JKP „Zelenilo”sadi nove cvetnice - Radio televizija Pančevo\n27. jula 2021. 27. jula 2021. 0135\nJavno komunalno preduzeće „Zelenilo“ trudi se da svake godine zasadi što više cveća kako u centru gradu, tako i u naseljenim mestima. Ove godine posađeno je više od 150 hiljada letnjeg rasada, kaže Ženja Marinković, pejzažni arhitekta iz “Zelenila”.\nU ovom preduzeću već se uveliko pripremaju i za jesenju sadnju.Ove godine se mnogo sadilo, kaže Ženja Marinković iz Javno komunalnog preduzeća „Zelenilo“.\nOna ističe da se nije koristilo samo sezonsko cveće i da zato javne zelene površine izgledaju drugačije. U „Zelenilu“ vode računa da se cveće redovno i zaliva, naročito kada je izuzetno toplo, zato njihovi radnici počinju sa ovim poslom još u ranim jutarnjim satima.\nPrema rečima Ženje Marinković, zasađeno je više od 150 hiljada letnjeg rasada. Građani mogu u aranžmanima da primete i ruže, lavandu, ukrasno šiblje.\nKako bi grad izgledao lepo, šareno i ukrašeno i tokom jeseni, u “Zelenilu” su u svom rasadniku zasadili već više od 100 hiljada semenki jesenjeg rasada. Važno je istaći i to, da sav sadni materijal, osim ukrasnog šiblja, koji Pančevci mogu da vide u gradu i u njemu uživaju je proizveden u rasadniku JKP „Zelenilo“, napominje Ženja Marinković.


Bilo je, i na ovom mjestu, dosta riječi o tome kako je udruženo „vješanje mačku o rep“ odluke Ustavnog suda Bosne i Hercegovine o neustavnosti 9. januara kao Dana Republike Srpske istovremeno i „vješanje mačku o rep“ i priče o odanosti ideji vladavine prava predsjednika Republike Srpske i premijera Srbije. Ali, događaji u Bosni u Hercegovini svakodnevno nas podsjećaju kako je ta ideja potpuno strana i njenim političkim prvacima. Samo u protekloj nedjelji bilježimo dva zabrinjavajuća primjera.\nU prvom – na vijest o hapšenju visokog državnog službenika i još jedne osobe pod sumnjom da su navodili na lažno svjedočenje u procesu koji izaziva veliko interesovanje javnosti predsjednik partije kojoj pripada taj službenik i koja ga je predložila za ministra na državnom nivou uzvratio je napadom na državno tužilaštvo. Rekao je kako je to nastavak nastojanja da se on dovede u vezu sa optuženim za organizovani kriminal, kako je njegov partijski izabranik „apsolutno nevin“ i kako ostaje jedini kandidat za upražnjeno mjesto u Savjetu ministara.\nOvom nipodaštavanju državnog pravosuđa pridružio se i bošnjački član državnog Predsjedništva Bakir Izetbegović ne nalazeći – u hapšenju kandidata za državnog ministra pod sumnjom za navođenje na lažno svjedočenje – razlog za odustajanje ili bar odgodu te kandidature.\nČitalac može autoru zamjeriti kako se „pretpostavka nevinosti“ – odnosno razumijevanje da su osumnjičeni nevini sve dok im se ne dokaže krivica – odnosi na sve i kako je i to jedan od stubova vladavine prava. Tačno, ali ako prvaci partija koje su preuzele odgovornost za provođenje evropskog projekta – uključujući i uspostavu vladavine prava – u bosanskoj Federaciji, sami optužuju najviše pravosudne institucije za „montiranje sudskih procesa“ u službi ko zna kakvih interesnih „lobija“ ili ako povodom toga ne dižu glas u odbranu nezavisnosti pravosuđa od političkih pritisaka onda je to krajnje zabrinjavajuća slika perspektiva vladavine prava.\nU drugom primjeru – Ustavni sud Federacije presudio je da je neustavna Uredba kojom se pravo imenovanja upravljačkih struktura u javnim kompanijama s federalnih ministarstava prebacuje na Vladu Federacije. Ako je suditi po reagovanjima vladajućih federalnih partnera, i ova bi presuda mogla u zbirku primjera u kojima je „pojeo vuk magarca“: oni su, naime, gotovo završili podjelu izbornog plijena i postavili politički ili rodbinski najbliže na mjesta na kojima se odlučuje o javnim poslovima ili u diplomatiji i sada će „proučiti odluku Ustavnog suda“ i „odrediti se o njoj“ kad je dobiju.\nZa to vrijeme će njihovi izabranici u javnim preduzećima donositi politički i finansijski profitabilne odluke o „doprihvatizaciji“ svega što je eventualno još preostalo nakon svih dosadašnjih poratnih operacija krčmljenja i prisvajanja javnih dobara. Stranački ekskluzivna ministarstva diktiraće „poslovne prioritete“ stranački okupiranim javnim preduzećima a da – u okviru međustranačkog sporazuma o nemiješanju u suverene interese partnera na vlasti – niko ne postavlja neugodna pitanja ili „montira“ kakve pravosudne postupke.\nPropovjednici bosanskohercegovačke poratne demokratije, tranzicije i privatizacije u tome – kao ni u besprimjernom bogaćenju odabranih i siromašenju većine – ne vide niti će ubuduće vidjeti ništa loše: u sabiranju broja glasova koje su dobile stranke vladajuće koalicije i njihovi prvaci nalaziće legitimitet njihovih i ranijih i tekućih i budućih odluka i argument za osporavanje odluka čak i ustavnih sudova.\nIz istih političkih centara iz kojih se Dodikovo nipodaštavanje državnog pravosuđa osuđuje kao demonstracija secesionizma gotovo i da nema primjedbi kad nipodaštavanje dolazi sa vlastitih stranačkih vrhova: u njima se pravo na raspolaganje „plodovima demokratije“ podrazumijeva.\nTo je i društveni kontekst u kojem nema bliskih perspektiva uspostave vladavine prava. To što su se vođe svih političkih partija u Bosni i Hercegovini prošle godine i pismeno obavezali na provođenje „evropske agende“, odnosno reformi neophodnih za pridruženje Evropskoj Uniji, ne može voditi stvaranju povoljne poslovne klime ako ne bude poduprto vladavinom prava. Strani ulagači jednostavno neće investirati u zemlju jaranske ekonomije, u kojoj se odluke o poslovima, nabavci i uslovima poslovanja donose u skladu s interesima i kriterijima stranaka na vlasti i u kojima nema garancija za zdravu konkurenciju ni zaštite kapitala i ulaganja. Poslovno okruženje u kojem caruje korupcija – uz odsustvo nezavisnog i efikasnog pravosuđa – među građanima proizvodi osjećaj bespomoćnosti da se bilo šta promijeni i masovni cinizam prema političkoj eliti i, što je naročito štetno, obeshrabruje strane investitore.\nSve dok je gotovo isključivi motiv bavljenja politikom i ulaska u vlast otimačina za najuticajnije i najunosnije funkcije, svečane obaveze i obećanja za provođenje proevropskih reformi i pored svih evropskih poticaja i ohrabrenja ostaće – prazna priča.


U Novom Gradu danas su položeni vijenci na spomen-obilježje „Majka partizanka“ povodom 1. maja – Dana oslobođenja opštine u Drugom svjetskom ratu.\nNovi Grad – spomen-obilježje Majka partizanka Foto: SRNA\nPrvi pokušaj oslobađanja, koji je izvela 39. krajiška brigada krajem aprila 1945. godine, nije uspio, a nakon dolaska i 23. srpske divizije područje opštine konačno je oslobođeno.\nPredsjednik SUBNOR-a Novi Grad Drago Todić rekao je da je u Drugom svjetskom ratu u ovoj opštini poginulo 7.000 stanovnika, od kojih 5.000 civila i 2.000 vojnika.\nOn je naveo da je zbog važnog geografskog položaja opština tokom cijelog Drugog svjetskog rata bila okupirana.\n„Neprijateljska vojska je držala ovaj položaj da bi omogućila povlačenje svojih snaga dolinom Une i Save“, podsjetio je Todić.\nPrema njegovim riječima, na samom kraju Drugog svjetskog rata u ovoj opštini je bilo 8.000 neprijateljskih vojnika, a njihova uporišta su bila na tri uzvišene kote, što je otežavalo napad partizanskih jedinica.\n„U operaciji oslobađanja gradskog područja, koja je počela 24. aprila i završena u jutarnjim časovima 1. maja, učestvovala je 39. divizija zajedno sa 23. srpskom. U borbama je poginulo 155 partizanskih boraca, a više od 400 je ranjeno“, rekao je Todić.\nVijence su položile delegacije opštine Novi Grad, opštinskog SUBNOR-a, opštinske Boračke organizacije, Organizacije porodica poginulih boraca i Udruženja ratnih vojnih invalida.\nTagovi: NDH, Pokolj, Zločin, DrugiSvjetskiRat, NoviGrad, Srbi


