sisteme.


Kragujevčani u nikad težem pohodu na Ligu šampiona – Veliki Park\nJedini srpski predstavnici u Ligi šampiona, vaterpolisti Radničkog iz Kragujevca, otputovali su u utorak u Budimpeštu, gde ih od srede do nedelje očekuje izuzetno jak kvalifikacioni turnir.\nŠumadinci će imati veoma težak zadatak da se u novom sistemu kvalifikacija izbore za najelitnije evropsko klupsko takmičenje. Za jedno jedino mesto, u mađarskoj prestonici boriće se osam klubova, raspoređenih u dve grupe. Kragujevčani će imati teži put, jer su smešteni u grupu B1, zajedno sa glavnim pretendentom, domaćim OSC-om, sastavljenim od nekolicine seniorskih i juniorskih reprezentativaca Mađarske, te ruskom reprezentacijom u malom u vidu Sinteza iz Kazanja, španskom terasom koja je takođe bila učesnik prošlogodišnje Lige šampiona i najtrofejnijim francuskim timom Turkoanom.\n– Mislim da nikada nije bilo teže ući u Ligu šampiona. U dve grupe u Budimpešti nalazi se nekoliko izuzetno kvalitetnih timova. U našoj su tri ekipe koje su prošle godine igrale grupnu fazu Lige šampiona, dok su u drugoj klubovi koji su takođe stalni učesnici evropskih takmičenja. Biće teško proći, u našoj grupi ima pet ekipa, dok su u drugoj tri i imaće više vremena za odmor – rekao je Uroš Stevanović, trener Radničkog.\nŠumadincima ni raspored ne ide na ruku, pošto će u razmaku od 20 sati tri puta uskakati u bazen. Turnir otvaraju u sredu od 21 sat, utakmicom sa Sintezom, u četvrtak od 12 časova ih očekuje duel sa Turkoanom, a već u 17 sati moraće ponovo u bazen, na megdan Terasi. Zatim imaju slobodan dan, pred subotnji duel sa domaćim OSC-om, od 19 časova.\n– Naše ambicije su najviše. Imamo izuzetnu želju da uđemo u Ligu šampiona i sve ćemo uraditi da to i ostvarimo. Videćemo da li je to realno u ovom trenutku. Idemo utakmicu po utakmicu. Prvi je na redu šampion Rusije, prošlogodišnji učesnik Lige šampiona, kom fale samo tri igrača da bude kompletna ruska reprezentacija. Vidimo svoju šansu, a ostaje da to pokažemo i u bazenu – kazao je Stevanović.\n– Imamo tešku grupu, možemo da pobedimo sve rivale, ali i da izgubimo od svakoga. Svi protivnici su u vrhu svojih prvenstava i svaki je poseban na svoj način, tako da smo za svakog pripremili specijalnu taktiku. Sigurno je da neće biti lako, ali daćemo sve od sebe da se plasiramo u Ligu šampiona. Domaći OSC je možda glavni favorit, ali igra se bez prisustva publike, pa je teren skoro neutralan i sve je moguće – smatra Nemanja Stanojević, bek Radničkog.\nCategories:\tDruštvo, Kragujevac, Sport, UDARNO-NASLOVNA SLAJDER, Vesti\t/ No Responses / by Milan 10 новембра, 2020


Dačić zahvalio Indoneziji na humanitarnoj pomoći i nepriznavanju tzv. Kosova\nJul 06, 2020 15:27\nPrvi potpredsednik Vlade i ministar spoljnih poslova Ivica Dačić primio je danas u kurtoaznu posetu ministra pravde i ljudskih prava Indonezije Jasona Laolija i zahvalio na humanitarnoj pomoći Indonezije namenjenoj suočavanju sa posledicama širenja zarazne bolesti kovid-19.\nDačić je posebno zahvalio na paketu medicinske opreme koju je ministar Laoli uručio Srbiji, u ime Vlade Indonezije.\nKako je saopštilo Ministarstvo spoljnih poslova, Dačić je istakao da je zajednička solidarnost zemalja važan i neophodan preduslov u prevazilaženju posledica ove globalne zdravstvene situacije.\nMinistar Dačić je istakao da su odnosi Srbije i Indonezije, koji su uspostavljeni pre 66 godina, tradicionalno prijateljski i da dijalog na visokom nivou doprinosi njihovom daljem učvršćivanju.\nIzrazio je očekivanje da ćemo u narednom periodu postići još bolje rezultate, posebno u oblasti ekonomske, parlamentarne, obrazovne, naučno-kulturne i sportske saradnje.\nMinistar Dačić je izrazio zadovoljstvo visokim stepenom razumevanja Srbije i Indonezije o ključnim pitanjima za dve zemlje.\nPosebno je istakao zahvalnost Indoneziji na principijelnom i nedvosmislenom stavu nepriznavanja jednostrano proglašene nezavisnosti takozvanog Kosova, kao i na kontinuiranoj podršci suverenitetu i teritorijalnom integritetu Srbije.\nPotvrđena je obostrana spremnost za dalje jačanje međusobnog dijaloga na visokom nivou, a ministar Dačić je izrazio nadu da će ministar spoljnih poslova Indonezije u narednom periodu posetiti Srbiju.\nMinistar Laoli, koji se nalazi u zvaničnoj poseti Srbiji, zahvalio je Dačiću na prijemu i potvrdio interes Indonezije za dalje jačanje tradicionalno prijateljskih odnosa sa Srbijom.\nZahvalio je na odličnoj saradnji u multilateralnoj oblasti, a posebno na podršci Srbije kandidaturi Indonezije za nestalnog člana SB UN 2019-2020. godine.\nJoš jednom je potvrdio principijelnu poziciju Indonezije po pitanju nepriznavanja jednostrano proglašene nezavisnosti takozvanog Kosova.