Završena veoma uspešna poseta delegacije Dveri-DSS Krimu\ndr Nemanja Zarić Saša Ilijić Aleksandar Tanasković Vladimir Malinić Ratko Rakonjac Zorica Kuburović Đorđe Šipetić Goran Živković Milica Borović Predrag Stanarević\nPonedeljak, 02.11.2015 22:03\nVest o poseti srpske delegacije Krimu bila jedna od vesti dana u Rusiji na svim vodećim medijima.\nU državnom Savetu Republike Krim\nZajednička delegacija Demokratske stranke Srbije i Srpskog pokreta Dveri posetila je Rusiju od 25-30. oktobra, sa posebnim ciljem odlaska na Krim i iskazivanja podrške povratku Krima Rusiji. Delegaciju su predvodili dr Sanda Rašković Ivić, predsednik DSS i Boško Obradović, predsednik Dveri, a u delegaciji su bili još i Milan Lapčević, potpredsednik DSS, Dragana Trifković, član Predsedništva DSS, Zoran Radojičić, član Predsedništva Dveri, Jugoslav Kiprijanović, direktor Informativne službe Dveri i Stefan Svrkota, savetnik Komiteta za spoljne poslove Dveri. Prvog dana posete Krimu predstavnici srpske delegacije obišli su Jaltu i susreli se sa predstavnicima tamošnje gradske administracije. Drugog dana bili su u obilasku Simferopolja, prestonice Republike Krim, gde su primljeni na najvišem nivou vlasti.\nDelegacije Dveri i DSS u Federalnom okrugu Krima\nPotom je upriličena poseta Etnografskom muzeju Krima, a onda je delegacija Patriotskog bloka obišla zdanje Državnog Saveta Krima, gde su se sastali sa članovima Saveta ministara i Državnog saveta, koje je predvodio prvi zamenik predsednika Državnog saveta Konstantin Mihajlovič Baharov. Potom je srpska delegacija u sedištu Svekrimskog jevrejskog kongresa u Simferopolju imala susret sa predstavnicima nacionalnih zajednica koje složno žive na Krimu: jevrejskom, grčkom, italijanskom, nemačkom, jermenskom i tatarskom. Na Krmu inače živi 175 različitih nacija.\nSa predstavnicima zajednice svih naroda Krima\nNa kraju posete Simferopolju vodeći predstavnici Dveri i DSS susreli su se i sa najvišim rukovodstvom Republike Krim, na čelu sa Vladimirom Andrejevičem Konstantinovim, predsednikom Državnog saveta Republike Krim. U ruskoj delegaciji bili su i opunomoćeni predstavnici Ruskog Predsednika, Ministarstva spoljnih poslova Rusije i Saveta Ruske Federacije na Krimu.\nIspred Saveta Ruske Federacije\nOvim povodom Sanda Rašković Ivić je izjavila da je patriotski blok DSS i Dveri prvi u Srbiji još pre godinu dana izjavio da je Krim Rusija, kao što su Kosovo i Metohija Srbija, i da je zajednička delegacija došla na Krim da pozdravi i podrži povratak Krima Rusiji, sa nadom da će isto tako Kosovo i Metohija biti vraćeni Srbiji.\nSa Vladimirom Konstantinovim, predsednikom Državnog saveta Republike Krim\nBoško Obradović je istakao da je delegacija Dveri i DSS na Krimu kako bi pokazala da priznaje punu ustavno-pravnu nadležnost Rusije nad Krimom i da se u tome Patriotski blok razlikuje od stava aktuelne Vlade Srbije koja Krim i dalje vidi kao deo Ukrajine. Građani Krima su danas mirni i spokojni jer su se vratili kući – u prirodno okrilje Rusije, i ovde je tema referenduma prošlost. Sada su na dnevnom redu izgradnja državnih institucija i ekonomski razvoj. Zoran Radojičić je podsetio da je bio posmatrač na prošlogodišnjem referendumu koji je u krajnje demokratskoj atmosferi pokazao apsolutnu volju građana Krima da se prisajedine Rusiji.\nU Sevastopolju – mestu krštenja Rusije\nZavršnog dana posete Krimu delegacija je posetila drevni grad Sevastopolj, sedište Crnomorske ruske flote.\nSa najvišim predstavnicima Sevastopolja\nTim povodom srpska delegacija obišla je najpre drevni antički grad Hersones na obali Crnog mora, mesto krštenja Rusije, gde je po predanju kršten Sveti ravnoapostolni knez ruski Vladimir.\nU hramu sv. kneza Vladimira\nPotom je srpsku delegaciju primio zamenik gubernatora Grada Sevastopolja Aleksandar Genadijevič Puškarev, sa svojim najbližim saradnicima. U izuzetno srdačnom i bratskom razgovoru sa ruskim prijateljima potvrđene su neraskidive duhovne i istorijske veze između ruskog i srpskog naroda. Dr Sanda Rašković Ivić je ukazala da mesto krštenja jednog naroda ne može niko da mu otuđi, a to su u slučaju ruskog naroda Krim i Sevastopolj, a u srpskom slučaju Kosovo i Metohija.\nSa Aleksandrom Puškarevim, zamenikom gubernatora Grada Sevastopolja\nBoško Obradović je govorio o pravoslavlju kao zajedničkoj snazi naša dva naroda koja nas čini nepobedivima. Na kraju posete delegacija je posetila čuvenu „Panoramuˮ, istorijski vojni muzej posvećen odbrani Sevastopolja od stranih zavojevača.\nU Državnoj Dumi Rusije\nPo završenoj poseti Krimu delegacija je primljena u Moskvi u Savetu Federacije, Državnoj Dumi i Ministarstvu spoljnih poslova na najvišem nivou.\nU Državnoj Dumi\nU Savetu Federacije delegacija se susrela sa Sergejem Pavlovičem Cekovim, članom Saveta Federacije i senatorom sa Krima, i njegovim najbližim saradnicima.\nU Državnom Savetu Ruske federacije sa Sergejem Pavlovičem Cekovim\nU Državnoj Dumi Rusije delegaciju je primio Sergej Vladimirovič Železnjak, zamenik predsednika Državne Dume i zamenik generalnog sekretara vladajuće partije Jedinstvene Rusije.\nU Državnoj Dumi kod Sergeja Železnjaka\nKomentarišući posetu DVERI-DSS Krimu zamenik predsednika Ruske Državne Dume Železnjak je rekao: „Najbitnije u životu je potruditi se da se uveriš sam, a ne da veruješ u ono što govore drugi. Tim povodom ja sam zahvalan delegaciji Patriotskog bloka iz Srbije koji su shvatili kao bitno za sebe da dođu na Krim. Oni ljudi koji žive na Krimu hteli su da se ujedine sa Rusijom i zahvaljujući njihovoj dobroj i slobodnoj volji Krim se vratio u sastav Rusije. Isto tako po svim ostalim pitanjima koja su vezana za srpsko-rusku saradnja nama je neophodno da vodimo intenzivni dijalog da bi nalazili odgovore na najteža pitanja, a ne da bi radili u interesu nekih zapadnih činovnika već da bi radili u interesu građane Srbije i Rusije. Uveren sam da radeći na takav način uspećemo da obezbedimo dobrobit i procvat Srbije i Rusije i svih onih država koje su naši saveznici“.\nU Državnoj Dumi kod Željeznjaka: "Uspećemo zajedno!"\nDr Sanda Rašković Ivić je istakla da su razgovori u Dumi bili vrlo konstruktivni, da je u planu pravljenje srpskog lobija u Moskvi koji bi podržao održavanje referenduma o (ne)ulasku Srbije u EU i bio na pomoći i oko drugih pitanja od zajedničkog strateškog interesa dva naroda i države... Boško Obradović je istakao da prijem na ovako visokom nivou govori koliko ruski državni vrh ceni posetu naše delegacije Krimu, a postignuti dogovori o saradnji omogućiće da se našim građanima približe prednosti strateške saradnje sa Rusijom, što je i bio cilj ove zajedničke posete: „Pored neraskidivih duhovnih, kulturnih i istorijskih veza između srpskog i ruskog naroda postoji ogroman potencijal u razvoju političke, ekonomske i vojno-bezbednosne saradnje. O tome je bilo reči i dodatno je utvrđena pozicija i podrška našem Patriotskom bloku kod ruskih partnera, zaključio je Obradović.\nU Državnom Savetu Ruske federacije\nU Ministarstvu spoljnih poslova Ruske Federacije delegaciju je primio ambasador Aleksandar Bocan-Harčenko, šefa 4. Departmana MID-a zaduženog za Balkan. Ambasador Bocan-Harčenko ocenio je posetu srpske delegacije Krimu kao izvanredno značajnu i zahvalio se na tome. U dugom i srdačnom razgovoru razmotreni su pravci dalje saradnje i razne teme od obostranog interesa.\nIspred Ministarstva spoljnih poslova\nNa kraju posete Moskvi Boško Obradović i Sanda Rašković Ivić održali su konferenciju za medije zbog velikog interesovanja ruskih medija oko utisaka sa posete srpske delegaciju Krimu. Konferencija je održana u sedištu uticajne medijske kuće „Komsomolska pravdaˮ u Moskvi, a zatim su Boško Obradović i Sanda Rašković Ivić gostovali i na radio stanici „Komsomolske pravdeˮ.\nKZN u "Komsomoskoj Pravdi"\nKrimska delegacija Dveri i DSS na ukrajinskoj listi kriminalaca\nDelegacija Srpskog pokreta Dveri i Demokratske stranke Srbije, koja je bila u poseti Krimu, stavljena je na ukrajinsku listu kriminalaca koju vodi Centar za istraživanje zločina protiv nacionalne bezbednosti Ukrajine. Delegacija je optužena da je nezakonito ušla na teritoriju Ukrajine i da podržava „okupacioni režimˮ na Krimu.\nNa listi kriminalaca našli su se svi članovi delegacije: Boško Obradović, predsednik Dveri, dr Sanda Rašković Ivić, predsednik DSS, Milan Lapčević, potpredsednik DSS, Zoran Radojičić, član Predsedništva Dveri, Dragana Trifković, član Predsedništva DSS, Jugoslav Kiprijanović, direktor Informativne službe Dveri i Stefan Svrkota, savetnik Komiteta za spoljne poslove Dveri. Na listi kriminalaca našao se i dr Dušan Proroković, predsednik Političkog saveta DSS, samo zato što je bio najavljen da će i on biti deo delegacije. Tako se ostvarila prva pretnja ukrajinskog ambasadora u Beogradu da će protiv članova srpske delegacije koja je posetila Krim biti pokrenuti „odgovarajući postupci i mereˮ. Pokret Dveri je tražio zaštitu od države Srbije i pozvao državu da reaguje protiv bahatog i nediplomatskog ponašanja ukrajinskog ambasadora u Beogradu koji preti građanima Srbije u sred naše države. Boško Obradović, predsednik Dveri, ovim povodom je izjavio da ako stavljanje na ovu ukrajinsku listu kriminalaca znači da su Dveri prijatelji Rusije – onda su Dveri počastvovane: „Možda danas kod mnogih postoji strah od sankcija ako se ode na Krim, ali uskoro će odlazak na Krim biti stvar prestiža i odraz slobodoljubivog duha Evrope i svetaˮ, zaključio je Obradović. On se posebno zahvalio ukrajinskom ambasadoru na besplatnoj reklami.\nZastave Krima, Rusije i Srbije\nBoško Obradović je odgovorio ukrajinskom ambasadoru pismom koje je naslovio: Krim je Rusija, Kosovo je Srbija! U pismu stoji: „Vaša Ekselencijo, Vaše pismo u kome mi pretite preduzimanjem odgovarajućih mera i pokretanjem odgovarajućih postupaka zbog zvanične posete delegacije Dveri Krimu duboko me ražalostilo. Srpski narod i narod Ukrajine baštine zajedničku antifašističku tradiciju i istoriju, i nema potrebe za teškim rečima i pretnjama ako oko nečega nemamo isto mišljenje. Povratak Krima Rusiji, kao uostalom i vlast na Krimu, nisu samoproglašeni - kako Vi navodite, već su plod samoopredeljenja građana Krima koji su na referendumu rekli svoje. Poštovanje teritorijalnog integriteta Ukrajine, kako ga Vi vidite, direktno je nepoštovanje teritorijalnog integriteta Ruske Federacije, i u tom smislu nismo u mogućnosti da sledujemo zvaničnom stavu Vlade Srbije po ovom pitanju. Upravo je tu velika politička razlika između stava Dveri i ponašanja Vlade Srbije koja priznaje Krim kao sastavni deo Ukrajine, čime direktno udara na ustavno-pravni poredak Ruske Federacije, čiji je Krim neotuđivi deo. To pitanje, međutim, nema nikakve veze sa Kosovom i Metohijom, koji su nam oduzeti udruženim zločinačkim poduhvatom šiptarskih terorista i separatista, praćenih bombardovanjem Srbije od strane NATO pakta. Kosmet je sastavni deo Srbije i slobodno se može reći da kao što se Krim vratio Rusiji tako će se i Kosovo i Metohija vratiti Srbiji. Ili da budem krajnje precizan: Krim je Rusija – Kosovo je Srbija!\nU Kosovskoj Mitrovici: Kosovo je Srbija - Krim je Rusija\nPoštovani g. Ambasadore, Uprkos Vašem neprimerenom tonu kojim ste mi se obratili kao gost u našoj državi Srbiji, ostajemo više nego zainteresovani za dobre odnose između srpskog i naroda Ukrajine, kao i svih drugih slovenskih naroda, pa Vas imajući to u vidu pozivamo da budete naši gosti u sedištu Dveri u Beogradu po našem povratku iz Rusije, kako bismo razmenili misli o svim spornim pitanjima. Dobro došli ste!“ Info služba Dveri\nSrodni članci (na starom sajtu):\nVeliko interesovanje ruskih medija za posetu Dveri-DSS Krimu\nDveri i DSS primljeni u Ruskoj Dumi: Železnjak – Uspećemo zajedno!\nDveri i DSS u poseti Sevastopolju – drevnom mestu krštenja Rusije\nSputnik: Ukrajina krivično goni Berluskonija, Dveri i DSS\nJedinstvena Rusija: u Srbiji će pobediti one snage koje su posetile Krim\nIz Moskve - Boško Obradović poručuje Vučiću\nBoško Obradović ukrajinskom ambasadoru: Krim je Rusija - Kosovo je Srbija\nDSS i Dveri - prva zvanična delegacija iz Srbije u poseti Krimu\nBoško ObradovićZoran RadojičićJugoslav KiprijanovićGostovanja


Ove prastare životinje postoje u gotovo nepromenjenom obliku već 450 miliona godina i to zahvaljujući svojoj otpornosti na bakterije. Naime njihova krv ima izuzetna antibakterijska svojstva. Ona je svetlo plave boje zbog hemocijanina - jedinjenja sa bakrom koji pomaže za prenos kiseonika kroz njihov organizam. Hemocijanin dakle ima istu ulogu kod ovih kraba, kao što to čini hemoglobin kod kičmenjaka.\nUmesto belih krvnih zrnaca kojima se kičmenjaci bore protiv infekcija, mnogi beskičmenjaci imaju amebocite, pokretljive ćelije koje se kreću poput ameba procesom pseudopodije (kontrakcija među membranama ćelije). Amebociti su kod potkovičastih kraba su amebociti evoluirali u toj meri da se zbog njih krv zgrušava već pri dodiru sa izuzetno malom bakterijskom kontaminacijom. Štaviše, ta reakcija traje 45 minuta, umesto dva dana koliko bi trajala kod sisara.\nKoagulan, hemikalija koja ovo omogućava, koristi se za testiranje medicinske opreme i vakcina pre upotrebe, bez kojih bi mnogo više ljudi umrlo od infekcija. Nažalost, ovi rakovi su svoju otpornost na bakterije išpak platili glavom.\nNažalost, prekomerna "berba" u Severnoj Americi dovela je do smanjenja populacije ovih zglavkara. Da bi održali vrstu, berači uzimaju 30% krvi iz svakog raka, nakon čega ih vraćaju u okean. Međutim, iako se pretpostavljalo da rakovi bez problema mogu da prežive bez tolike količine krvi, procenjuje se da oko 10-30% ne preživi. Štaviše, ženke kojima se uzima krv pa se vrate u more, često se mnogo slabije razmnožavaju.\nMeđutim, naučnici su izučavajući krv potkovičastih kraba stvorili sintetičku zamenu za njihovu krv. Ona zapravo postoji već petnaestak godina, ali se tek sada farmaceutske kompanije konačno posvećuju korišćenju alternative koja ne šteti ovim izuzetnim životinjama.\nPošto su godinama ove životinje spasavale naše živote, čovečanstvo mora da im se oduži i sačuva ovu drevnu vrstu.


Na fotografijama koje su postale viralne jasno se vide pacijenti koji ili kleče ili su maksimalno savijeni kako bi mogli da komuniciraju sa medicisnkom sestrom s druge strane šaltera. Da to urade u uspravnom pložaju nisu mogli jer se dobro vidi da je na rupice na staklu, koje treba da služe za komunikaciju, u visini glave postavljen karton, tako da jedini način da pacijenti popričaju "oči u oči" sa osobom iza šaltera jeste da se saviju na visinu od oko 70 centimetara gde je otvor za predaju dokumenata.\nFoto: Opšta bolnica u Subotici / RAS Srbija\nPacijenti se više saginjati neće: Uklonjena kartonska barijera, rupice za razgovor ponovo u funkiciji\nNema sumnje da zdravstveni radnici ne snose odgovornost za visinu šaltera koji je na hirurgiji postavljen pre više od 40 godina. Ali, nije jasno, zbog čega se rupice za komunikaciju prekrivaju papirima?\nNema više saginjanja ili čučanja\nSve u svemu, u bolnici su ocenili da je "šalter koji je osvanuo na društvenim mrežama tendenciozno i zlonamerno snimljen". Uz obrazloženje, poslate su i fotografije na kojima se vidi da su papiri u međuvremenu uklonjeni.\nSada pacijenti više neće biti u dilemi da li da čučnu ili da se sagnu jer im je ovim potezom omogućeno da u uspravnom položaju razgovaraju sa medicinskom sestrom. Kavko dostignuće!\n- Navedeni šalter ima u donjem delu otvor za prijem i dostavljanje medicinske dokumentacije, a u gornjem delu otvore za komunikaciju sa pacijentom. Samim tim nema potrebe da se pacijenti saginju – saopštio je dr Slobodan Puškar, direktor Opšte bolnice.\nU saopštenju se navodi da je bolnica u Subotici najveća zdravstvena ustanova u Severnobačkom okrugu i podseća da je glavni objekat bolnice pušten u rad 1971. godine, dok se izdvojeni paviljonski objekti koriste već 130 godina.\n- Nažalost, brojne građevinsko-arhitektonske barijere, dotrajalost i neadekvatnost objekata, nedovoljno prostornih bolničkih kapaciteta, zastarela infrastruktura, postale su nepremostiva prepreka u dostizanju najvišeg nivoa kvaliteta rada i bezbednosti pacijenata i osoblja - kaže dr Slobodan Puškar.\nOn još dodaje da je u poslednje dve godine značajno je unapređen kvalitet pružanja zdravstvenih usluga, uvedene su nove dijagnostičke i tarapijske metode: angio sala, opremljeni kabinet za kolonoskopiju, kabinet za oftalmologiju, nabavljena je nova oprema: mobilni i fiksni RTG aparat, četiri UZ aparata i multislajsni skener.\nOn je najavio i kompletnu rekonstrukciju Opšte bolnice na više od 30.000 metara kvadratnih, koja će obuhvatiti centralnu zgradu, sve prateće objekte, polikliničko-ambulantni deo i dvorišni prostor.\n- To je najveća investicija u bolnici u poslednjih 40 godina, a projektno-tehnička dokumentacija se nalazi u završnoj izradi - kaže Puškar.\nMađari dobili novi Nacionalni savet\nGrad plaća koncert, a Novosađani karte\nNOVI SAD - Da li će Novosađani ikada videti nastup Opere iz Beča i čuti „Karminu Buranu“ na Trgu slobode, za šta je iz gradske kase plaćeno 14 miliona dinara, ostalo je do kraja neizvesno.\nUzimaju kredit za firmiranu odeću\n„Novosadska nedelja mode“ biće završena večeras, a organizatori kažu da je velika poseta na svakoj reviji pokazatelj da Novosađani prate modne trendove.