Koštunica: Ne treba nam pomoć EU za razdruživanje\nBEOGRAD, 2. juna 2006. (Beta) - Predsednik Vlade Srbije Vojislav Koštunica rekao je u petak da nije potrebna pomoć EU pri razdruživanju Srbije i Crne Gore.\nU izjavi novinarima posle sastanka sa visokim predstavnikom EU Havijerom Solanom, Koštunica je izneo niz kritika na račun EU zbog odnosa prema referendumu u Crnoj Gori i prekida pregovora sa Srbijom zbog Haga.\nPremijer je dodao da će rešavanje statusa Kosova biti "veliki, ozbiljan test i za EU".\nSolana je rekao da mu je Koštunica jasno stavio do znanja da nije potrebna pomoć u razdruživanju SCG i da će se EU u skladu sa tim i ponašati.\nEU želi da izgradi duboke i konstruktivne odnose sa Srbijom, rekao je Solana i naglasio da je mesto Srbije u EU.\nSolana je razgovor sa premijerom Srbije ocenio kao dobar i iskren, ali povremeno "tužan" u kontekst poslednjih događaja .\nPOLITIKA - SVET I MI - Petak, Jun 02, 2006 17:25 RTS\nKOŠTUNICA: SVI PROBLEMI BEOGRADA I PODGORICE MOGU BITI REŠENI U DIREKTNOM DIJALOGU\nVisoki predstavnik EU za spoljnu politiku i bezbednost Havijer Solana sastao se u Beogradu sa predsednikom i premijerom Srbije Borisom Tadićem i Vojislavom Koštunicom i sa ministrom spoljnih poslova Vukom Draškovićem.\nPremijer Srbije Vojislav Koštunica izjavio je posle razgovora sa Havijerom Solanom da svi problemi izmedju Beograda i Podgorice mogu biti rešeni i da za to nije potrebna pomoć Brisela.\n'Pošto je u javnosti bilo različitih stavova, pa čak i poruka iz Brisela, da Evropska unija nudi pomoć kada je reč o dijalogu Beograda i Podgorice, gospodinu Solani sam preneo da ta pomoć apsolutno nije potrebna', rekao je premijer Koštunica i dodao da su 'stvari potpuno jasne i da je Srbija sledbenik državne zajednice'.\nKoštunica je najavio i da će republička skupština doneti odluku kojom će konstatovati da je Srbija naslednik državne zajednice i zatražiti od vlade i drugih državnih institucija da preduzmu dalje korake.\nPremijer je dodao da je Solanu podsetio i na sve zamerke koje je srpska vlada imala u vezi sa pravilima i neregularnostima tokom referenduma u Crnoj Gori. 'Za istoriju ostaje sve ono što je izrečeno na račun ovih pravila i na račun samog referenduma' , rekao je Koštunica i istakao da to nikako neće uticati na odnose Beograda i Podgorice.\nKoštunica je, takodje, ponovio da odluka o prekidu pregovora o Sporazumu stabilizaciji i pridruživanju 'nije bila dobra', kao i da u Beogradu postoji politička volja za saradnju sa Haškim tribunalom.\nPremijer je ocenio da se daljim pritiscima i uslovljavanjima iz Brisela, kada je reč o saradnji Beograda sa Haškim sudom, 'čitava zemlja stavlja u položaj da zavisi od jednog čoveka'.\n'U mnogo čemu se taj stav Evropske unije ne razlikuje od stava jednog čoveka koji svojim odbijanjem da pristupi Haškom tribunalu pretvara celu zemlju u svog taoca', ocenio je Koštunica.\nPremijer je izrazio uverenje da bi problem saradnje sa Tribunalom lakše bio rešen da postoji partnerski odnos Beograda i Brisela, bez politike pritisaka i uslovljavanja.\n'Uveren sam da bi i te poslednje obaveze, kada je reč o saradnji sa Haškim tribunalom, lakše bile izvršene da je postojala ova vrsta partnerskog odnosa, koja ne postoji kada je reč o Srbiji', istakao je Koštunica.\nSrpski premijer je, takodje, upozorio da rešenje problema Kosova i Metohije, predstavlja 'veliki test i za Evropsku uniju'. 'Da li će to pitanje biti rešavano u skladu sa principima medjunarodnog prava uz uvažavanje teritorijalnog integriteta jedne demokratske države ili će se posegnuti za drugim rešenjima je ozbiljan test i za Evropu', istakao je Koštunica.\nSolana je rekao da uvažava stav premijera Koštunice kada je reč o odnosima Beograda i Podgorice, napomenuvši da je EU u Beogradski sporazum uložila dosta energije, ali da se pokazalo da je državna zajednica neodrživa . Solana je ocenio da treba gledati u budućnost i da EU želi da ima 'konstruktivne' odnose sa Beogradom .\n'Evropska unija nije kompletna bez Srbije' , rekao je Solana i poručio da je spreman da 'pomogne Srbiji na evropskom putu'.\nSolana: Važno da Srbija i Crna Gora imaju konstruktivan odnos\nZa Evropsku uniju Srbija je evropska zemlja koja ima evropsku budućnost i zato je neophodno da se evropske integracije razumeju na pravi način i obave ispravno , izjavio je u Beogradu visoki predstavnik EU za spoljnu politiku i bezbednost Havijer Solana.\n'Ispunićemo obavezu koju smo preuzeli jer to nije samo naša obaveza, nego i naša želja' , rekao je Solana posle razgovora sa predsednikom Srbije Borisom Tadićem.\nIstovremeno, visoki predstavnik EU je poručio da i Srbija mora ispuniti svoje obaveze i u potpunosti saradjivati sa Haškim tribunalom. 'Što pre se to pitanje reši, to bolje za sve', kazao je on.\nVisoki predstavnik je izrazio zadovoljstvo što je od Tadića čuo da želi dobre odnose sa Crnom Gorom. 'Mislim da je veoma važno da Srbija i Crna Gora imaju konstruktivan odnos', kazao je on. Srbija će naslediti pravni kontinuitet sa državnom zajednicom SCG, ali 'biće puno pitanja, tehničkih i političkih, koje treba rešiti', kazao je evropski zvaničnik i poručio da je u tome 'otvoreni dijalog najbolji'.\nSolana je čestitao Tadiću na načinu na koji je radio 'u ovim teškim danima, sa nivom odgovornošću kojoj su se svi divili'. 'U ime EU, predsedniče, puno vam hvala', kazao je visoki predstavnik.\nPredsednik Tadić je posle sastanka rekao da se zalaže za objedinjavanje svih 'demokratskih potencijala u društvu Srbije' jer je to 'garancija da ćemo u ubrzanom ritmu preći sve prepreke do članstva u Evropskoj uniji'.\n'Srbija ima sasvim jasnu nameru da postane članica EU i danas još jednom potvrdjujem tu nameru', rekao je predsednik Srbije.\nTadić je izrazio očekivanje da će 'što pre' biti nastavljeni pregovori o sporazumu o stabilizaciji i pridruživanju Uniji. 'Kao predsednik Srbije', rekao je Tadić, 'prihvatam rezultate referenduma u Crnoj Gori i želim najbolje odnose sa tom državom'.\nPrema njegovim rečima, tim dobrim odnosima doprinosi se interesima Srbije, regionalne i evropske stabilnosti. Predsednik Srbije je izrazio nadu da će vlade Srbije i Crne Gore u narednim danima početi pregovore i rešiti sve 'bilateralne i tehničke aspekte budućih odnosa'.\n'Moramo da vodimo računa o evropskom kredibilitetu i jedne i druge zemlje i time i o povećanju šansi da postanemo članica EU u budućnosti' , rekao je Tadić.\nKoštunica kritikuje EU\n2. jun 2006. | 07:31 -> 17:25 | Izvor: B92, FoNet, Beta\nBrisel, Beograd -- Premijer Srbije Vojislav Koštunica u razgovoru sa Havijerom Solanom odbio pomoć EU u razdruživanju Srbije i Crne Gore.\nKoštunica je rekao da se, kada je u pitanju saradnja sa Hagom, stav Evropske unije ne razlikuje puno od stava Ratka Mladića, koji svojim odbijanjem da pristupi Haškom tribunalu pretvara celu zemlju u svog taoca . "Šest godina posle 5. oktobra svedoci smo daljih pritisaka i uslovljavanja i stavljanja cele zemlje u položaj da zavisi od jednog čoveka", rekao je Koštunica posle susreta sa Havijerom Solanom.\nPremijer Srbije je uveren da bi se i poslednja obaveza kada je reč o saradnji sa Haškim tribunalom, lakše ispunila da je postojala ta vrsta partnerskog odnosa EU, "koja ne postoji kada je reč o Srbiji".\nSolana je razgovor sa premijerom Srbije ocenio kao dobar i iskren, ali povremeno "tužan" u kontekst poslednjih događaja.\nPredsednik Srbije Boris Tadić je u odvojenom razgovoru sa Havijerom Solanom izjavio da priznaje zvanične rezultate referenduma u Crnoj Gori i da očekuje da će vlade, sada već dve države, Srbije i Crne Gore krenuti da rešavaju pitanja budućih odnosa.Tadić je rekao da su pregovori o stabilizaciji i asocijaciji prilika da se Srbija približi EU, i referendum prilika da se pokaže evropska orijentacija Beograda. "Srbija ima jasnu nameru da postane članica EU. Očekujem da ćemo što pre nastaviti pregovore o Sporazumu o stabilizaciji i asocijaciji i zaključiti taj sporazum kako bismo išli prema zvaničnoj kandidaturi", izjavio je Tadić.\nSolana je kazao da je Srbija evropska zemlja, sa evropskom budućnošću, i da je zato neophodno da što brze i sigurno ide tim putem. Prema Solaninim rečima, EU će ispuniti obećanja, ali Srbija mora rešiti problem koji ima u saradnji sa Haškim sudom . "Što pre to bude rešeno, to će biti bolje za sve", ocenio je Solana. Govoreći o referendumu, Solana je izjavio da je važno da odnosi Srbije i Crne Gore budu konstruktivni. Srbija će biti naslednik državne zajednice, ali postoje brojna tehnička i politička pitanja koja bi trebalo rešiti u otvorenom dijalogu , dodao je Solana.\nŠef diplomatije SCG Vuk Drašković je posle razgovora sa visokim predstavnikom EU rekao da "državni razvod" Srbije, kao zemlje naslednice i Crne Gore, kao nove države, "mora da bude kao među rođenom braćom ". "Reč je o državnom razvodu, a o bilo kakvim rastavljanjima Srba od Crnogoraca ne može biti govora. To nam ne dozvoljavaju osećanja i istorija", rekao je Drašković.\nGovoreći o rešavanju pitanja saradnje sa Tribunalom u Hagu, Drašković je rekao da se nada da će "naši prijatelji u Evropi" sebi postaviti pitanje šta je važnije - da li jedan stari evropski narod ili samo jedan čovek odbegao od pravde .\n" Izneo sam uverenje da bi u ovom trenutku jedna druga politika dala veće rezultate i da bi naše uključenje u Partnerstvo za mir i nastavak pregovora sa EU brzo dovelo do kapitulacije političkih snaga u Srbiji, koje u podršci generalu Mladiću vide svoje veliku šansu da se zamrači budućnost u Srbiji ", istakao je Drašković.\nGovoreći o pitanju statusa Kosova, Drašković je rekao da se ne sme dozvoliti da Srbi budu suočeni sa osećanjem poniženosti koje bi bilo neminovno ukoliko bi se donela odluka da se na teritoriji države Srbije nasilno promoviše još jedna evropska država .


Evo kako su svetski mediji izveštavali o povratku Šešelja\nEvo kako su svetski mediji izveštavali o povratku Šešelja\nSvetski mediji preneli su danas vest o povratku lidera Srpske radikalne stranke (SRS) i haškog optuženika Vojislava Šešelja u Beograd, navodeći da ga je na aerodromu dočekalo na stotine pristalica.\nAmerička agencija Asošiejted pres podseća da je Šešelja Sudsko veće Haškog tribunala privremeno oslobodilo iz humanitarnih razloga – zbog lošeg zdravstvenog stanja i radi lečenja od kancera.\nAgencija Frans pres prenosi da su Šešelja dočekali članovi porodice, zvaničnici iz njegove stranke i više od hiljadu pristalica, uz usklike: „Pobeda, pobeda“.\nBritanska agencija Rojters navodi da se „oboleli srpski nacionalistički lider danas vratio kući posle više od 10 godina pritvora u Hagu“ uz ocenu da njegov povratak stavlja Vladu Srbije u neugodan položaj.\nRojters napominje da je Šešelj bio politički mentor i bliski prijatelj sadašnjeg predsednika Srbije Tomislava Nikolića i premijera Aleksandra Vučića, pre nego što su 2008. godine obojica istupili iz njegove tada opozicione SRS i poveli zemlju ka pridruživanju EU.\nSRS, koja je godinama bila najveća stranka u Srbiji, izgubila je svoje mesto u parlamentu, ali Šešelj i dalje uživa podršku „među tvrdokornima“, koji najavljuju okupljanje u centru Beograda za subotu, zaključuje britanska agencija.\nI Radio Slobodna Evropa izvestio je o Šešeljevom dolasku u Beogradu opisujući kako su ga pristalice dočekale skandiranjem „Vojo, Srbine“ i pesmom „Marš na Drinu“, uz bakljadu ispred aerodroma.\nRSE podseća da je Šešelj ranije rekao da ne dolazi u Srbiju „da se leči, nego da se sveti“.\nIstovremeno, ruski ambasador u Srbiji Aleksandar Čepurin izjavio je danas da je privremeno puštanje na slobodu Vojislava Šešelja svojevrsna poruka kako funkcioniše sudski sistem u Haškom tribunalu.\n„To je svojevrsna poruka kako funkcioniše sudski sistem u Haškom tribunalu kada čovek 11 godina sedi u zatvoru bez konačne presude“, rekao je Čepurin tokom debate posvećene ukrajinskoj krizi u beogradskom Medija centru.\nVojislav Šešelj je „čovek iz prošlosti“, a njegov povratak u Beograd je uznemirio vladu Srbije, piše nemački dnevnik „Berliner cajtung“ navodeći da tog čoveka u Beogradu ne žele ni njegovi bivši partijski prijatelji. Oni su u međuvremenu okrenuli leđa Šešelju, „preokrenuli su se“, napravili novu stranku i danas su okosnica Vlade Srbija koja sebe vidi na putu reformi ka Evropskoj uniji.\nI dok se u izjavama pojedinaca u vladajućim krugovima u Beogradu, kako navodi list, otpuštanje Šešelja shvata kao zavera Zapada da se „demontira“ premijer Aleksandar Vučić, koji je odlučan da sprovede reforme, neki analitičari procenjuju da bi povratak lidera radikala mogao njegovoj stranci da udahne novi život, s obzirom da je u međuvremenu postala beznačajan politički faktor. Haški tribunal pustio je Šešelja privremeno na slobodu iz zdravstvenih razloga, garancije je dala Vlada Srbije, a proces protiv njega ne može da se nastavi pre leta 2015. godine.\nZabole njega i za zapad i garancije onih koji nisu ništa u odnosu na njega...On je ušao u istoriju i među naj većim je junacima u Srpskoj istoriji...\ndajte ljudi ne zamarajte se glupostima,jedan je seselj i ostace me mogu da verujem da se tako ponasate prema jednom srbinu koji je stvarno raskrinkao haski tribunal i ostavio veliki trag u srpskoj istoriji..... ne razumem samo zbog cega tolika mrznja u nasem narodu ali izgleda ameri su namerili onu staru poslovicu ZAVADI PA VLADAJ....


Venizelos: Domaći političari moraju naći rješenje\nNaslovnica Bosna i Hercegovina Venizelos: Domaći političari moraju naći rješenje\nBiH – Domaći politički faktori moraju pronaći zajedničko institucionalno rješenje za očuvanje stabilnosti BiH, a EU će dati svu podršku na njenom putu ka članstvu i osiguranju boljih uslova za život građana, izjavio je danas Evangelos Venizelos, šef diplomatije Republike Grčke.\nGovoreći kao predsjedavajući Vijeća ministara EU Venizelos je, nakon razgovara s predstavnicima institucija BiH u Sarajevu, napomenuo da nije došao da bi vršio pritisak i davao preporuke.\n“Ovdje sam da razumijem situaciju i izvijestim kolege u EU. Sudbina građana BiH je u njihovim rukama, a budućnost im je u EU”, kazao je Venizelos, ponavljajući da je potrebno očuvati stabilnost i institucije zemlje jer problemi u BiH nisu samo etničke i ustavne, nego i ekonomske prirode.\nZlatko Lagumdžija, ministar vanjskih poslova BiH, nakon sastanka s grčkim kolegom rekao je da je neophodan novi pristup EU prema našoj zemlji.\n“S ovakvim ustavnim ustrojem ne možemo ispunjavati uslove EU kao druge države i istovremeno rješavati ekonomsko-socijalne i probleme vladavine prava. Potrebna nam je pomoć EU na oba ova polja”, istakao je Lagumdžija.\nNebojša Radmanović i Bakir Izetbegović, članovi Predsjedništva BiH, na sastanku sa šefom grčke diplomatije naglasili su da BiH “ostaje posvećena europskome putu koji nema alternativu”. Ocijenili su i da je aktivna uloga EU od krucijalne važnosti u ubrzanju procesa integracije BiH u Uniju.\nŠefu diplomatije Grčke članovi kolegija oba doma parlamenta BiH kazali su da dvije države imaju prijateljske i vrlo dobre političke odnose, ali da treba uložiti dodatni trud kako bi bila unaprijeđena i privredna saradnja. Vjekoslav Bevanda, predsjedavajući Vijeća ministara BiH, Venizelosa je upoznao s idejom o izgradnji Jadransko-jonske autoceste, što bi otvorilo mogućnosti za trgovinu i poboljšanje ekonomskih i turističkih potencijala regije.