Da li je podela Kosmeta dobro rešenje? Ako se danas pažljivije pogleda mapa Evrope, na njoj će se s lakoćom uočiti desetak potencijalnih Kosmeta. U predlogu Martija Ahtisarija za budući status Kosmeta nigde se ne mogu naći dva pojma “nezavisnost” (Kosmeta), ali ni “suverenitet” (Srbije).\nU intervjuu koji je krajem januara dao Goran Svilanović, funkcioner Pakta za stabilnost jugoistočne Evrope, moglo se pročitati da bi onog ko se zalaže za podelu Kosmeta građani Srbije prihvatili kao Obilića, a ne kao Brankovića. Međutim, sasvim je sigurno da bi se u tom slučaju i Albanci sa juga Srbije iz Preševa, Bujanovca i Medveđe pozvali na pravo na samoopredeljenje. To bi mogli da učine i žitelji šest opština na severu Vojvodine u kojima bi Mađari mogli da traže ista prava. A tu je i sličan slučaj sa Republikom Srpskom u BiH, pa i Makedonijom.\nOvakvo rešenje, koje na prvi pogled kompenzira delom teritorije gubitak drugog većeg dela, možda bi i imao pristalica jer su ga svojevremeno protežirali Dobrica Ćosić (1990), Aleksandar Despić (1996), Slobodan Samardžić (1996) pa Zoran Đinđić (2003) i Sanda Rašković – Ivić (2006), ali bi predstavljao jedno od najopasnijih rešenja po stabilnost Balkana, Evrope i sveta. Naime, Makedonija se izjasnila da prihvata svako rešenje o statusu Kosmeta, osim podele jer je svesna da bi takvo rešenje vrlo brzo zatražili i Albanci koji žive na njenom zapadnom delu.\nCeloj ovoj priči treba pridodati i većinu srednjoevropskih i istočnoevropskih zemalja koje sa budnom pažnjom iščekuju ishod balkanske krize. Socijaldemokratska partija Slovačke i njeni partneri iz vladajuće koalicije Nacionalna stranka već su alarmirali svoju i evropsku javnost da proglašenje nezavisnosti Kosmeta može isprovocirati otcepljenje jedne njihove oblasti sa većinskim mađarskim stanovništvom. Još veći strah se mogao uočiti u izjavi opunomoćenog predstavnika Južne Osetije u Rusiji Dimitrija Medojeva. Prema njegovom mišljenju, oružane provokacije gruzijske strane mogu biti povezane sa situacijom na Balkanu jer Tbilisi ne može a da ne iskoristi priliku da oružjem okonča problem sa Južnom Osetijom, dok se na Kosmetu priprema nezavisnost koju će izdejstvovati Zapad.\nAko se danas pažljivije pogleda mapa Evrope, na njoj će se s lakoćom uočiti desetak potencijalnih “Kosmeta” i teško da će bilo ko iz struktura EU ili Amerike uspeti da ubedi separatiste, iredentiste i nacionaliste da nezavisnost srpske južne pokrajine smatraju presedanom, a ne budućom međunarodnom praksom.\nSAD I NATO NASTOJE DA SPREČE SRBIJU DA UČESTVUJE U REŠAVANJU STATUSA KOSMETA\nSrbija između Istoka i Zapada. Rezolucija Saveta bezbednosti UN 1244 i Kumanovski sporazum, kojeg je ratifikovao SB, potvrdili su suverenitet Kosova i Metohije kao integralnog dela Republike Srbije, što je temeljni princip u rešavanju statusa Kosmeta, o čemu nema ni slova u Ahtisarijevom predlogu\nTekst predloga Martija Ahtisarija, otklonio je eventualne zablude, svima u Srbiji koji su do sada verovali da Zapad ceni napore Srbije o mogućem kompromisu o konačnom statusu Kosmeta, uz pomoć Zapada i njihovog poimanja demokratije, odnosno primeni međunarodno – pravnih normi i međunarodnog poretka.\nPredlog o sveobuhvatnom rešavanju statusu Kosova i Metohije, Martija Ahtisarija je najgrublje kršenje Povelje Ujedinjenih nacija, Ustava Srbije i Završnog dokumenta Oebsa. To je praktično otvaranje puta za formiranje nove albanske države, oduzimanjem dela teritorije Republici Srbiji. Nikakve kozmetičke promene, amandmani i ostali pravni i politički oblici retuširanja teksta Predloga Ahtisarija, ne mogu da izmene suštinu da je u pitanju stvaranje nove albanske države na srpskoj teritoriji. Bez direktnog pominjanja nezavisnosti Kosmeta, Srbiji je trebalo dati privid da je u pitanju evropsko rešenje, koje srpskom stanovništvu daje široka prava, zaštitu “srpske manjine”, Srpske pravoslavne crkve, decentralizaciju opština s pravom partnerstva i saradnju s maticom u Beogradu.\nRezolucija Saveta bezbednosti UN 1244, Kumanovski sporazum, kojeg je ratifikovao SB, potvrdili su suverenitet Kosova i Metohije, kao integralnog dela Republike Srbije, što je temeljni princip u rešavanju statusa Kosmeta, o čemu nema ni slova u Ahtisarijevom predlogu. Politikom međunarodne zajednice i UN administracije i pored deklarativnih zalaganja za multietničnost, Kosmet je postao etnički čist. Konstantnim terorom i progonom preostalih Srba i drugog nealbanskog stanovništva, sprečavanjem povratka izbeglih i raseljenih, Kosmet je postao etnički najčistija teritorija u Evropi\nIzrežirana predstava, kojoj je prethodila orkestrirana kampanja zapadnih dušebrižnika, brojnih “humanitarnih i drugih navodno nevladinih organizacija za zaštitu ljudskih, građanskih i ko zna još kojih ‘prava’ “, Međunarodne krizne grupe, tzv, eksperata i brojnih lobista na Zapadu u briselskim i vašingtonskim kancelarijama, imala je za cilj samo jedno, stvoriti novu albansku državu na srpskoj teritoriji. U američkim planovima, stvaranje nove albanske države u Srbiji, utvrđeno je znatno ranije, pre razbijanja SFR Jugoslavije i agresije NATO na SR Jugoslaviju 1999, kao rezultat upravo tih geostrateških planova.\nOčigledno je da je smena vlasti u Beogradu 2000. godine, u takozvanim “demokratskim promenama”, za Ameriku imala samo jedan cilj, skloniti Miloševićevu vlast, kako bi se prekomponovanje balkanskog prostora izvršilo što “efikasnije”. Zapad, SAD i Brisel, stalno u svojim izjavama pružaju podršku reformama u Srbiji i otvaraju joj “evropsku perspektivu” s pohvalama u kojima su neoliberalni koncept slobodnog tržišta, uz podršku stranih banaka i razbijanje vojske “najveća dostignuća”. “Pojedini demokratski lideri” posebno su obasipani pohvalama Zapada za tako “uspešno” sprovedene reforme.\nO pravim namerama SAD I NATO u Evropi i Balkanu, najbolje svedoči pismo, koje je Vili Vimer, ugledni nemački političar i potpredsednik Parlamentarne skupštine Oebsa, uputio nemačkom kancelaru Šrederu, početkom maja 2000. godine, posle učešća na Konferenciji lidera novoprimljenih članica NATO iz zemalja Centralne i Jugoistočne Evrope, održanoj pod patronatom, Stejt Departmenta i Spoljnopolitičkog instituta Republikanske stranke SAD, u Bratislavi. Kao prvi zaključak sa konferencije organizatori su zahtevali da se u krugu saveznika što je moguće pre izvrši međunarodno priznanje nezavisne države Kosovo. Organizatori su izjavili da se SR Jugoslavija nalazi van svakog pravnog poretka, a pre svega izvan Završnog dokumenta iz Helsinkija. U zaključcima je, takođe, potvrđeno da je rat protiv SRJ vođen da bi se ispravile pogrešne odluke rukovodstva (Ajzenhauera) Amerike krajem Drugog svetskog rata. Iz tih strateških razloga na ovom prostoru se moraju stacionirati američki vojnici, zaključeno je pored ostalog na ovom skupu.\nSasvim je izvesno da američka i NATO politika na Balkanu, tačnije na prostoru nekadašnje Jugoslavije, a sada Srbije, uvažava još jedan bitan faktor za ostvarivanje ciljeva na ovom prostoru, a to je vođenje promuslimanske politike. O toj pogubnoj politici SAD i NATO po interese Zapada, a posebno Evrope, ukazivali su u svojim političkim analizama uvažene ličnosti sa političkog spektra i levice i desnice i u Americi i u Evropi. Od podrške Aliji Izetbegoviću u BiH i “zelenoj transverzali” do OVK na Kosovu i Metohiji američka politika je nastojala da svojim islamskim partnerima i saveznicima na Bliskom Istoku u Centralnoj i Jugoistočnoj Aziji pokaže da mu je svet islama “blizak” u realizaciji svojih geostrateških interesa, ostvarujući, naravno, to pre svega na štetu Srba i drugih pravoslavnih naroda na Balkanu. Podrškom OVK na Kosovu i Metohiji američka politika je krenula na rušenje jedne suverene i nezavisne države u ostvarivanju hegemonije koja izlazi iz okvira Evrope, gde je Balkan deo šireg prostora u američkim planovima u osvajanju tzv. Srednjeg istoka i bliskog susedstva Rusije, Kavkaza i Centralne Azije.\nREPUBLIKA SRPSKA O KOSMETU\nPredsednik parlamenta Republike Srpske Igor Radojčić ocenio je da Kosmet nije samo unutrašnji ptoblem Srbije, iako se neposredno tiče Beograda.\n“Ovaj problem može da predstavlja presedan u međunarodnim odnosima i ima uticaj na regionalnu stabilnost i unutrašnje odnose u mnogim zemljama”, rekao je Radojčić u intervjuu Glasu Srpske. On je istakao da bi svako unilateralno priznavanje nezavisnosti Kosmeta ili pokušaj nametanja nezavisnosti teritorije koja nikada nije bila država sigurno otvorilo slična pitanja širom Evrope.\nGRČKA ZA KOMPROMIS\nGrčka snažno podržava spremnost Beograda da učestvuje u pregovorima o rešenju budućeg statusa Kosmeta, koje treba da bude kompromisno i postignuto u okvirima u okvirima Saveta bezbednosti UN, izjavio je grčki ambasadoru Beogradu Hristos Panagopulos. On je naglasio da se Grčka zalaže za rešenje za Kosovo koje bi bilo prihvatljivo za obe strane i da veruje da “striktna vremenska ograničenja nisu produktivna”.\nU ostvarivanju svoje politike na Balkanu SAD i NATO nastoje svim sredstvima da onemoguće Srbiju, da učestvuje u rešavanju budućeg statusa Kosmeta. U Srbiji državni i politički predstavnici odbacuju predloge o nezavisnosti Kosmeta, ističući da Srbija neće potpisati dokument o nezavisnosti, i da ne prihvataju Ahtisarijev predlog. Ovih dana u novom sazivu Skupštine usvojena je Rezolucija koja treba da osnaži poziciju Srbije u svom stavu o zaštiti svoje državne teritorije, njenog integriteta i nezavisnosti. Da li je to dovoljno? Stiče se utisak da Srbija, kao i mnogo puta ranije, kasni da u državnom, diplomatskom, političkom nastupu, prema svetu, ali i na unutrašnjem planu preduzme blagovremeno neophodne korake, a posebno da se opredeli ko su joj strateški partneri u svetu, oni koji joj oduzimaju deo teritorije ili oni koji bi pokušali to da spreče.