Spremno 40 hiljada dobrovoljaca za novu rusku vakcinu - Sputnjik Srbija\n16:47 03 Mart 2021\nSpremno 40 hiljada dobrovoljaca za novu rusku vakcinu\n12:03 15.10.2020 (osveženo 12:10 15.10.2020) Preuzmite kraći link\nPostregistraciona ispitivanja vakcine protiv virusa korona „EpiVakKorona“ započeće nakon proizvodnje industrijskih količina leka, saopštila je za Sputnjik Služba za fitosanitarni nadzor Rusije (Rospotrebnadzor).\n„Novosibirski centar ‘Vektor’ će nakon proizvodnje industrijskih količina registrovane vakcine sprovesti multicentrično kliničko istraživanje uz učešće 40.000 dobrovoljaca“, dodaje se u saopštenju.\nIzbor dobrovoljaca za postregistraciona ispitivanja još nije počeo, u toku su pregovori sa kliničkim centrima, dodaje Rospotrebnadzor.\n„Planirano je da se klinička ispitivanja odvijaju u različitim subjektima Ruske Federacije, uključujući Moskvu, Sankt Peterburg, Novosibirsku oblast, Altajski kraj i Sahalin. Geografija postregistracionih kliničkih ispitivanja će se proširivati“, precizira se u saopštenju.\nRuski predsednik Vladimir Putin u sredu je objavio da je u Rusiji registrovana još jedna vakcina protiv virusa korona, koju je razvio Državni naučni centar „Vektor“ i koja je nazvana „EpiVakKorona“.\nDruga ruska vakcina protiv korone biće puštena u civilnu upotrebu za Novu godinu\nRusija na proleće planira proizvodnju 15 miliona doza vakcine protiv kovida mesečno\nkovid 19, Rusija, vakcina


Braun 9290cc aparat za brijanje cena, cene Srbija, prodaja Beograd Novi Sad Niš\nBraun 9290cc aparat za brijanje cene\nNapajanje Na baterije, Vodootpornost Da, Sa trimerom Da, Pranje pod vodom da... specifikacija\ncena od 41.890,00 do 56.999,00 din | prodavnica (5)\nEPonuda nije internet prodavnica već Vam omogućava da brzo i lako nađete Braun 9290cc aparat za brijanje po najjeftinijoj ceni. Naš cilj je da kupci budu što bolje informisani o ponudi Braun aparat za brijanje 9290cc na tržištu Srbije. Vrlo lako nalazite željeni proizvod za kategoriju Aparati za brijanje cene, ne morate da lutate od sajta do sajta za Braun Aparati za brijanje, sve Vam je na jednom mestu. Naši operateri svakodnevno ažuriraju cene ali je potrebno da proverite cenu i dostupnost za Braun 9290cc aparat za brijanje sa PRODAVCEM. EPonuda ne može da garantuje potpunu tačnost specifikacije i slika za Braun 9290cc aparat za brijanje. Pre kupovine, podatke za Braun aparat za brijanje 9290cc proverite na sajtu PROIZVOĐAČA.


Predsednik Međunarodne rukometne federacije dr Hasana Mustafa u olimpijskoj kući Srbije - Olimpijski komitet Srbije\nOlimpijski komitet SrbijeRukomet VestiPredsednik Međunarodne rukometne federacije dr Hasana Mustafa u olimpijskoj kući Srbije\nPredsedsednik Olimpijskog komiteta Srbije Božidar Maljković primio je u olimpijskoj kući predsednika Međunarodne rukometne federacije Hasana Mustafu i delegaciju Rukometnog saveza Srbije.\nBožidar Maljković istakao je da je veliko zadovoljstvo primiti u olimpijskoj kući ovako velikog međunarodnog sportskog radnika kao što je gospodin Hasan Mustafa, a posebno imajući u vidu da su i dugogodišnji prijatelji.\nNa sastanku se razgovaralo o sjajnoj saradnji i podršci koju Rukometni savez Srbije ima od strane Međunarodne rukometne federacije, a predsednik IHF-a Hasan Mustafa je iskoristio priliku da pohvali RSS za sjajnu organizaciju tri velika rukometna takmičenja u prethodnim godinama. Predsednik OKS Božidar Maljković istakao je da Rukometni savez ima podršku OKS u brojnim aktivnostima koje realizuje, a da će ukoliko se odluče da se ponovo kandiduju za domaćina nekog velikog međunarodnog takmičenja svakako imati punu podršku olimpijske kuće.\n← Održana prva konstitutivna sednica Izvršnog odbora Olimpijskog komiteta Srbije u ciklusu Tokio 2020\nOKS i Zaječarsko pivo nastavljaju saradnju i na putu za Tokio 2020 →


Endru Bigel, direktor Kancelarije za ekonomski razvoj USAID-a u BiH, kaže da su oni kroz projekat "Farma 2" dali veliku podršku javnom i privatnom sektoru u oblasti peradarstva, kroz obuke i pripremu za izvoz u EU.\n"To je veoma važno jer će EU uskoro poslati delegaciju u BiH da utvrdi kako inspekcije u BiH vrše nadzor peradarskog sektora. To povećava šanse BiH da izvozi peradarske proizvode u zemlje Evropske unije, ali pomaže i potrošačima u Bosni i Hercegovini jer su onda sigurni da dobijaju proizvode visokog kvaliteta", rekao je Bigel.\nŽeljko Sladojević, direktor Veterinarskog instituta RS 'Dr. Vaso Butozan', kaže da su ojačali svoje kapacitete tako da se analize i inspekcijski nadzor sada odvija po svim evropskim standardima.\n"Odabrali smo one najbolje kompanije za koje smatramo da mogu ispuniti uslove. Radimo to po istom principu kao što smo uradili i s mlijekom“, istakao je Šarović.


Vlada Kantona Sarajevo: Nabavka pet aparata za hemodijalizu | Vlada Kantona Sarajevo\nVlada Kantona Sarajevo: Nabavka pet aparata za hemodijalizu\nVlada Kantona Sarajevo je, na prijedlog Ministarstva zdravstva i Udruženja dijaliznih i transplantiranih pacijenata, na današnjoj sjednici odobrila 150.000 KM za nabavku pet uređaja za hemodijalizu za Kliniku za hemodijalizu KCUS.\nOva Klinika predstavlja najveći dijalizni centar u Bosni i Hercegovini, na hroničnom dijaliznom tretmanu ima 320 pacijenata, a oko 90 posto njih su osiguranici u Kantonu Sarajevo.\nKako je istaknuto, ova Klinika posljednjih godina radi u četiri smjene zbog čega su aparati u kontinuiranoj funkciji po 20 sati dnevno. Vijek trajanja aparata iznosi pet godina ili 25.000 radnih sati. Od ukupno 53 aparata koja su trenutno u funkciji, samo je 11 aparata još uvijek u vijeku trajanja, dok svi ostali zbog pređenog fonda sati trebaju biti zamijenjeni.\nZbog takvog stanja, Komisija za dijalizu pri Zavodu zdravstvenog osiguranja FBiH konstatovala je da zbog dotrajalosti aparata za dijalizu postoji vrlo vjerovatna mogućnost da se dovede u pitanje uredno pružanje usluga dijalize, ako se ne počne nabavljati nova oprema. Obzirom da je federalni Fond solidarnosti isključivo nadležan samo za nabavku potrošnog materijala i prevoz za dijalizu, upućen je apel da se na svim razinama osnivača dijaliznih centara poduzmu adekvatne mjere u cilju zanavljanja aparata, kako bi se pacijentima omogućilo pružanje ove usluge.\nOkvirna vrijednost jednog aparata za hemodijalizu iznosi 30.000 KM, a potrebna sredstva od 150.000 KM obezbijeđena su sa tekuće rezerve Kantona Sarajevo. Zbog svih navedenih okolnosti, Ministarstvo finansija je u skladu sa Odlukom o kriterijima za raspodjelu sredstava iz tekuće rezerve KS predložilo, a Vlada odobrila potrebna sredstva za nabavku ovih hemodijaliznih aparata.


Glavni zadatak Crne Gore u okviru NATO-a fokusiran je na Srbiju | DNEVNE\nFoto:REUTERS / Slawomir Kaminski\nKomunikaciona strategija Vlade Crne Gore pod nazivom „Crna Gora članica NATO-a za period do 2020. godine“ predviđa da će Crna Gora u narednom periodu aktivno raditi na promociji vrijednosti Alijanse na Zapadnom Balkanu kroz „javnu diplomatiju“. Jasno je da je glavni cilj uvlačenje Srbije u članstvo.\nU dokumentu koji je crnogorska Vlada usvojila prošli četvrtak između ostalo se navodi da NATO prepoznaje Zapadni Balkan kao strateški važan region za stabilnost Evrope i cijele evroatlantske zone, kao i da je opredijeljen za intezivnu političku i praktičnu saradnju u regionu.\n„Zbog toga je unapređenje strateške komunikacije tj. javne diplomatije na Zapadnom Balkanu, određeno kao jedan od važnih zadataka NATO-a, što je sadržano u strateškim komunikacionim dokumentima. Imajući u vidu dugogodišnje iskustvo Crne Gore u ovoj oblasti, posebno u pogledu sprovođenja kampanje za povećanje podrške za članstvo u NATO-u, očekuje se naše aktivnije angažovanje u oblasti javne diplomatije, a posebno u državama regiona i državama aspirantima. Naročito je relevantno prenošenje naših iskustava i naučenih lekcija“, ističe se u strategiji Vlade.\nPored ovog, u dokumentu se takođe navodi i da treba raditi na predstavljanju praktičnih prednosti NATO članstva, pri čemu fokus mora biti na mladima, kao i da dio crnogorske javnosti i dalje smatra da je „članstvo u NATO-u više interes političara nego građana“.\n„Namjeru Vlade Crne Gore da u narednim godinama aktivno promoviše vrijednosti i širenje NATO-a u regionu, predsjednik Prave Crne Gore Marko Milačić komentariše kao apsurdnu, i to prije svega jer „crnogorska vlast nije mogla i željela da uspostavi poštenu, fer i demokratsku strategiju u samoj Crnoj Gori“, pa je sada, kako kaže, prema istraživanjima bliskim režimu vidljivo da je podrška NATO-u u Crnoj Gori manja nego otpor Alijansi, odnosno da je sama Crna Gora i dalje protiv članstva u NATO-u.\nSve to, kako dodaje, „govori o apsurdnosti čitave situacije da jedna zemlja poput Crne Gore koja je suštinski protiv ulaska u NATO treba da zavodi NATO u regionu“. Međutim, sa druge strane, za Milačića takođe nema dileme i da nedavno usvojena strategija crnogorske Vlade prevashodno ima za cilj nasilno uvlačenje Srbije u Alijansu.\n„Činjenica je da sve druge zemlje u regionu su ili članice NATO-a kao Hrvatska, Albanija, ili preko mora Italija, ili su protektorati kao što su Kosovo ili Bosna i Hercegovina, tako da se prema tim zemljama sigurno neće sprovoditi ta komunikacija i javna diplomatija, tako da ostaje jedino — Srbija“.\n„U tom smislu, definitivno je i da cilj ove komunikacione strategije jeste onaj cilj koji je proklamovan godinama, a čini mi se, i decenijama unazad, a to je cilj atlantizacije Srbije. Jasno je da je Crna Gora postala članica NATO-a ne toliko zbog same Crne Gore, koliko zbog Srbije. Crna Gora je jedna stepenica u porobljavanju Srbije i njenom učlanjenju u NATO. I zato će Crna Gora sada da posluži kao jedna vrsta batine, ali pošto smo mali, bolje da iskoristim termin „prutića“ za te prljave posliće, ali i zbog uticaja na određene strukture po dubini u Srbiji gdje je to moguće“, predviđa Milačić za Sputnjik.\nPOČELA TURISTIČKA SEZONA U CRNOJ GORI: Deponije, građevinski radovi pred gostima, nehigijena, siva ekonomija\nPo njegovom mišljenju, očigledno je „da Crna Gora sprovodeći ovu komunikacionu strategiju sada i formalno postaje klasična marioneta Vašingtona, Brisela i atlantističkih centara moći“, a što je, kako smatra, samo nastavak „modernog beščašća“ zvanične Podgorice.\n„I bukvalno ćemo služiti ovdje kao klasična ispostava koja će služiti da sprovodi u ovom regionu, ja ću reći, destabilišuće procese. To neće biti nikakva javna diplomatija niti bilo kakva komunikaciona strategija, već kanal za destabilizaciju čitavog regiona, a na našu veliku žalost, to će sprovoditi crnogorska vlast od novca poreskih obveznika“, jasan je Milačić.\nKAD HRVATI ZAIGRAJU UŽIČKO KOLO: Proslava pobede Hrvatske nad Danskom (VIDEO)\n„Naše je u Crnoj Gori da se sistemski i dugoročno bunimo protiv toga i da prije svega smjenjivošću vlasti uspostavimo elementarne demokratske uslove kako bismo te i mnoge druge odluke vlasti preispitali i uskladili sa voljom većine građana Crne Gore“, zaključuje Milačić na kraju razgovora za Sputnjik.


EU postigla ključni dogovor o kontroli govora mržnje, dezinformacija i drugih štetnih onlajn sadržaja - Institut za medije Crne Gore (IMCG)\nEU postigla ključni dogovor o kontroli govora mržnje, dezinformacija i drugih štetnih onlajn sadržaja\nEvropska unija postigla je rano jutros ključni sporazum usmjeren na kontrolu govora mržnje, dezinformacija i drugih štetnih onlajn sadržaja.\nOvaj dogovor treba da primora velike tehnološke kompanije da strože nadziru same sebe, olakša korisnicima ukazivanje na probleme i osnaži regulatore da kazne nepoštovanje zakona visokim kaznama.\nEU zvaničnici konačno su postigli sporazum u načelu rano jutros oko posljednjih detalja Zakona o digitalnim uslugama (Digital Services Act – DSA) kojim će izmijeniti onlajn pravila u 27 zemalja članica i učvrstiti reputaciju Evrope kao vodećeg lidera u obuzdavanju moći društvenih mreža i drugih digitalnih platformi kao što su Facebook, Google i Amazon.\n“Sa ovim zakonom dolazi kraj vremenima kada su se velike onlajn platforme ponašale kao da su ‘suviše velike da ih bude briga”, rekao je evropski komesar za unutrašnja tržišta Tijeri Breton.\nPotpredsjednica Evropske komisije Margaret Vestager dodala je da se sa tim sporazumom osigurava da platforme odgovaraju za rizike koje njihove usluge mogu da predstavljaju za društvo i građane.\nOvo je treći značajan zakon u EU usmjeren ka tehnološkoj industriji, za razliku od SAD gdje su lobisti koji predstavljaju interese silicijumske doline u velikoj meri uspjeli da drže zakonodavce podalje.\nNovi EU propisi, čiji je cilj zaštita korisnika interneta i njihovih „osnovnih prava onlajn“, bi trebalo da dovedu do toga da tehnološke kompanije više odgovaraju za sadržaj koji stvaraju korisnici, uvećan algoritmima njihovih platformi.\nKako prenosi Beta, Breton je rekao da će biti predviđeno mnoštvo kazni da se podrže njihovi zakoni.\nZakon dozvoljava Evropskoj komisiji da nadzire vrlo velike platforme i daje joj mogućnost da uvede efektivne i odvraćajuće sankcije u vrijednosti do šest odsto globalnog obrta kompanije, ili čak da zabrani aktivnost unutar jedinstvenog tržišta EU ukoliko se ponavljaju ozbiljna kršenja, rekao je Breton.\nNačelni sporazum postigli su Parlament EU i zemlje članice. Te institucije treba zvanično da ga odobre, ali to ne bi trebalo da predstavlja politički problem.


Donacijom Fondacije „Novak Đoković“ počelo opremanje novog vrtića u Vranju - JUGPRESS\nDonacijom Fondacije „Novak Đoković“ počelo opremanje novog vrtića u Vranju\nNovi vrtić u naselju „Raška“ u Vranju, biće jedan od najmodernije opremljenih predškolskih ustanova na jugu Srbije, zahvaljujući donaciji Fondacije „Novak Đoković“. Posedovaće najsavremeniji nameštaj i didaktički materijal.\nVrtić ima 14 radnih prostorija, dve sale, kao i veliki atrijum.\nObjekat će biti kompletno uređen najmodernijom opremom i sredstvima za potrebe vaspitno-obrazovnog rada sa decom predškolskog uzrasta, i to u skladu sa programom „Godine uzleta“, rekao je gradonačelnik Slobodan Milenković.\nOn je dodao da „Godine uzleta“ promoviše programe koji nastaju kroz zajedničko učešće, u prostoru koji je inspirativan i provokativan za dete i gde ono može slobodno da istražuje, da se igra, promišlja, sarađuje sa drugima, isprobava i upoznaje svet oko sebe.\n„Prostor u vrtiću postaje inspirativno i podsticajno okruženje za učenje deteta i prerasta u zajedničko mesto za druženje, igru i istraživanje“, kaže Milenković.\nU planu je da neophodnim bezbednim mobilijarom za igru dece bude opremljeno i ograđeno dvorište ovog objekta.\nOpremanje novog vrtića realizuje se zahvaljujući ugovoru koji su Grad Vranje i Predškolska ustanova „Naše dete“ potpisali sa Ministarstvom prosvete, nauke i tehnološkog razvoja i Fondacijom „Novak Đoković“.


Ako brojke dozvole, uskoro ŠKOLE kao 1. septembra\nRegionalne vesti - Ponedeljak 12.04.2021 - 12:47\nAko se nastavi stabilizacija epidemiološke situacije u Srbiji, od narednog ponedeljka, 19. aprila, nastava se "vraća" u škole, i izvodiće se po modelu od 1. septembra, izjavila je danas premijerka Ana Brnabić. "Krizni štab će o tome još razgovarati ove nedelje, ako se nastavi stabilizacija epidemiološke slike u Srbiji, mi ćemo 19. aprila vratiti nastavu u škole", rekla je Brnabić.\nPopuštanje moda od 19. aprila FOTO: Getty Images\nOna je pojasnila da će se nastava izvoditi na isti način, kao što je bio slučaj od 1. septembra - po smenama, sa manje učenika u odeljenjima, uz obavezu nošenja maski.\n"I tako će biti dok ne budemo imali u potpunosti situaciju pod kontrolom i dok ne pobedimo u vakcinaciji, kako bismo mogli da se vratimo normalnom životu", rekla je Brnabić.\nNe jenjava interesovanje za vakcinaciju\nApsolutno ne jenjava interes za vakcinaciju, istakla je premijerka Ana Brnabić i navela da se i dalje značajan broj ljudi ineteresuje za vackinu preko portala e-Uprave, uz veliki broj onih koji se ne prijavljuju preko portala ili kol centara, pre svega iz ruralnih sredina.\n"Ogroman je broj ljudi po manjim mestima, selima, koji ne pokazuju interesovanje preko portala ili kol centra, ali žele da se vakcinišu i kada otvorimo puntkove za masovnu vakcinaciju u manjim domovima zdravlja, ogroman broj ljudi dolazi", rekla je Brnabić novinarima upitana da li je došlo do zamora građana u vakcinaciji.\nOna je podsetila da je prošle nedelje, oboren rekord u broju vakcinisanih u jednom danu - 80.450.\n"Tako da ne možemo reći da jenjava broj ljudi koji bi da se vakcinišu, ako prošle nedelje imamo najveći broj vakcinisanih u jednom danu", rekla je Brnabić.\nKako je primetila, građani su pokazali odgovornost i da ne "padaju" na teorije zavere i antivakserske gluposti.\n"Zadovoljna sam kako teče proces vakcinacije, tekao bi još brže da imamo veće količine vakcina", rekla je Brnabić.\nPremijerka je rekla da se očekuje da sutra stigne još oko 106.000 Fajzerovih vakcina, a sledećeg utorka nešto više od 211.000 vakcina tog proizvođača.\n"Nadamo se još jednom kontigentu Sinofarmovih vakcina od 500.000, ali i Sputnjik V vakcine. Kovaks je smanjio malo isporuke, ali verujemo da će doći krajem aprila, početkom maja", rekla je Brnabić.\nOna je podsetila da je Srbija naručila blizu 15 miliona vakcina, za koje ima potpisane ugovore.\n"To su vakcine koje su i za sledeći krug vakcinacije, ako bude potreban, čekamo instrukcije SZO i samih proizvođača, koliko traju antitela...", rekla je Brnabić.\nOd prošle nedelje građani mogu da se prijave i putem vajbera, a biće moguće prijaviti se i putem sms poruka.\nNa pitanje o obaveznoj vakcinaciji zdravstvenih radnika, Brnabić je rekla da se o tome razgovaralo na sednicama Kriznog štaba, ali da u ovom trenutku nema odluke o tome.\n"Verujem u ozbiljnost i odgovornost ljudi, pre svega zdravstvenih radnika. Videćemo. Ako bude bilo potrebno, nećemo bežati ni od kakve mere, ali u ovmn trenutku mislim da je to nešto što može da se uradi kroz razgovor sa ljudima", rekla je Brnabić.