\nAmeričkim namerama u stvaranju nove albanske države na prostoru Balkana, najodlučnije se suprotstavlja Rusija. Iscrtavanje novih granica na ovim prostorima, za Rusiju je otvaranje Pandorine kutije separatizma, kome se ne bi video kraj. Ruski predsednik Putin u svojim dosadašnjim izjavama nije ostavljao mesta sumnji da bi u slučaju nametnutog rešenja Zapada Srbiji u SB stavio veto. U svojim izjavama dogovor Beograda i Prištine Putin vidi kao jedino rešenje budućeg statusa Kosmeta. Neodgovarajuće rešenje, odnosno nasilno stvaranje albanske države na Kosmetu za Rusiju znači samo jedno, Zapad se neće libiti da i pored izjava o, “unikalnosti rešenja, samo na Kosmetu i nigde više”, kad mu bude zatrebalo upotrebi ovo rešenje za ostvarivanje svojih interesa bilo gde u svetu. Za Rusiju Kosmet nije samo pitanje južne srpske Pokrajine. Rusija iz svojih unutrašnjih razloga, ali i strateških, kao regionalno i evropsko pitanje, ne može dozvoliti prekrajanje granica, izjavljuju ruski zvaničnici. Međunarodnopravni poredak, zasnovan na važećim međunarodnopravnim dokumentima i principima, ostaje jedini putokaz u rešavanju statusa Kosmeta, ističe sve češće ruska strana.\nU kojoj meri će Srbija pokazati političko jedinstvo i ojačati pregovaračku poziciju u rešavanju statusa Kosmeta, koju je objektivno pružila Rusija, ostaje da se vidi.\nScenario koji ne donosi rasplet već veliku balkansku krizu\nKolevka duhovnosti nije na prodajuU situaciji kada bi EU učestvovala u bespravnom oduzimanju 15 odsto teritorije od Srbije, otkrilo bi se pravo lice nove Evrope, koja bi pomogla da se finalizuje osnovni cilj bombarderskih akcija protiv SRJ 1999 – nezavisno Kosovo\nJedina činjenica koja je evidentna i nepromenjena u celoj kosmetskoj krizi jeste da kosovske privremene vlasti ne mogu da uspostave vlast nad severom Kosova jer to nije uspelo ni Unmiku. I to bi u nekim normalnim okolnostima vodilo podeli Kosmeta. Međutim, pošto smo dokazali da podela predstavlja konačno i najrizičnije rešenje po bezbednost Balkana, Evrope i sveta, najoptimističnije, zapadno rešenje bi se moglo svesti na činjenicu da Srbi posle proglašenja nezavisnosti ostanu na Kosmetu i preuzmu obavezu koja proističe iz njihovog novog državljanstva. Tada bi se moglo reći da bi Srbi mogli da žive, kada bi im to neko garantovao, kao žitelji Tirola ili Rusi u baltičkim državama. Ali, ako Srbi koji žive u enklavama ne žele da promene državljanstvo i uz pomoć međunarodne zajednice budu preseljeni u Srbiju, takva se akcija mora voditi vrlo organizovano i oprezno uz dobro isplanirane faze jer bi taj proces morao da bude miran i da oni koji odlaze imaju mogućnost normalnog preseljenja, što podrazumeva adekvatan smeštaj u novoj sredini, što je ono što bi Šiptari najviše želeli.\nU tom slučaju, međunarodna zajednica bi morala da prizna poraz jer nije uspela da stvori multietničko Kosovo. Takav eventualni scenario bi zahtevao novog koordinatora UN i novi pregovarački mandat koji bi ostavljao i mogućnost promene granica.\nNajcrnje slutnje o rešavanju statusa za Kosovo i Metohiju proizvod su ideje da se pronađe neki razlog zbog kog bi Evropska unija priznala nezavisnost Kosmeta jer ovog trenutka SAD žele da Kosmet bude nezavisan, Rusija i Kina se tome odlučno protive, dok Evropa nema nikakav stav, sem želju da cela balkanska kriza dobije epilog u Savetu bezbednosti UN. A da bi se Evropa privolela na američku stranu, prvo bi trebalo da se donese presuda po tužbi BiH protiv Srbije, kojom bi se Srbija prvo označila kao agresor na BiH. Uz to bi se kasnije dodao i genocid, tako da bi Srbija bila proglašena za agresora i počinioca genocida i to su ozbiljne činjenice zbog kojih joj treba oduzeti Kosmet. U istom paketu i zbog istih razloga, ukinula bi se i Republika Srpska.\nU ovakvoj situaciji, kada bi EU učestvovala u sramnom i bespravnom oduzimanju 15 odsto teritorije od Srbije, otkrilo bi se pravo lice nove Evrope, koja bi pomogla da se finalizuje osnovni cilj bombarderskih akcija protiv SRJ 1999 – nezavisno Kosovo. Ako se to dogodi, onda je sasvim nepotrebno govoriti o nekom pregovaranju Srbije o pristupanju EU. Da i zvanična i opoziciona politika misli tako potvrdili su premijer Vojislav Koštunica na proslavi Dana državnosti u Orašcu kod Topole. “S punim uverenjem ponavljamo da nemamo pravo da se odreknemo i da se nikada nećemo odreći nijednog dela naše države, a posebno ne njene kolevke Kosova i Metohije”, rekao je premijer u Orašcu i dodao: “Tek kada svi zajedno, Srbija, Evropa i sav demokratski svet, budemo imali zajedničke ciljeve, drugi će moći bolje da nas razumeju i mi ćemo bolje razumeti druge”.\nSavetnik premijera Srbije Vladeta Janković izjavio je za Tagescajtung da Srbija neće dati Kosovo u zamenu za članstvo u EU ili NATO, niti za milijarde u nepovratnim kreditima, ali da će učestvovati u nastavku statusnih pregovora. Tako je i u Skupštini Srbije iskazano većinsko jedinstvo oko Rezolucije o predlogu plana Martija Ahtisarija za sveobuhvatno rešenje statusa Kosova sa 225 od 244 glasova narodnih poslanika, tako da bilo kakvi kompromisi van Povelje UN nisu mogući.\nTajni dokumenti Unmika: Kako do velike Albanije\nKljuč svega – čije je Kosovo.Velikoalbanski pokret predstavlja glavni destabilizirajući činilac na Balkanu. Međunarodni zvaničnici veoma dobro znaju strukturu i delovanje organizovanog velikoalbanskog pokreta\nProšlogodišnja izjava savetnika albanskog premijera Salija Beriše da će do 2013. godine biti stvorena “prirodna Albanija” nedvosmisleno je pokazala da su planovi za stvaranje “velike Albanije” živi i operativni. Presudan korak na tom putu je “nezavisno” Kosovo, koje bi postalo jezgro za stvaranje “velike Albanije”. U javnosti, domaćoj i međunarodnoj, često se govori o “velikoj Albaniji”, ali nosioci tog ratnog projekta za komadanje nekoliko balkanskih država i prekrajanje međunarodno priznatih granica ostaju skriveni od javnosti. Postavlja se pitanje da li postoji organizovan velikoalbanski pokret, ili ga čini niz partija, udruženja, organizacija i terorističko-kriminalnih organizacija, koje deluju samostalno, ali imaju isti konačni cilj “oslobađanje i ujedinjenje svih albanskih etničkih teritorija”. Poverljiva analiza Unmika, koja do sada nije bila poznata javnosti, pokazuje da postoji dobro organizovan velikoalbanski pokret, koji ima političko i “vojno” (terorističko) krilo.\nUnmik je identifikovao organizacije koje deluju u inostranstvu, čiji je glavni cilj stvaranje velikoalbanske države. U grupi marksističko-lenjinističke orijentacije velikoalbanskih organizacija delovali su: “Crveni narodni front”, “Albanski pokret za socijalističku republiku u Jugoslaviji i marksisti-lenjinisti Kosova”, “Narodni oslobodilački pokret Kosova”, “Komunističko-lenjinistička partija Albanaca u Jugoslaviji”.\nTe četiri organizacije su se, 1982. godine, ujedinile u “Narodni pokret Kosova”, a 1993. godine formirale “Narodni pokret za oslobođenje Kosova”.\nU prozapadno orijentisane velikoalbanske organizacije spadaju: “Prizrenska liga”, “Bali kombtar”(“Nacionalni front”), “Savez Kosovara”, “Legalitet” i “ONDŠ”. Tih desetak organizacija zapravo predstavljaju jezgro velikoalbanskog političkog i terorističkog pokreta koje deluje daleko od očiju javnosti i usmerava velikoalbanski politički i teroristički pokret. U minulom periodu te ilegalne strukture su stvorile nekoliko vojnih, odnosno terorističkih organizacija.\nU Unmikovoj analizi, u delu o “paramilitarnom organizovanju Albanaca na Balkanu” identifikovane su velikoalbanske terorističke organizacije: teroristička Oslobodilačka vojska Kosova (OVK), koju je osnovao pomenuti “Narodni pokret za Kosovo”, “Albanska nacionalna armija”, koju su osnovali “UNIKOMB” i “Albanska revolucionarna partija”. Političko telo koje rukovodi terorističkom “Albanskom nacionalnom armijom” je “Front nacionalnog ujedinjenja Albanaca”. Velikoalbanski pokret oružano deluje i preko terorističke “Oslobodilačke vojske Preševa, Medveđe i Bujanovca”, koju je osnovao “Narodni pokret za oslobođenje Kosova”, terorističke “Oslobodilačke nacionalne armije” u Makedoniji i terorističke organizacije “Oslobodilačka armija Crne Gore”, dakle na svim “okupiranim albanskim teritorijama”.\nCilj svih pomenutih političkih i terorističkih organizacija je stvaranje ujedinjene albanske države – “velike Albanije”, odnosno, kako se to kaže u zakletvi koju polažu pripadnici terorističkih organizacija OVK i ANA, borba za “slobodu svih albanskih teritorija koje se nalaze u ropstvu, sve dok ne ujedinimo sve naše teritorije u jednu državu, majku Albaniju”. Do “velike Albanije” nameravaju da stignu direktnim spajanjem tzv. okupiranih teritorija ili po fazama, na primer, u prvoj fazi nezavisno Kosovo i regionalizacija Makedonije. Javno deluju stvaranjem političkih udruženja na Kosmetu, u Albaniji i Makedoniji.