Tatalović: Sada smo najviše pali, za to odgovorna vlast - MediaSfera\nTatalović: Sada smo najviše pali, za to odgovorna vlast\nNovinarka N1 Žaklina Tatalović rekla je, u intervjuu za portal nova.rs, da se naslovne strane tabloida ne objavljuju bez konsultacija sa predsednikom Srbije Aleksandrom Vučićem.\nNa pitanje ko je najviše odgovoran za pad medijskih sloboda, Tatalovićeva kaže da svaka vlast u Srbiji snosi odgovornost. „Jedni političari su udarili temelje padu, a drugi su na tome sagradili dvorce. Sada smo najviše pali, tako da je najviše odgovorna vladajuća koalicija“.\n„Naslovne strane tabloida se ne objavljuju bez konsultacija sa predsednikom. Nisam videla sve članove tog tima, niti ih poznajem, ali znam da Suzana (Vasiljević, savetnica predsednika Republike) stalno pokazuje „šefu“ šta predlaže „Vučko“, a onda „šef“ to odobrava. Svi napadi na mene potiču sa Andrićevog venca i to je svima jasno“, kaže Žaklina Tatalović, koja je nedavno bila meta i seksističkih napada urednika Informera Dragana J. Vučićevića na njegovom Tviter nalogu.\nNa pitanje nova.rs šta je bio razlog za nedavne napade tabloida, Tatalović kaže – to što je prva na konferencijama kriznog štaba postavljala konkretna pitanja, kao što su da li ima obolelih medicinskih radnika u bolnici Narodni front, kako će nastaviti da funkcioniše bolnica u Ćupriji, kako su konkretno pomogli domovima za stare, da li je tačno da na Torlaku ima obolelih, kako je korona ušla u zatvor, zašto se na Sajmu rezultati daju na papirićima…\n„Cilj mojih pitanja je bio da pomognem i lekarima, pacijentima i ostalim građanima, ali sam u tabloidima predstavljena kao neprijatelj“, navela je, podvlačeći da je neprestano komunicirala sa doktorima, ali i građanima koji su joj prenosili svoja iskustva i slali dokaze.\nNa konferencijama za novinare sve češće se vidi da su i novinari podeljeni, a upitana šta o tome misli, Tatalović navodi da je „to uradio lično Aleksandar Vučić“ još za vreme velikih poplava: „Određeni novinari su dobijali informacije, a mi ostali nismo“.\nOcenjuje da su sada podele još dublje. „Jedni pokušavamo da se bavimo svojim poslom, a ostali su propagandisti koji naša pitanja poklapaju naručenim. Otišlo se i korak dalje, pa osim naručenih pitanja sada ti nazovi novinari imaju i naručene konstatacije da je neko fašista, lopov, kreten. Meni to ne smeta. Uporna sam i mogu i satima da postavljam isto pitanje, kao što sam to radila sa poslanikom SNS Vladimirom Orlićem. Do danas nije odgovorio ko je Milorad Pušica. Izbegavanje da meni i mojim kolegama daju odgovore gledaocima pokazuje gde su malverzacije, tajne i laži“, navodi reporterka N1.\nNa pitanje kako bi ocenila medijsku situaciju u Srbiji, kaže da nema ocenu, tj. da je ona rezultat Vučićeve želje da uništi profesiju novinara i da tu želju, kako kaže, on ne skriva.\n„Novinari koji umeju i imaju dovoljno hrabrosti da rade svoj posao, biće uvek tu da pokažu građanima gde su problemi, da pokušaju da nađu rešenje. Nijedan predsednik, premijer ili neko treći to neće sprečiti, ma koliko im se danas činilo da su svemogući. Meni to omogućava rad na televiziji N1, koja se kritički odnosi prema svim događajima u Srbiji“, naglašava.\nUpitana ko je najviše odgovoran za pad medijskih sloboda i ima li šanse da se profesija oporavi, Tatalović kaže da svaka vlast u Srbiji snosi odgovornost. „Jedni političari su udarili temelje padu, a drugi su na tome sagradili dvorce. Sada smo najviše pali, tako da je najviše odgovorna vladajuća koalicija“, navodi.\nTagoviAleksandar Vučić mediji napadi na novinare tabloidi Žaklina Tatalović


· Miloš Jovanović · 8. juna 2016.\nOdmaralište u Divljani polako stabilizuje svoje poslovanje.Dugovanja iz prethodnog perioda su znatno smanjena,a objekti su sanirani i osposobljeni za prijem dece.\nTrenutno u Divljani boravi 28 štićenika ustanove “Mara” zajedno sa vaspitačima, a menadžment odmarališta najavljuje dolazak određenih sportskih ekipa tokom leta,kako bi sproveli pripreme u idealnim visinskim uslovima.\nObjekte u Divljani je obišao gradonačelnik Niša prof.dr Zoran Perišić koji je posetio i štićenike iz ustanove „Mara“ koji ovde borave.“Izmenom gradskog statuta koja se uskoro očekuje predvidećemo i sredstva za korisnike ustanove „Mara“kako bi mogli da borave u prirodi i ovom objektu koji pripada gradu“,rekao je gradonačelnik.\nŠtićenici ove ustanove trenutno u Divljani borave zahvaljujući donacijama.Prema njihovim rečima hrana je veoma ukusna , a zadovoljni su i smeštajem kao i prirodnim lepotama koje poseduje ovaj kraj.\nMenadžment odmarališta upoznao je gradonačelnika sa trenutnom situacijom i sa problemima sa kojima se susreće.Situacija je znatno bolja nego ranije,jer odmaralište je sanirano i osposbljeno za rad sa decom.Upošljeno je ukupno sedamnaest radnika, a pojedini rade u dve smene kako bi se što racionalnije poslovalo.\nSledeća objava: Novi letovi iz Niša do Dizeldorfa i Milana\nPrethodna objava: Niš i Vizantija\n16. maja 2022., 08:16 h


Potpisan ugovor o osnivanju Agrobanke Banjaluka\nBANJALUKA – Banjalučka Agrobanka, kćerka banka istoimene beogradske banke specijalizovane za ulaganja u poljoprivredu, počeće s radom u RS za mjesec dana, najavljeno je na današnjem potpisivanju ugovora o osnivanju te banke u Banjaluci.\nStrane investicije u BiH pale za 78 odsto\nBANJALUKA – Ukupna vrijednost stranih direktnih investicija u prvom kvartalu ove godine iznosila je oko 79 miliona evra, dok je tokom prošle godine priliv SDI iznosio oko 358 miliona evra, pokazuju preliminarni podaci Agencije za unapređenje stranih investicija BiH – FIPA.\nIndustrijska proizvodnja u aprilu povećana 3,2 odsto\nSARAJEVO – Ukupna proizvodnja u BiH u aprilu veća je za 3,2 odsto u odnosu na isti mjesec lani, a za 1,7 odsto od prošlogodišnjeg prosjeka, podaci su Agencije za statistiku BiH.\nŽeljka Cvijanović: Ministarstvo ispunilo sve planove\nBANJALUKA – Ministarstvo za ekonomske odnose i regionalnu saradnju RS je za proteklih 100 dana realizovalo sve obaveze koje su bile predviđene programom rada Vlade i Narodne skupštine RS i u zakonodavnom i u tematskom dijelu, izjavila je resorni ministar Željka Cvijanović.\nRast franka prijeti kreditnim dužnicima\nBANJALUKA – Stanovnicima u BiH je plasirano oko 100 miliona maraka kredita vezanih za švajcarski franak, a stalni rast ove valute predstavlja ozbiljnu prijetnju platišama kredita u francima, upozoravaju u Spoljnotrgovinskoj komori BiH.\nU ŽRS nestala četiri miliona KM za regres\nBANJALUKA – Oko četiri miliona maraka, namijenjenih za isplatu regresa zaposlenima u “Željeznicama RS”, prethodno rukovodstvo ovog preduzeća iskoristilo je za neke druge, sumnjive poslove, a radnici nisu vidjeli ni marke od ove sume, tvrdi predsjednik Sindikata saobraćajno-transportne djelatnosti “Željeznica RS” Zlatko Marin.\nDžombić: RS ima alternativu za pokriće budžetskog deficita\nVLASENICA – Predsjednik Vlade RS Aleksandar Džombić izjavio je da je RS napravila rezervnu varijantu za pokrivanje budžetskog deficita znajući da možda FBiH ili zajedničke institucije BiH neće ispuniti uslove i neće doći do povlačenja kreditnih sredstava od Međunarodnog monetarnog fonda.\nĐokić: Gotovo izjednačen broj radnika i penzionera\nTESLIĆ – Ministar rada i boračko-invalidske zaštite RS Petar Đokić izjavio je da je navažnije sprovesti reforme u penzijsko-invalidskom sistemu i prestati stimulisati građane da idu u penziju.\nSrbijanski Izoekomont otvorio fabriku u Vlasenici\nVLASENICA – Premijer RS Aleksandar Džombić otvorio je u Vlasenici Fabriku za proizvodnju polietilenskih cijevi za vodu i gas i predizolovanih cijevi za grijanje “Izoekomont” u koju je investirano tri miliona maraka.


Objavljen Izvještaj o reviziji Godišnjeg konsolidovanog finansijskog izvještaja Bošnjačke stranke za 2016.godinu\nPodgorica, 26. oktobar 2017. godine - Državna revizorska institucija je izvršila finansijsku reviziju Godišnjeg finansijskog izvještaja i reviziju pravilnosti Bošnjačke stranke za 2016. godinu.\nNa bazi sprovedene revizije, utvrđenog činjeničnog stanja i Izjašnjenja subjekta revizije na Preliminarni izvještaj DRI, nadležni Kolegijum u sastavu član Senata Nikola N. Kovačević, rukovodilac Kolegijuma i član Senata dr Branislav Radulović, član Kolegijuma, izražava uslovno mišljenje na Finansijski izvještaj Bošnjačke stranke za 2016.godinu i uslovno mišljenje na reviziju pravilnosti.\nRevizijom Godišnjeg konsolidovanog finansijskog izvještaja Bošnjačke stranke za 2016. godinu utvrđeno je da postoje materijalno značajne greške u odnosu na utvrđenu materijalnost koja iznosi 5.037,00€, ali iste nijesu prožimajuće za finansijske izvještaje.\nRevizijom pravilnosti utvrđeno je da je subjekt revizije nije sve finansijske i druge radnje uskladio sa zakonskim i drugim propisima koji su identifikovani kao kriterijumi za predmetnu reviziju. Neusklađenost se odnosi na nedosljednu primjenu, člana 46 Zakona o porezu na dohodak fizičkih lica, Zakona o radu, Pravilnika o načinu i rokovima za vršenje popisa imovine pravnih lica i Pravilnika o kontnom okviru.\nRevizijom Godišnjeg finansijskog izvješta Bošnjačke stranke za 2015.godine utvrđene su nepravilnosti i date su preporuke za otklanjanje istih. Revizijom Godišnjeg finansijskog izvještaja za 2016. godinu utvrđeno je da je subjekt revizije od deset datih preporuka realizovao 6 (šest ), a 4(četiri) preporuke nije realizovao.\nKonačan Izvještaj o reviziji Godišnjeg konsolidovanog finansijskog izvještaja Bošnjačke stranke za 2016. godinu je objavljen na zvaničnoj internet stranici Državne revizorske institucije Crne Gore.\nIzvještaj o reviziji Godišnjeg konsolidovanog finansijskog izvještaja Bošnjačke stranke za 2016. godinu\nMore in this category: « Objavljen Izvještaj o reviziji Završnog računa budžeta Opštine Pljevlja za 2016.godinu\tObjavljen Izvještaj o reviziji Godišnjeg konsolidovanog finansijskog izvještaja Stranke penzionera, invalida i socijalne pravde za 2016.godinu »