\nIz terorističke OVK su nastale brojne partije posle dolaska međunarodnih snaga na Kosmet, a među njima su najjače Tačijeva Demokratska partija Kosova i Haradinajeva Alijansa za budućnost Kosova. Sve te partije se, u skladu sa strateškim ciljem terorističke OVK, zalažu za nezavisnost Kosmeta i stvaranje “velike Albanije”. U poverljivoj informaciji Kfora određene su šiptarske političke partije na Kosmetu koje se bore za stvaranje “velike Albanije”. To su: “Nacionalni front Kosova”, “Nacionalni pokret za oslobođenje Kosova”, “Narodni pokret za Kosovo”, koji je i osnivač terorističke OVK, “UNIKOMB”, koji je jedan od osnivača terorističke “Albanske nacionalne armije”, “Albanska nacionalna demokratska partija”, Tačijev DPK i Haradinajev ABK. Po Kforovoj klasifikaciji “Demokratski savez Kosova”, Bukošijeva “Nova partija Kosova”, “Liberalna partija Kosova” i još neke partije su za nezavisnost Kosmeta, ali se otvoreno ne zalažu za stvaranje “velike Albanije”.\nStrateški cilj dobro organizovanog velikoalbanskog političkog i terorističkog pokreta je promena granica na Balkanu, i nasilno stvaranje “velike Albanije”, koja bi obuhvatala Albaniju, Kosmet, dobar deo Makedonije uključujući i Skoplje, deo Crne Gore uključujući i Podgoricu, severni deo Grčke tzv. Ćameriju, jug centralne Srbije uključujući i Toplicu sve do Niša, kao i veći deo tzv. Sandžaka za koji na karti velikoalbanskog pokreta piše da je “istorijska šiptarska etnička teritorija”. Velikoalbanske radikalne aktivnosti se po saznanjima Unmika finansiraju legalno: članarinom, koncertima i javnim manifestacijama i dobrotvornim prilozima, a ilegalno švercom droge, kriminalom, prostitucijom, iznudama, ucenama, kidnapovanjima. Transfer novca se obavlja preko određenih finansijskih korporacija i banaka, preko turističkih i transportnih organizacija i prenošenjem keša od strane pouzdanih članova. Postoje i finansijski fondovi velikoalbanskog pokreta: “Otadžbina zove”, “Glas otadžbine”, “Nacionalno oslobođenje” i “Albanski nacionalni fond”.\nVELIKA ALBANIJA NIJE OPASNOST\nZamenik izaslanika UN za pregovore o Kosovu i Metohiji Alber Roan rekao je kako smatra da se o ideji stvaranja velike Albanije ne može govoriti kao o opasnosti za region. On je ocenio da niti Albanija, niti Kosovo nemaju nikakve želje za ujedinjenjem teritorija sa većinskim albanskim stanovništvom. “Kada je reč o opasnosti ujedinjenja, ako se uopšte može govoriti o opasnosti, jer ne znam kako velika Albanija može uopšte biti opasnost, smatram da nema šanse da dođe do kretanja u pravcu ujedinjenja u dogledno vreme”, ocenio je Roan.\nMeđunarodna agencija za zaštitu ljudskih prava “Amnesti internešenel” zabrinuta je zbog predloga specijalnog izaslanika UN Martija Ahtisarija o budućem statusu Kosova i Metohije, pre svega zbog odsustva odredbi o zaštiti ekonomskih, socijalnih i kulturnih prava Srba i drugih nealbanskih zajednica, izjavila je u Briselu istraživač Amnestija za Balkan Sjan Džejms.\n- Naša su istraživanja pokazala da postoji masovna diskriminacija po pitanju ovih prava na Kosovu - istakla je Džejmsova.\n- Mi smo stvarno zabrinuti za odredbe o ljudskim pravima. Niko na Kosovu nije do sada izveden pred lice pravde zbog kidnapovanja Srba i Roma - posebno je naglasila Džejmsova.\nNajvažnije telo u velikoalbanskom pokretu je “Front nacionalnog ujedinjenja Albanaca” (FNUA), koji predstavlja kontinuitet delovanja desetak pomenutih ilegalnih albanskih struktura. Članovi FNUA su do sada postali: “NDP 8. novembar”, “Udruženje Ćamerija”, “Savez žena i života” i “Partija za albanska pitanja”. FNUA stvara militantne grupe i rukovodi terorističkom “Albanskom nacionalnom armijom” koja treba da bude krovna velikoalbanska vojska i da objedini sve šiptarske terorističke grupe u regionu. “Front nacionalnog ujedinjenja Albanaca” je veoma dobro organizovan. Na čelu je “Centralni predsedavajući generalni savet” i “Skupština” koja ima “savetničke komitete” u Tirani za Albaniju, u Prištini za Kosmet, u Skoplju za Makedoniju, u Preševu za jug centralne Srbije, u Ulcinju za Crnu Goru i u Švajcarskoj i SAD za dijasporu. FNUA ima zone i podzone delovanja. Glavne zone su Albanija, Kosmet, Vardarska oblast, odnosno Makedonija, Crna Gora, Ćamerija, odnosno Grčka i dijaspora. Podzone su u gradovima i selima pomenutih zona. FNUA pored “Albanskog nacionalnog fonda” za finansiranje ima i službu bezbednosti.\n“Front nacionalnog ujedinjenja Albanaca”, kao rukovodeće političko telo velikoalbanskog pokreta, periodično sarađuje sa kriminalnim grupama i dve malo poznate ekstremne grupe “Albanski zaštitni korpus” i “Front albanskog otpora”. Po saznanjima Unmika “Albanski zaštitni korpus” na Kosovu predvode Daliti Dalip poznat kao Ilir Kodra, Ilir Beriša i Astrit Gaši poznat kao Debatik Lika, a u dijaspori Agim Sulejmani. U Makedoniji “Albanski zaštitni front” predvode Beća Seljajdin poznat kao Florentin Dibra i Petrit Nimani poznat kao Špetim Špeti. Ta ekstremna grupa u Makedoniji ima specijalnu terorističko-kriminalnu grupu “Leopardi”. Grupa u Makedoniji ima uporišta u Kičevu, Gostivaru, Tetovu, Strugi, Debru, Skoplju i Kumanovu. Grupa u Kumanovu povezana je sa ispostavom na jugu centralne Srbije u Preševu.\nDruga ekstremna grupa s kojom sarađuje “Front nacionalnog ujedinjenja Albanaca” je “Front albanskog otpora” koji ima uporišta u dijaspori, svoju tajnu službu i fondove za finansiranje. Tu ekstremnu grupu na Kosmetu predvode Ibrahim Keljmendi, Faik i Ismet Krueziju, a u Makedoniji Behiri Zaim i Mehmedi Ismail. U Makedoniji grupa ima ogranke u Tetovu, Gostivaru, Debru i Kumanovu i okolnim selima. Posebno je zanimljivo da ta ekstremna grupa deluje i na području Hrvatske gde je predvode Marku Antun i Tom Marku.\nVelikoalbanski pokret je oformio i “Patriotsko udruženje za identitet i nacionalno ujedinjenje” ( ŠAIBK) u kome je Gafur Adilji ispred FNUA, zatim predsednik Femi Luka i sekretar Abazi Sulejman. ŠAIBK ima i novinu koja se zove “Albanske teritorije”, odbore za finansije, politiku, diplomatiju, vojsku, bezbednost i dijasporu. Ima članove u Albaniji, na Kosmetu, u Srbiji, Crnoj Gori, Makedoniji i dijaspori. Predsednik udruženja u Makedoniji je Muradije Malići. Ilegalna velikoalbanska prozapadno orijentisana organizacija “Bali Kombtar” je vojno, odnosno teroristički organizovana po principu trojke odnosno petorke. Ta organizacija vrši javnu popularizaciju ideje “velike Albanije” na javnim manifestacijama, seminarima i tribinama, preko novina, profesora istorije i albanskih naučnika na teritoriji Makedonije, Kosmeta, u Albaniji i dijaspori. Oktobra 2000. godine “Bali Kombtar” se spojio sa “Nacionalnim demokratskim frontom za Kosovo” u “Demokratska partija Kosova – Bali Kombtar”. Ta nova velikoalbanska organizacija može samostalno da organizuje terorističke akcije, a mnogo veći potencijal ima u saradnji sa terorističkom “Albanskom nacionalnom armijom”. Krajem 2006. godine na sastanku terorističkih vođa odlučeno je da se velikoalbanskom rukovodstvu predloži formiranje nove oružane formacije, pod nazivom “Nova armija Kosova”, koja treba da objedini sve postojeće terorističke organizacije šiptara i stavi ih pod jednu komandu.\nUkupno gledano, velikoalbanski pokret je veoma dobro organizovan i operativan. On predstavlja glavni destabilizirajući činilac na Balkanu. Međunarodni zvaničnici veoma dobro znaju strukturu i delovanje organizovanog velikoalbanskog pokreta. Poverljiva informacija Unmika, koju smo analizirali, na najbolji način pokazuje koliko je realna i kapacitetna opasnost od organizovanog velikoalbanskog političkog i terorističkog pokreta i jedan je od ključnih argumenata protiv nezavisnosti Kosmeta, koja je najvažniji stepenik u stvaranju velike Albanije.\nEvropa – prostor za promet droge\nKada je droga u pitanju, stvari na Kosmetu postaju iz dana u dan sve gore po Evropu, a sve bolje po narko-dilere. Prema izveštaju policijskih snaga Ujedinjenih nacija, glavni “bos” koji “diriguje” poslovima sa kokainom na Kosmetu je Ramuš Haradinaj. Prema analizama koje je 2005. godine, izvršila nemačka Savezna obaveštajna služba (BND), Haradinaj i njegovi saradnici igraju glavnu ulogu u “širokom spektru kriminalnih, političkih i vojnih aktivnosti, koje značajno utiču na bezbednosnu situaciju širom Kosova. Ova grupa, koja broji oko sto članova, umešana je u šverc droge i oružja, kao i u ilegalnu trgovinu neocarinjenom robom.”\nUkoliko se može verovati analizama BND, a do sada su se pokazale kao vrlo pouzdane, Haradinaj je očigledno postao vođa u jednom od najunosnijih poslova na Kosmetu, neko ove poslove naziva i “industrijskim” ključnim poslovima. Kako preciziraju stručnjaci 700 miliona evra budžeta ove srpske južne Pokrajine, u kojoj 90 odsto stanovništva čine Albanci, mnogo je manji od prihoda koje donosi trgovina drogom.\nSimbioza organizovanog kriminala i terorizma koja je proizvela “hibridni terorizam” predstavlja ozbiljnu konsolidaciju međunarodnog terorističkih i kriminalnih grupa što zadaje velike probleme antiterorističkoj i antikriminalnoj borbi. Hibridnim terorizmom kompletno finansiranje terorizma prešlo je u sive ilegalne tokove tako da je antiterorizam izgubio trag novca, kao jednu značajnu kariku koja je policije sveta često dovodila do terorističkih grupa i njihovih vođa.\nPrava i plodotvorna simbioza organizovanog kriminala i terorizma ostvarena je na Kosmetu gde su teroristi (OVK) došli na vlast. Da je spoj organizovanog kriminala i terorizma perspektiva njihovih međusobnih odnosa pokazuje činjenica da se hibridni terorizam razvio u najvećem obimu u Latinskoj Americi, gde kolumbijski organizovani kriminal pomaže terorizam s pola milijarde dolara godišnje. Kosovo je takođe perspektivni teren za hibridni terorizam jer bi eventualno osamostaljivanje srpske južne pokrajine legalizovalo državnim institucijama simbiozu organizovanog kriminala i terorizma, što bi ozbiljno ugrozilo već narušenu političku, socijalnu i ekonomsku stabilnost Balkana i Evrope.\nIstinita je i konstatacija, mnogih evropskih eksperata, da izvan trgovine drogom na Kosmetu nema mnogo prostora za bilo koji drugi biznis. Ekonomski rast Pokrajine je minimalan, stopa nezaposlenosti je veća od 40 odsto, a broj mladih je sve veći. Stanovništvo na Kosmetu se u poslednjih sto godina gotovo utrostručilo. Posledica toga je da izvoz čini jedva šest odsto trgovine sa inostranstvom, osim malo metalnog otpada, iz južne srpske Pokrajine se ne izvozi gotovo ništa vredno. Trgovina sa inostranstvom obavlja se isključivo u sivoj zoni šverca, koji obuhvata gotovo sve: od mesa, tekstila, vode, pića, droge …\nSve ovo potvrđuje i nedavno izricanje presude Miloju Stamenkoviću (38) iz Vranja, koji je osuđen na 11 godina robije zbog umešanosti u pokušaj krijumčarenja 56 kilograma heroina na graničnom prelazu Batrovci, kod Šida. Na suđenju Stamenkoviću pokazalo se da je on bio u bliskoj vezi sa izvesnim Hatmirom A. iz Velikog Trnovca kod Bujanovca, kome se sudi u odsustvu. Heroin koji su “internacionalnim snagama” Hatmir i Stanković trebali da prebace do Italije bio je toliko dobrog kvaliteta, da je trebalo da posluži kao baza, čija vrednost nakon dodavanja razblaživača, dostiže više miliona evra. Zaplenom ove velike količine čistog heroina presečen je jedan od lanaca šverca droge iz narko-centra Velikog Trnovca preko Hrvatske, Austrije, Italije do centralne Evrope.\nKomentarišući nedavno za Der Špigel iz Hamburga situaciju na Kosmetu Bujar Bukoši, bivši kosmetski premijer, koji se danas nalazi u egzilu, je istakao da se na čelu Kosova nalaze trojica bivših pobunjeničkih lidera iz OVK, šefovi najuticajnijih kosovskih stranaka Ramuš Haradinaj, Hašim Tači, kao i premijer Agim Čeku. Ova beskompromisna trojka vodi ključnu igru u političkom životu Pokrajine, ali i u sferi kriminala. Bujar Bukoši je u intervjuu nemačkom listu posebno istakao da se i on zalaže za nezavisno Kosovo, ali dodaje da nikome neće koristiti nova republika na čelu sa razbojnicima i narko-dilerima. “Ne želim nezavisno Kosovo kojim će vladati hulje, kao što je Haradinaj”, kaže Bukoši. “Za evropsku zemlju su potrebni evropski ljudi.”\nInformativna agencija – IPRESS\nCrkve sveta su digle glas protiv nezavisnosti Kosmeta\nSpas za centar srpske kulture. Glavni generalni sekretar evropske baptističke federacije Englez Toni Pek smatra da je pojava muslimanske države u centru Evrope nedopustiva greška. NJegovo lično iskustvo svedoči da je nemoguće sagraditi hrišćanske crkve na Kosovu, a misionarska aktivnost na području Kosmeta je blokirana od strane ekstremista, koji dižu na desetine džamija\nSrpska pravoslavna crkva odbacila je predlog specijalnog izaslanika UN Martija Ahtisarija o statusu Kosova i Metohije. U isto vreme Sveti arhijerejski sinod SPC uputio je apel međunarodnoj zajednici da “spreči Martija Ahtisarija u naumu da izvrši pravno nasilje nad Srbijom i silom joj otme najdragoceniji deo njene teritorije, Kosovo i Metohiju.\n- Srpska pravoslavna crkva nema ništa protiv toga da on (Marti Ahtisari), kome god želi pokloni ono što je njegovo, ali skreće pažnju na to da ga niko nikada nije ovlastio, niti ga je mogao ovlastiti da bilo kome poklanja Kosovo i Metohiju – naveo je u svom obraćanju javnosti Sveti sinod SPC.\nSrpski crkveni dostojanstvenici podsećaju da su Kosovo i Metohija tokom više od hiljadu godina nastanjeni Srbima, a u svoje vreme, do velikih seoba srpskog naroda, gotovo isključivo Srbima.\nSvakom dobronamernom sagovorniku dobro je poznato, da je Kosmet bio centar srednjovekovne srpske države i kolevka srpske kulture, i da je tu, u Pećkoj patrijaršiji, i do dana današnjega, prvo i glavno sedište SPC. U smislu državnosti, Kosovo i Metohija su po važećem međunarodnom pravu neotuđivi deo teritorije Srbije. O tome svedoči važeći ugovor iz Bukurešta od 10. avgusta 1913. i na desetine rezolucija Generalne skupštine i Saveta bezbednosti Ujedinjenih nacija, Pariski sporazum iz 1995. godine, i niz pravnih akata Evropske unije, Rusije, SAD, Velike Britanije, Nemačke, Francuske… – podseća Sinod SPC.\nMeđutim, ovakvim i sličnim razmišljanjima pridružila su se i druge crkve. U krugovima visokih verodostojnika baptističkih crkava Evrope i SAD širi se mišljenje, da suverenitet Kosmeta može da ugrozi stabilnost evropskog kontinenta. Stvaranje države Kosovo, prema njihovim ocenama, pretvorio bi ovaj deo Balkana u udarnu pesnicu islamskog ekstremizma. Nezavisno Kosovo predstavljalo bi prednji kraj najradikalnijih muslimanista, koji bi težio da se “protegne” po celoj uspavanoj Evropi.\nNajaktivniji kritičari politike Vašingtona prema Kosovu su poznati evanđelijski propovednici Džeri Foluel i Pet Robertson, koji imaju veliki uticaj u religioznim krugovima SAD. Tokom susreta sa episkopom raško-prizrenskim Artemijem za vreme njegovog boravka u Americi, Foluel i Robertson su obećali da će se obratiti Beloj kući sa “usrdnom preporukom” da ne dopusti odvajanje Kosova.\nGlavni generalni sekretar evropske baptističke federacije Englez Toni Pek smatra da je pojava muslimanske države u centru Evrope nedopustiva greška. NJegovo lično iskustvo svedoči da je sada nemoguće sagraditi hrišćanske crkve na Kosovu, a misionarska aktivnost na celom području Kosmeta je faktički blokirana od strane ekstremista, koji iz dana u dan dižu na desetine džamija sa zelenim krovovima. Širom Kosmeta niču muslimanske verske škole, u kojima glavnu reč vode muslimanski ekstremisti i potpuno je iluzorno da se po Ahtisarijevom planu u novi ustav Kosova mora uneti član po kome Kosovo nema zvaničnu religiju i da će biti neutralno po pitanju religioznih verovanja. Kosovo je već sada država ekstremnih muslimana, koje predvodi vehabizam.\nKosovo i Metohija ispit zrelosti slovenskih naroda\nNepravdama nikad kraja. Na sceni je plansko uništavanje srpske pravoslavne kulture i proglašavanje srpskih srednjovekovnih manastira kosovskim, proterivanje ćirilice, nametanje i podrška novih vera, odnosno destruktivnih totalitarnih sekti…\nPrema rezultatima istraživanja javnog mnjenja Evropska unija postaje sve nepopularnija naddržavna tvorevina, a kao glavni razlog ove nepopularnosti spominju se različiti argumenti, ali je, svakako, jedan od važnijih taj što se ljudi u njoj osećaju ugnjetavanim, eksploatisanim, nepoštovanim i depersonalizovanim.\nPored toga, mnogi evroskeptici upozoravaju da ulaskom u EU narodi gube svoju državu, odnosno nezavisnost i suverenost, a dovode sebe u stanje potčinjenosti zakonima EU i Brisela, protiv čega se faktički usled depersonalizacije, kontrole medija i udaljenosti Brisela, nije moguće efikasno boriti.\nPosle stupanja u EU Rumunije i Bugarske proglašen je moratorijum na nova učlanjenja sve dok se ne usvoji ustav unije. Istovremeno, Prednacrtom ustava predviđeno je da se onemogući izlazak iz Evropske unije.\nOvo je svakako dobra vest pošto pravoslavni Sloveni na čelu sa Rusijom mogu još jednom da razmisle o svom ulasku u EU. Naime, naše duboko uverenje je da pravoslavnim Slovenima, a i onima nepravoslavnim, EU nije potrebna. Ova naddržavna tvorevina je već sada pokazala svoje nakazno lice i svoj otrov i svu mržnju izručila na pravoslavne Srbe (direktno), a na ostale manje-više indirektno. Ne samo što je EU zajedno sa SAD učestvovala u agresiji na Srbiju sa ciljem da otme jedan, veoma bogat deo njene teritorije (Kosovo i Metohiju), već joj je nanela nepopravljive moralne štete putem medija (stalnom propagandom da su Srbi agresori, “smrad” Evrope…). Zatim, treba podsetiti da su Srbi iz BiH neopravdano kažnjeni oduzimanjem većeg dela teritorije i distrikta Brčko iz sastava Republike Srpske, da se institucije ovog bosansko-hercegovačkog entiteta željom Evrope, uz likovanje muslimana, stalno razvlašćuje i Srbi podređuju muslimanima, a da je to već učinjeno u Hrvatskoj, gde su Srbi od konstitutivnog naroda postali nacionalna manjina. Uz to, većina stanovništva je proterana sa svojih vekovnih ognjišta, a oni koji su i ostali izloženi su porimokatoličavanju i hrvatizaciji, a Evropska unija sve to vreme ćuti i odobrava novi genocid nad Srbima!\nNaravno, ovo nije potpuni spisak svih nepravdi. Tu je i plansko uništavanje srpske pravoslavne kulture i proglašavanje srpskih srednjovekovnih manastira kosovskim, proterivanje ćirilice, nametanje i podrška novih vera, odnosno destruktivnih totalitarnih sekti… Tu je, naravno, i Hag kao stalna omča oko srpskog vrata, zgodna za pritezanje u svakom momentu i svakom trenutku…\nNaravno, nije samo Srbija izložena medijskom linču EU i SAD. To je i Rusija i njen predsednik Vladimir Putin, ali i Belorusija.\nInteresantno je da domaći političari, uz pomoć činovnika iz EU, serviraju priču da ulazak u ovu naddržavnu tvorevinu znači ekonomski prosperitet! Ovo je apsolutno netačno. Naime, EU zemlji kandidatu nudi “povećanu stabilnost i ubrzan institucionalni razvoj”. Prevedeno na običan jezik to znači da ona zemlja koja uđe u EU neće, poput bivše Jugoslavije, odnosno Srbije i Crne Gore, biti teritorijalno razorena i podeljena, odnosno pridodata nekoj susednoj državi.