Iako joj je osnovna delatnost proizvodnja veštačkih đubriva i azotnih jedinjenja, Azotara se 2010. godine bavila i preprodajom pšenice.\nPotpisi predsednika Upravnog odbora Radosava Vujačića privedenog zbog đubriva, kako RTS saznaje, pojavljuju se i na dokumentima u vezi sa preprodajom pšenice.\nPrema navodima RTS, na toj preprodaji zaradile su firme "Invej" Predraga Rankovića Peconija i "Ju point" Zorana Drakulića, dok se "Viktorija logistik" suvlasnika Milije Babovića oslobodila pšenice na lageru i, samim tim, zaradila.\nPočetkom 2010, Azotara je od Direkcije za robne rezerve pozajmila 50.000 tona pšenice po ceni od 12 dinara po kilogramu. Sa dodatnim troškovima, to je oko 145 miliona dinara.\nTri nedelje kasnije, Azotara pšenicu jeftinije prodaje firmi "Invej", za 11 dinara po kilogramu, da bi je ta firma, kasnije, prodala dva dinara skuplje, prenosi RTS.\n"Invej" je zaradio, a Azotara dodatno oštećena za 560 miliona dinara, dodaje RTS, jer je pšenicu, koju je morala da vrati Robnim rezervama, potom plaćala i dvostruko skuplje.\nUprkos ovim dokumentima, u Inveju tvrde da su pšenicu kupili po ceni višoj od berzanske. Dva meseca kasnije, Radosav Vujačić potpisao još jedan sporni ugovor kojim je Azotara od firme "Viktorija logistik" pozajmila 75.000 tona pšenice po ceni od 12 dinara za kilogram, javlja RTS.\nKao jemac ugovora pojavljuje se "Srbijagas", koji "Viktoriji" daje 10 blanko potpisanih i overenih menica, a Agrobanka daje garanciju od 900 miliona dinara, prenosi RTS.\nIstog dana, predsednik UO Azotare, prema navodima RTS, pozajmljenu pšenicu prodao je "Ju pointu" po ceni od 8,66 dinara po kilogramu. Samo u razlici cene, Azotara gubi 160 miliona dinara.\nUpitan zašto je Azotara pšenicu kupovala skuplje, a prodavala jeftinije, vlasnik "Point grupe" Zoran Drakulić, rekao je za RTS da ne zna šta je bila pozadina.\n- Da li je njima taj novac trebao da bi obezbedili repromaterijal za proizvodnju đubriva, pa su cenu verovatno "peglali" preko đubriva - kaže Drakulić.\nOn pretpostavlja da se Azotara nije osigurala kako bi, onog trenutka kada bude vraćala pšenicu, mogla da je vrati po cenama od 12 ili 10 dinara, ili kolika im je već bila kalkulacija.\nI 75.000 tona pozajmljene pšenice, Azotara je vratila firmi "Viktorija logistik", ali je i u tom slučaju robu plaćala po višim cenama, dodaje RTS. Gubitak na tom poslu - više od 990 miliona dinara. Sve zajedno preko 18 miliona evra, navodi RTS.


Velika akcija SIPA-e u Novom Gradu, poznata imena uhapšenih | Moja Hercegovina\nPočetna / Velika akcija SIPA-e u Novom Gradu, poznata imena uhapšenih\nVelika akcija SIPA-e u Novom Gradu, poznata imena uhapšenih\n26. Septembra 2016. 9:22\nPo nalogu Tužilaštva BiH, na području Novog Grada u toku je akcija u borbi protiv narko-mafije.\nU akciji učestvuje više desetina policijskih djelatnika SIPA, a lišene su slobode 3 osobe među kojima i osumnjičeni organizator i jedan od nosilaca narko-kriminala u BiH.\nPo nalogu tužilaštva iz Posebnog odjeljenja za organizovani kriminal, ekonomski kriminal i korupciju, više desetina policijskih službenika, rano jutros, započelo je pretrese i lišenja slobode na području opšine Novi Grad.\nMeta akcije su trojica osumnjičenih za organizovani kriminal i neovlašteni promet opojnim drogama, na međunarodnom nivou, a među uhapšenima je i jedan od nosilaca organiziranog narko-kriminala na području BiH.\nTužitelaštvo BiH je u saradnji sa SIPA i partnerskim agencijama iz Crne Gore, provelo detaljnu i temeljnu istragu, tokom koje su prikupljeni dokazi, da su navedeni osumnjičeni učesnici međunarodnog krijumčarenja velikih količina opojne droge „marihuana“ i „skank“, sa područja Crne Gore u Bosnu i Hercegovinu, koja se dalje distribuisala na ilegalnom narko-tržištu u sjeverozapadnom dijelu BiH.\nOznakeakcija hapšenja novi grad sipa


Da li je Ana Brnabić srušila politiku Srbije prema Rusiji - 04.07.2017, Sputnik Srbija\nPremijerka bi morala da objasni da li je „Blumberg” autentično preneo njen stav da će Srbija, ukoliko bude primorana da bira između EU i Rusije, izabrati ovo... 04.07.2017, Sputnik Srbija\nanalize i mišljenja, aleksandar vučić, ana brnabić, evropska unija (eu)\n12:47 04.07.2017 (Osveženo: 13:47 11.10.2021)\n© Tanjug / TANJA VALICAna Brnabić i Aleksandar Vučić\nPremijerka bi morala da objasni da li je „Blumberg” autentično preneo njen stav da će Srbija, ukoliko bude primorana da bira između EU i Rusije, izabrati ovo prvo. I da saopšti – da li je to promena suštinske državne politike.\nDa li je Ana Brnabić pet dana pošto je položila zakletvu u Parlamentu i preuzela funkciju premijera Srbije — srušila državnu politiku koja se gradila godinama?\nTo pitanje nametnulo se posle intervjua koji je predsednica Vlade dala američkoj agenciji Blumberg, a koji je naslovljen: „Ako bude primorana, Srbija će birati Evropsku uniju, a ne Rusiju“.\nKada se pročita razgovor sa Brnabićkom, jasno je da ona tu rečenicu, tako ogoljeno i brutalno formulisanu, nije doslovce izgovorila.\nAli kada se analiziraju njene poruke i odgovori na direktna novinarska pitanja o odnosu Srbije prema Briselu i Moskvi, proizilazi da naslov koji je dao „Blumberg“ nije ni potpuno pogrešan.\nU kontekstu „Blumbergovog“ pitanja šta će Srbija, ukoliko bude primorana da bira između EU i Rusije, prelomiti, premijerka je pokušala diplomatski da konstatuje:\n„Osećanja prema Rusiji se ne mogu zanemariti, ali naš strateški put je EU.”\nNa pitanje da li će, ukoliko bude ugrožen put Srbije ka EU, ona nastaviti politiku Aleksandra Vučića, koji je odbio da prati odluku Brisela i da uvede sankciji Rusiji, srpska premijerka je odgovorila:\n„Ne mogu to sada da komentarišem, jer je na Balkanu veoma teško posvetiti se bilo čemu. To je težak region.”\nNa osnovu toga „Blumberg“ je u naslovu i u prvoj rečenici teksta zaključio da je stav Ane Brnabić da će Srbija, ako bude morala da odabere između EU i Rusije — izabrati ovo prvo.\nPitanja koja se nameću:\nDa li je reči Ane Brnabić zloupotrebio i lažirao „Blumberg“ kako bi došao do odgovora koji je po volji Vašingtona? Ako jeste, premijerka bi svoju poruku kojom je jutros razbudila političku čaršiju u Srbiji hitno morala da demantuje ili razjasni.\nUkoliko pak Brnabićka sa obe noge stoji iza svojih reči, da li je došlo do suštinske promene državne politike koja je diplomatski vešto i filigranski odmereno formulisana prethodnih godina? Jer i predsednik države Aleksandar Vučić i šef diplomatije Ivica Dačić nebrojeno puta su potpuno otvoreno i na svim svetskim meridijanima, na Zapadu i Istoku, izgovorili rečenicu: „Srbija želi da bude u EU, ali Srbija nikada neće uvesti sankcije Rusiji”.\nKako Ana Brnabić, pod uslovom da je saglasna sa „Blumbergovim“ naslovom, namerava da, kako je obećala, nastavi kontinuitet Vučićeve Vlade kada je Ivica Dačić pre samo nekoliko meseci poručio Briselu: „Nemojte nas primoravati da biramo između EU i Rusije, jer se zna šta bi smo odabrali — Rusiju“.\nDa zaključimo, možda je intervju koji je Ana Brnabić dala „Blumbergu“ plod njene nedovoljne političke prevejanosti i skromnog diplomatskog iskustva.\nNije isključeno da je upravo na ovakva njena „proklizavanja” mislio i predsednik Aleksandar Vučić kada je naveo da će se političkim pitanjima u Vladi baviti više Dačić, a ekonomskim Brnabićka.\nNe odbacujemo ni opciju da je nova premijerka želela da svesno američkoj agenciji, iz nekakvih taktičkih razloga koje sada ne vidimo, saopšti baš ono što bi oni preko Atlantika voleli da čuju.\nAli uvereni smo da bi građani Srbije voleli jasno i glasno da čuju, a ne da im se to servira iz evroatlantskih medijskih laboratorija — hoće li naša država uvesti sankcije Rusiji ako je na to, zarad učlanjenja u EU, primora Brisel.\nI još smo nešto, sudeći po „Blumbergovim“ formulacijama, saznali — da EU ima mehanizam da primorava i ucenjuje zemlje da krše svoju suverenu politiku kako bi se pridružili njihovoj „porodici”.\nBaš smo čvrsto verovali da je potrebno ispuniti sva ta silna poglavlja, demokratske standarde, upitnike, reformske uslove i da će članstvo doći samo po sebi.\nNa kraju, pošto je Sputnjik proteklog vikenda radio ekskluzivni intervju sa predsednikom države Aleksandrom Vučićem, i od njega smo dobili nedvosmislen odgovor: „Srbija neće uvoditi sankcije Rusiji i ne samo da neće promeniti odnos prema Moskvi nego da će dalje da ga razvija” — državna politika nam je jasna.\nZato je, da ne bude zabune i konfuzije, nužan brz odgovor celokupnoj domaćoj ali i svetskoj javnosti — šta je tačno rekla, a na šta je tačno mislila Ana Brnabić.


Projekat “ZASADI DRVO” Novi cilj sadnja na 100 lokacija – Plodna Zemlja\nProjekat „Zasadi drvo“ dobio je svetsko priznanje u okviru Global Media Awards u kategoriji Angažovanje zajednice. Pokretači akcije, Adria Media Group i dm drogerie markt, i institucionalni partneri saglasni su da ovo priznanje pripada građanima Srbije koji su se uključili i omogućili da se ispiše istorija sadnjom više od 51.000 stabala u jednom danu.\nZa naredni period postavljen je novi cilj: sadnja na 100 lokacija. Povodom lansiranja ZASADI DRVO 2020, organizovano je gostovanje predstavnika organizatora i institucionalnih partnera projekta u emisiji Puls Srbije na Kurir televiziji.\nMinistar Branislav Nedimović od prvog dana podržava akciju Zasadi drvo. Kako kaže, šume jesu naša pluća, ali uz to, one apsorbuju gasove, filtriraju vodu, sprečavaju klizišta i erozije, smanjuju buku i ublažavaju klimatske promene sa kojima smo sve više suočeni.\n„Društvu tek predstoji ozbiljnije bavljenje ovom temom jer se, iz različitih razloga, njome nismo dovoljno bavili do sada“, zaključio je ministar.\nIgor Žeželj ističe da će Adria Media Group nastaviti i dalje da kroz svoja izdanja informiše i edukuje, da pokreće incijative i organizuje akcije, i da je ključ uspeha u zajedništvu:\n“Priznanje koje smo dobili potvrđuje da smo na dobrom putu, ali da bi ostvarili značajnije promene, predstoji nam ogroman rad, a uslov je kontinuitet. Zato smo se opredelili da postavljamo pojedinačne ciljeve kojima stremimo, a koji će dugoročno dovesti do željenog rezultata.“\nPredrag Petrović iz dm-a izjavio je da je njihov glavni motiv svest o tome kakav svet treba da ostavimo budućim generacijama.\n“Sada je, više nego ikada, bitno da ne zanemarimo ono što je važno, a to su solidarnost, zajedništvo i odgovornost prema prirodi i svetu u kome živimo. Mi u dm-u razmišljamo dugoročno, razmišljamo ekološki i održivo, i zato sam posebno ponosan na projekat koji sve te vrednosti objedinjuje. Ponosni smo na konkretne rezultate, ali smo još više ponosni na ujedinjenost svih nas oko istog cilja,“ zaključio je Petrović.\nTagoviAdria Media Group dm Drogerije Zasadi drvo\nŠTETNE posledice paljenja STRNJIKE Smanjuje se plodnost zemljišta, uništava humus i celokupan azot


ERDOGAN DOPUTOVAO U BiH: U Sarajevu planirani brojni sastanci i događaji - GlobalCir\nAvion s predsjednikom Republike Turske Redžepom Tajipom Erdoanom (Recep Tayyip Erdogan) sletio je na Međunarodni aerodrom u Sarajevu.\nNakon toga susreta planiran je sаstаnаk dеlеgаciја BiH i Turske, a potom će se Izetbegović i Erdoan obratiti medijima, najavljeno je iz Predsjedništva BiH.\nErdoan je u Sarajevo stigao s delegacijom ministara koji će s bosanskohercegovačkim kolegama razgovarati o zajedničkim projektima i saradnji. Danas će između ostalog biti potpisano i pismo namjere za izgradnju autoputa Sarajevo – Beograd, koji bi trebala finansirati Turska.\nPlanom posjete turskog predsjednika BiH predviđeno je polaganje cvijeća na šehidskom mezarju Kovači, kao i šetnja starim dijelom Sarajeva od Sebilja u pravcu Gazi Husrev-begove džamije, gdje će Izetbegović i Erdoan klanjati akšam-namaz.\nTokom boravka u Sarajevu Erdoanu će biti uručen počasni doktorat na Internacionalnom univerzitetu u Sarajevu, a planiran je i skup u sarajevskoj dvorani “Juan Antonio Samaranch” Zetra, gdje će biti upriličen 6. kongres Unije evropskih turskih demokrata (UETD).\nAutobusi s turskim državljanima stigli su u Sarajevo ranije danas uoči današnjeg mitinga Redžepa Tajipa Erdoana (Recep Tayyip Erdogan). Uglavnom se radi o Turcima koji su stigli iz Njemačke i Holandije, a procjenjuje se da će na skupu u Zetri prisustvovati 15.000 ljudi. Dolazak pristalica Erdoana osiguravaju jake policijske snage MUP-a KS.\nPOROŠENKO NAJAVIO POVRATAK SUVERENITETA: Rusima će trebati Krimski most, ali samo za povlačenje


Kurdi proglasili federalnu regiju u Siriji - Put vjernika\nKurdi proglasili federalnu regiju u Siriji\nGlavna frakcija sirijskih Kurda proglasila je federalnu regiju u područjima pod njihovom kontrolom na sjeveru Sirije, saopćio je kurdski zvaničnik.\nStranka demokratskog jedinstva (PYD) u srijedu je najavila da planira uvesti federalni sistem, a to se desilo nakon dva dana razgovora s predstavnicima Kurda, Arapa, Asiraca i drugih zajednica na sjeveru Sirije u gradu Rmeilanu u provinciji Hassakah.\nNa sastancima je raspravljano o spajanju tri kurdska autonomna područja u federalni sistem.\nI Vlada Sirije i glavni opozicijski blok odbacili su taj potez.\nMinistarstvo vanjskih poslova Sirije izdalo je saopćenje u kojem “upozorava svakoga ko se usudi podrivati jedinstvo zemlje i naroda u Siriji pod bilo kojim imenom”, dodajući: “Stvaranje unije ili federalnog sistema (…) u suprotnosti je s Ustavom i svim sirijskim konceptima i međunarodnim rezolucijama.”\nOpozicijska Sirijska nacionalna koalicija također je odbacila takvu, kako su naveli, jednostranu deklaraciju i upozorili na svaki pokušaj formiranja autonomnih regija bez volje sirijskog naroda.\nProglašena federalna regija, koju su Kurdi nazvali Rojava, sastoji se od tri enklave ili kantona pod kontrolom Kurda na sjeveru Sirije: Jazira, Kobani i Afrin.\nNawaf Khalil iz PYD-a rekao je za AP kako njegova stranka ne lobira za čisto kurdsku regiju, ali kako želi da se “model federalizma primijeni na sve u Siriji”.\nKhalil je naveo da bi u tom području na sjeveru Sirije živjeli i Turkmeni, Arapi i Kurdi.\nSirija i SAD protiv federalizma\nState Department je saopćio da Sjedinjene Američke Države neće priznati nikakvu autonomnu ili poluautonomnu regiju na sjeveru Sirije.\nSirijski ambasador u Ujedinjenim narodima Bashar Jaafari odbacio je u srijedu plan sirijskih Kurda da proglase federalnu regiju na sjeveru Sirije.\nTaj potez, kojim bi se tri kurdska autonomna područja spojila u federalni sistem, svakako će uznemiriti susjednu Tursku koja strahuje da bi to još više podstaklo separatizam među kurdskom manjinom u toj zemlji.\nRat u Siriji prijeti Rusiji na Kavkazu\nPrethodni članakSirijski Kurdi najavili proglašenje federacije\nNaredni članakNova poruka vođe talibana: Stavite Šerijat iznad svega i pripremite se za odlučujuću bitku


12/03/2020 - Dnevnik Juga\nHome / 2020 / март / 12\nUkrao akumulatore iz 9 automobila\nDnevnik Juga 12/03/2020\tHRONIKA, Niš 0\nPripadnici Ministarstva unutrašnjih poslova u Nišu, po nalogu Osnovnog javnog tužilaštva u ovom gradu, podneće krivičnu prijavu protiv četrdesetdvogodišnjeg muškarca iz Niša zbog postojanja osnova sumnje da je izvršio sedam krivičnih dela teška krađa, kao i tri krivična dela krađa. Sumnja se da je on tokom januara i februara ove …\nU Vlasotincu OIK proglasila izborne liste SPS-JS i Bolje Srbije\nDnevnik Juga 12/03/2020\tPOLITIKA, Vlasotince 0\nNa listiću za loklane izbore u aprilu, pod rednim brojem dva u Vlasotincu biće lista pod nazivom „Ivica Dačić – Socijalistička partija Srbije – Jedinstvena Srbija – Dragan Marković Palma“. Nosilac druge liste koju je proglasila Opštinska izborna komisija je Nebojša Stojanović, aktuelni pomoćnik predsednika opštine. Treća proglašena lista nosi …\nKošarkaši „Zdravlja“ u subotu dočekuju ekipu „Sveti Đorđe“ iz Žitišta\nDnevnik Juga 12/03/2020\tLeskovac, SPORT 0\nU okviru 22. kola Druge košarkaške lige Srbije, Košarkaši „Zdravlja“ u subotu na domaćem terenu dočekuju košarkaše iz Žitišta. „Očekuje nas jedna teška utakmica, jedan težak i jako bitan meč u ovom delu sezone kako bi se učvrstili u srednjem delu tabele. Dolazi nam ekipa koja je u jako dobroj …\nZbog korona virusa otkazana prezentacija javnih poziva u Vlasotincu\nDnevnik Juga 12/03/2020\tDRUŠTVO, Vlasotince 0\nNacionalna služba za zapošljavanje obaveštava učesnike prezentacije javnih poziva da je za danas planirana prezentacija javnih poziva i konkursa NSZ otkazana. Na osnovu dobijenih instrukcija iz Ministarstva za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja, a poštujući Odluku Vlade RS zbog proglašenja virusa Covid-19 zaraznom bolešću, otkazju su sve aktivnosti koje …\nU Narodnom muzeju otvorena izložba „U manstiru“ Predraga Lojanice\nDnevnik Juga 12/03/2020\tKULTURA, Leskovac 0\nIzložba crteža i video radova autora Predraga Lojanice pod nazivom „ U manastiru“ otvorena je sinoć u Galeriji Narodnog muzeja Leskovac. Izložbu je otvorila istoričarka umetnosti Jasmina Zlatković koja je rekla da izložba po samom nazivu, u samom startu, aludira na jedno sveto i uzvišeno mesto. „U potrazi za iskonskim, …\nTeniser Nikola Jović osvojio KUP SRBIJE\nDnevnik Juga 12/03/2020\tNiš, SPORT 0\nTokom vikenda je u Nišu igran Kup Srbije za tenisere do 14 godina. Turnir se igrao u organizaciji Teniskog saveza Srbije na terenima Teniske akademije Živković (TAŽ). Pobednik turnira je Nikola Jović, teniser Teniske akademije Živković (TAŽ) iz Niša. Nikola je u finalu bio bolji od Nikole Radišića iz Kikinde …


Kancelarija za evropske integracije formirana je pri Kabinetu predsjednika Vlade Crne Gore, u cilju povećanja stepena posvećenosti i koordinacije svih učesnika pregovaračkog procesa. Za glavnog pregovarača Crne Gore sa Evropskom unijom imenovan je Aleksandar Drljević.\nU Kancelariji za evropske integracije se vrše poslovi koji se odnose na upravljanje i koordinaciju Procesa stabilizacije i pridruživanja i pristupanja Crne Gore Evropskoj uniji, kroz koordiniranje i praćenje rada zajedničkih tijela osnovanih Sporazumom o stabilizaciji i pridruživanju između Evropske unije i njihovih država članica sa jedne strane i Crne Gore sa druge strane, kao i kroz formiranje i učešće u radu tijela za koordinaciju procesa pregovora o pristupanju, učešće na sastancima međuvladinih konferencija o pristupanju Crne Gore Evropskoj uniji i pripremu strategijskih dokumenata u vezi s procesom evropske integracije.\nU oblasti pristupanja Evropskoj uniji, Kancelarija koordinira aktivnosti koje se odnose i na saradnju ministarstava, državnih organa i institucija Crne Gore s institucijama, organima i tijelima Evropske unije, njenim državama članicama, državama kandidatima i potencijalnim kandidatima u procesu pridruživanja i pristupanja Evropskoj uniji, kao i na koordinaciju, pripremu i učešće u inicijativama Evropske unije u okviru politike proširenja. Takođe, obavlja koordinaciju usklađivanja domaćih propisa s pravnom tekovinom Evropske unije, kao i potvrđivanje obrasca, izjave i tabele usklađenosti propisa s propisima Evropske unije.\nU nadležnosti Kancelarije su i poslovi koji se odnose na koordinaciju prevođenja, pripreme i razvoja crnogorske verzije pravne tekovine Evropske unije i stručne i pravne redakture i lekture prevedenih propisa pravne tekovine Evropske unije; upravljanje bazama za podršku procesa prevođenja, saradnju s institucijama, organima i tijelima Evropske unije na području prevođenja, kao i s ministarstvima, državnim organima i institucijama u Crnoj Gori na području prevođenja.\nZnačajan djelokrug rada Kancelarije se odnosi na koordinaciju procesa programiranja, nadgledanja, ocjenjivanja i izvještavanja o nacionalnim i regionalnim programima i projektima finansiranim iz sredstava bespovratne podrške Evropske unije; koordinaciju aktivnosti za pripremu i učešće Crne Gore u programima prekogranične i transnacionalne saradnje i sprovođenje projekata tehničke podrške EU.


Dodik: Srpska mora da ostane jaka | Politika\nDodik: Srpska mora da ostane jaka | MONDOBA\n24. June, 21:21\nDodik: Srpska mora da ostane jaka 0 Podijeli Podijeli na facebook Podijeli na twitter Podijeli na viber Pošalji na mail\n13.09.2014. / 15:11 15:12\nDodik: Srpska mora da ostane jaka\nAutor SRNA 13.09.2014. / 15:11 15:12\nKandidat SNSD-a, DNS-a i SP-a za predsjednika Republike Srpske Milorad Dodik istakao je danas u Krupi na Vrbasu da je, zahvaljujući sadašnjoj vlasti koju predvodi SNSD, Srpska jaka i stabilna, te da tako mora ostati i ubuduće.\n"SNSD pred građane izlazi čistog obraza, jer smo realizovali i realizujemo mnogo važnih projekata u Republici Srpskoj. Republika Srpska mora da bude voljena i mi šaljemo poruke ljubavi, pa i prema političkim protivnicima", rekao je Dodik na javnoj tribini SNSD-a.\nOn je naglasio da neke druge politike, koje se nude u Republici Srpskoj, ne mogu da garantuju njenu stabilnost.\n"Stabilnost koju sada imamo može da bude olako izgubljena. Narod podržava ono što radimo i vjerujem u veliku pobjedu SNSD-a", dodao je Dodik.\nOn je napomenuo da kadrovi SNSD-a, među kojima su Željka Cvijanović i Igor Radojičić, rješavaju probleme građana u Srpskoj.\n"Vlast predvođena SNSD-om povisila je plate u Srpskoj, sagradila nove školske objekte, povećala BDP, radi na izgradnji infastrukture, a gradimo i autoput prema Doboju i dvije termoelektrane", naveo je Dodik i napomenuo da investitori imaju povjerenje u jake političare.\nKandidat SNSD-a, DNS-a i SP-a za srpskog člana Predsjedništva BiH iz Željka Cvijanović kaže da je SNSD ojačao Republiku Srpsku i da očekuje apsolutnu pobjedu ove stranke na predstojećim opštim izborima.\n"Vlast u Republici Srpskoj predvođena SNSD-om, uprkos globalnoj ekonomskoj krizi, učinila je sve da ne budu umanjena prava nijednog radnika i stanovnika u Srpskoj. Nijedna aktivnost značajna za Srpsku nije i neće biti zaustavljena", rekla je Cvijanovićeva.\nPrema njenim riječima, institucije Republike Srpske učinile su sve da pomognu domaćinstvima stradalim u poplavama.\n"Znamo šta radimo i gdje idemo, jer apsolutno upravljamo svim procesima. Očekujem da Dodik ponovo bude izabran za predsjednika Srpske, jer je odlučan i zna šta radi, a ne da za predsjednika bude izabran neko ko se nervozno smije i kikoće", dodala je Cvijanovićeva.\nOna kaže da zna interese Republike Srpske koje će kvalitetno braniti u Sarajevu.\nNosilac liste SNSD-a za Narodnu skupštinu Republike Srpske u Izbornoj jedinici tri Igor Radojičić istakao je da je cilj SNSD-a pobjeda na oktobarskim izborima.\n"Ovo će biti treća istorijska pobjeda SNSD-a na opštim izborima, uključujući i pobjedu za predsjednika Republike Srpske i člana Predsjedništva BiH iz Republike Srpske", rekao je Radojičić.\nOn je napomenuo da SNSD-u treba jasna skupštinska većina.\n"Želimo da nakon ovih izbora nastavimo da radimo na poboljšanju ekonomske situacije i da održimo političku stabilnost koju je obezbijedio SNSD", dodao je Radojičić.\nNosilac liste SNSD-a za Parlamentarnu skupštinu BiH u Izbornoj jedinici jedan Nikola Špirić očekuje aposolutnu pobjedu ove stranke.\n"SNSD rješava probleme građana i bori se za interese Republike Srpske, a ne kao neki drugi koji su nemilice prenosili nadležnosti sa Srpske na nivo BiH. Zbog toga je važno da i u narednom periodu nastavimo sa našom politikom, čiji je cilj jačanje Republike Srpske", rekao je Špirić.\nNa javnoj tribini SNSD- predstavljeni su kandidati za Narodnu skupštinu Republike Srpske i parlament BiH.\nMilorad Dodik izbori 2014 SNSD Nikola Špirić


Putin pisao Nikoliæu, Rusija æe "pažljivo pratiti izbore" - B92.net\nPutin pisao Nikoliæu, Rusija æe "pažljivo pratiti izbore"\nBeograd -- Ruski predsednik poslao je pismo srpskom kolegi Tomislavu Nikoliæu, a ruski ambasador je naveo da æe Moskva "sa punom pažnjom" pratiti izbornu kampanju 2017.\nIzvor: Beta utorak, 27.12.2016. | 16:22\nKako je rekao ambasador Aleksandar Èepurin, koji je predsedniku Srbije uruèio pismo Vladimira Putina, Rusiji je važna stabilnost u razvoju bilateralnih odnosa i sa punom pažnjom æe pratiti tok kampanje i predsednièkih izbora koji æe 2017. biti održani u Srbiji.\nKako je saopštilo srpsko Predsedništvo, u pismu predsednika Rusije posebno se istièe da je "odlazeæa godina potvrdila strateški karakter rusko – srpskog partnerstva, da se razvijao politièki dijalog i da su postignuti dogovori koji otvaraju dobre moguænosti za realizaciju bilateralnih projekata od uzajamnog interesa".\nDodaje se da je Putin u pismu poželeo Nikoliæu i njegovoj porodici i prijateljima zdravlje i uspehe, a "bratskom srpskom narodu – mir, blagostanje i prosperitet".\nNikoliæ je izrazio veliku zahvalnost na podršci koju Rusija pruža Srbiji i Republici Srpskoj i još jednom iskazao veliku žalost zbog tragedije u kojoj su u nedelju, prilikom pada ruskog vojnog aviona u Crno more, život izgubila 92 putnika i èlana posade, meðu kojima i èlanovi vojnog hora "Aleksandrov".\nNikoliæ i Èepurin su razgovarali i o zajednièkim projektima, koje realizuju srpske i ruske kompanije, dodaje se u saopštenju.\nÈepurin je rekao da su Srbija i Rusija u prethodnih nekoliko godina uspostavile sistem velikog poverenja i dobrih odnosa.


BTC $61.061 -2,53%\nETH $3.989 -1,97%\nBCH $621 -0,83%\nIzveštaj Linkedin: Blokčein programer postaje najtraženije zanimanje u SAD\nBlokčein programer vrlo brzo će postati jedno od najtraženijih novih zanimanja u SAD, prema izveštaju Linkedin-a o novim poslovima, objavljenom 13. decembra.\nTokom pripreme izveštaja, Linkedin je koristio podatke iz svog grafikona kako bi analizirao brzinu zapošljavanja, veštine koje se traže i nove poslove koji su se pojavili tokom proteklih pet godina.\nPutem Linkedin-a utvrđeno je da je uloga blokčein programera porasla za 33 puta u poslednjih 12 meseci, a gradovi sa najvećom tražnjom su San Francisko, Njujork i Atlanta. Glavna znanja koja su potrebna ovoj ulozi su u oblasti solidity, blokčeina, itirijuma, kriptovaluta i node.js…\nJedan od poslova koji je takođe na listi tražnje jesu stručnjaci za veštačku inteligenciju (AI), u kojima je “šest od petnaest” radnih mesta na neki način povezano sa AI, a potražnja za programerima porasla je dvanaest puta više u odnosu na prošlu godinu. Linkedin pored toga navodi i veštine koje su potrebne, a to su mašinsko učenje, Tensorflow, Apache Spark i da se služi sa više programskih jezika.\nKao što je Cointelegraph prethodno objavio 2016. godine, Na Linkedin-u je objavljeno 645 radova u oblasti blokčeina ili kriptovaluta. Do 2017. godine broj se povećao na oko 1.800, a broj radnih slobodnih mesta brojao je oko 4.500 do sredine maja ove godine. Nedavno, Linkedin-ov pretraživački sistem prikazuje 13.816 zapisa koji se odnose na blokčein i 2.479 koji se odnose na kriptovalute.\nIzveštaj je pripremljen sa sajta Glassdoor i pokazuje da su američke kompanije od avgusta prikazale 1.775 slobodnih radnih mesta koje se odnose na blokčein tehnologiju, što je tri puta više u odnosu na prethodnu godinu. 79% slobodnih radnih mesta kocentrisano je u 15 najvećih američkih gradova, a regioni sa najvećom tražnjom su Njujork i San Francisko i čine 24% i 21% ukupnog broja ponuda za posao u kripto industriji.\nDruštvena mreža Facebook objavila je 5 novih poslova vezanih za blokčein u poslednje tri nedelje. U opisu posla blokčein programera u timu Facebook Blockchain Data Engineering, okarakterisala je posao kao tehnički i intelektualno zahtevan ali i koji će imati “veliki globalni uticaj”.


U Beču 100.000 ljudi na protestu: "Ako žele radnički rat, dobiće ga" - Jutarnji GLASnik\nPosted on 30/06/2018 Author Redakcija Jutarnji GLASnik\tComment(0)\nBeč — Oko 100.000 ljudi protestvovalo je u Beču zbog novog radnog vremena koje austrijska vlada namerava da omogući, a moglo bi dnevno da iznosi i 12 sati.\nSavez sindikata Austrije (OeGB) uspeo je, i pored početka letnjeg raspusta u školama na istoku Austrije, da mobiliše ogroman broj ljudi koji su ustali protiv namere vlade.\nPredsednik OeGB Volfgang Kacian zatražio je od vlade da pita građane na temu radnog vremena. Radi se o najvećem protestu od 2003, kada je takođe više desetina hiljada ljudi demonstriralo protiv penzijske reforme.\nMeđu učesnicima protesta bio je gradonačelnik Beča Mihael Ludvig, kao i nekadašnji kancelar, lider Socijaldemokratske partije Austrije (SPO) Kristijan Kern, koji je protest ocenio odgovorom građana na politiku aktuelnog kancelara Sebastijana Kurca.\nPredsednica Radničke komore Renata Anderl istakla je u obraćanju okupljenima da nije vreme za produžavanje, već skraćenje radnog vremena.\nPredstavnici sindikata najavili su da će nastaviti sa protestom protiv namere vlade.\n„Ako žele radnički rat, dobiće ga“, poručio je šef sindikata zaposlenih u drvnoj industriji Jozef Muhič.\nI Kacijan je najavio da će se okupljeni verovatno veoma brzo ponovo videti.\n„Mi ćemo otpor pružiti svi sredstvima koja su nam na raspolaganju“, rekao je on.\nŠef sindikata zaposlenih u pošti Helmut Kestinger čak je pozvao na rušenje vlade.\nMassive rally for miles and miles in #Vienna against government’s decision to increase working hours from 8 to 12. #12StundenTag pic.twitter.com/TXlf7avmrr\n— Jamal (@ShahzadaJamal) June 30, 2018\nTagged AUSTRIJA, BEČ, PROTEST, RADNO VREME