\nOvo otkriva da je ključno pitanje – pitanje teritorijalne celovitosti zemlje, odnosno njene bezbednosti. Upravo ovo zaslužuje propitivanje ko može, dakle, Srbiji garantovati bezbednost, odnosno teritorijalnu celovitost – EU ili Rusija, odnosno Savez pravoslavnih Slovena? Mi smo duboko uvereni da je bezbednosni faktor moguće poboljšati savezništvom sa Rusijom, Belorusijom, Ukrajinom, Bugarskom, Makedonijom, Crnom Gorom i Bosnom i Hercegovinom, a ne ulaskom u Evropsku uniju. Naravno, ono što treba dodati jeste da ekonomski prosperitet, kako vidimo, Srbija neće ostvariti ulaskom u EU, nego savezništvom sa pravoslavnim Slovenima.\nDa bi Srbije ušla u EU mora, dakle, da povede računa o svojim kulturnim i nacionalnim interesima. Mi nalazimo da ih u EU ne možemo ostvariti, pogotovo ne u ovakvoj antihrišćanskoj, okultizmu i satanizmu naklonjenoj Evropi. Istovremeno, mislimo da je to moguće u Savezu pravoslavnih Slovena. Kulturno, etnički, jezički, mentalno bliski, pravoslavni Sloveni imaju sve pretpostavke za uspešan ekonomski, kulturni i politički razvoj.\nU ovaj savez, prema našem mišljenju, treba da se uključe Rusija, Belorusija, Ukrajina, Bugarska, Srbija, Makedonija, Crna Gora i Bosna i Hercegovina. Savez bi se prostirao od Jadranskog mora do Kamčatke i zauzimao bi veći deo Evroazijskog kontinenta. Prema ovom savezu EU bi bila kao kutija šibica. Sve prednosti bile bi na strani pravoslavnih Slovena, od kulturnih, do ekonomskih, vojnih i političkih.\nDa je kojim slučajem ovakav savez formiran pre deset godina kada su se pojavile i prve inicijative, pitanje Kosova i Metohije uopšte ne bi danas bilo na dnevnom redu bilo koje međunarodne organizacije.\nRUSIJA NEĆE VIŠE POPUŠTATI\nStatus Kosova i Metohije je jedno od tri ključna pitanja kojima će se u narednom periodu baviti Rusija i njen predsednik Vladimir Putin. Putin preti vetom u Savetu bezbednosti Ujedinjenih nacija, ukoliko rešenje statusa ne bude odgovaralo Beogradu, ocenio je belgijski dnevnik Soar.\nBelgijski list ocenjuje da se rešenje nalazi na nivou zaštite srpske manjine na Kosmetu, ali da Kremlj ima i druge karte na raspolaganju, ukoliko zapadne zemlje priznaju nezavisno Kosovo. “Rusija bi, u tom slučaju, mogla isto to učiniti u Abhaziji i Južnoj Osetiji – separatističkim regionima Gruzije, ili u Pridnjestrovlju u Moldaviji”, istakao je dnevnik.\nNa kraju svog komentara Soar podvlači da je Rusiji sada “stvarno dosta” pritisaka i provokacija sa Zapada, te da se stoga sve više nazire “novi parfem hladnog rata”.\nKosovo bi moglo da eksplodira ukoliko se nastavi sa odlaganjem rešenja statusa i ispunjenja zahteva Albanaca, piše list Tajms i dodaje da se, u međuvremenu, zapadna Evropa “tiho nada da će preostali Srbi etnički očistiti sami sebe”.\n“Politički je izuzetno važno sprečiti da Kosovo, čije sećanje na sukobe doseže do srednjovekovne istorije, postane ponovo bure baruta na Balkanu. Zbog toga UN i NATO odlažu rešenje budućnosti Kosova dok ne bude postignut kompromis koji će obe strane biti spremne da prihvate”, navodi se u komentaru Tajmsa.\nLider Srpske liste za Kosmet Oliver Ivanović upozorio je na to da se nekoj državi ne može tek tako oteti deo teritorije bez rata.\n- Rata će biti pre ili kasnije, samo je stvar kada će se stvoriti povoljni politički uslovi da on otpočne. Bojim se da ta opasnost postoji – rekao je Ivanović.\nOdgovarajući na pitanje da li stvarno veruje u to da Srbija može i hoće da ratuje za Kosovo, Ivanović je rekao “ne danas, ali mira i stabilnosti neće biti”.\nOn je upozorio na to da će kosovski Srbi, ukoliko Kosovo dobije nezavisnost, na to reagovati proglašenjem nezavisnosti na severu Pokrajine.\nKosovski pregovarački tim je, uz žaljenje zbog pogibije dvojice učesnika nedavnog protesta, upozorio da nasilje protiv institucija i kršenje javnog reda i mira predstavlja “nedozvoljeno kršenje zakona”. “Događaji kao oni od 10. februara, mogu da imaju negativne posledice po proces formiranja države Kosovo”, navodi se u saopštenju tima kojim predsedava kosovski predsednik Fatmir Sejdiu.\nVelike sile i Kosovo i Metohija\nNATO stoji iza Ahtisarija\nGeneralni sekretar NATO Jap de Hop Shefer pozdravio je predlog specijalnog izaslanika UN za Kosovo i Metohiju Martija Ahtisarija i ocenio da Beograd i Priština treba u potpunosti da sarađuju sa Ahtisarijem “u duhu fleksibilnosti i kompromisa”.\nNa Kosovu i Metohiji sada živi samo 120.000 Srba, iako ih je 1999. godine, tamo živelo 350.000, a od tada do danas porušeno je i 150 srpskih manastira i crkava, ističe Svetlana Stević, predsednik Udruženja “Majka devet Jugovića”.\nSAD i Kosmet\n“Mi želimo da pružimo podršku vladi Kosova koja je u stanju da štiti prava manjina, koja je sposobna da sprovodi obnovu posle teških godina koje su usledile ratu. Naravno, takođe želimo da podržimo i demokratsku Srbiju, jer treba izbeći da u ovoj poslednjoj fazi ujedinjenja Evrope, koje je zasnovano na demokratskim načelima, Kosovo eksplodira”, izjavila je Kondoliza Rajs u Kongresu SAD.\nRusija protiv nametanja rešenja\nRusija se kategorički protivi nametanju rešenja za Kosmet koja ne odgovaraju srpskim interesima, izjavio je nedavno Andrej Kokošin, predsednik odbora ruske Dume za pitanja Zajednice Nezavisnih Država i veze sa dijasporom. “Rusija se kategorički protivi “zavrtanja ruku” Srbiji i nametanju rešenja za Kosmet koja ne bi odgovarala srpskim interesima i koja bi stvarala opasne presedane za međunarodnu zajednicu”, rekao je Kokošin.\nEvropski blok protivnika nezavisnosti Kosmeta trpi pritisak unutar EU\nEvropska unija podeljena zbog statusa Kosmeta. Španski državni sekretar Alberto Navaro: “Španija insistira da se, kada je reč o rešavanju kosmetske krize, ide kroz Savet bezbednosti, i da se u tom telu UN usvoji odgovarajuća rezolucija – zato što rešenje statusa Kosmeta mora da bude u skladu s međunarodnim pravom”\nČlanice Evropske unije koje su skeptične prema planu Martija Ahtisarija za Kosovo i Metohiju insistirale su 12. februara u Briselu, na sastanku Saveta ministara EU, da Unija unese u svoje zaključke stav da bi “konačnu odluku o statusu trebalo da podrži Savet bezbednosti UN”.\nEvropski blok protivnika nezavisnosti Kosmeta koji čine Španija, Grčka, Rumunija, Slovačka, Kipar i Poljska trenutno trpi ogroman pritisak unutar EU i zbog toga su ove zemlje insistirale da se rešavanje ovako složenog pitanja po bezbednost Evrope prenese u sedište Ujedinjenih nacija.\nŠpanski državni sekretar Alberto Navaro je bio konkretan izjavivši da “Španija insistira da se, kada je reč o rešavanju kosmetske krize, ide kroz Savet bezbednosti, i da se u tom telu UN usvoji odgovarajuća rezolucija – zato što rešenje za status Kosmeta mora da bude u skladu s međunarodnim pravom”.\nSve ovo nagoveštava ono što su naši dopisnici iz Brisela uočili za vreme debate u Savetu ministara EU, naime, sučeljavanja o Ahtisarijevom planu za rešavanje statusa Kosmeta bila su na momente vrlo žestoka i puna polemičnih tonova. Posebno se po provokativnosti istakla Slovačka, koja je iznela niz primedbi na Ahtisarijev plan, a sličan stav su zastupale i ostale zemlje koje su se usprotivile otcepljenju Kosova i Metohije od Srbije.\nPodstaknuti ovako oštrim reagovanjima utisak Saveta ministara EU sveo se na sumnju da će pregovori između Beograda i Prištine uroditi plodom, što bi rezultiralo realnim obostrano podržanim kompromisom. Tako se u zaključcima Saveta ministara pojavio veliki skepticizam, kada je u pitanju Beograd, ali su ujedno i dali krila albanskom pregovaračkom timu iz Prištine.\nAHTISARI IMA I TAJNI PLAN\nZvanični Plan izaslanika UN za Kosovo i Metohiju Martija Ahtisarija ostavio je pitanje statusa formalno otvorenim, međutim, u tajnom planu koji je “prepričao” uticajni nemački nedeljnik Špigl mnogo je jasnija situacija sa kosovskom nezavisnošću. Naime, nemački magazin navodi da je Ahtisari u svom strogo poverljivom nacrtu skicirao komplikovan put kojim će, ako je moguće do leta, omogućiti odvajanje Kosmeta od Srbije bez većih erupcija nasilja, a prvi korak ka tome je Ahtisarijev zvanični plan. “Osnovna ideja tajnog plana je da Kosovo treba samo sebe da proglasi nezavisnim, a da će međunarodna zajednica za to da stvori uslove”, pisao je Špigl. Naravno, prvi korak je bio taj da Ahtisari u svom zvaničnom planu ne iznese ništa o eventualnoj konkretnoj nezavisnosti Kosmeta, da bi u drugom koraku bila usvojena Rezolucija UN, čiji je sadržaj već usaglašen u američko-engleskoj kuhinji. “I u tom dokumentu će pitanje konačnog statusa biti formalno otvoreno. Međutim, najvažnije je to što će tom novom rezolucijom UN Rezolucija 1244 biti stavljena van snage, koja je od 1999. određivala međunarodnu kontrolu Pokrajine. Bez te međunarodno-pravne prepreke, Kosovo bi moglo da proglasi nezavisnost”, navodi uticajni nemački nedeljnik.\nJednostavnije rečeno visoki činovnici EU (Frank Valter Štajnmajer, Havijer Solana i Oli Ren) nisu uspeli da privole Koštunicu da promeni izrazito negativan stav prema Ahtisarijevom planu za rešavanje statusa Kosmeta i time na posredan način podržali Prištinu u njenim separatističkim težnjama.\nI pored svega Štajnmajer, nemački šef diplomatije, istakao je da još sve mogućnosti za dogovor nisu iscrpljene, ali da je i odluka Saveta bezbednosti sve izvesnija. U takvoj situaciji Oli Ren je posebno istakao da će rešavanje kosmetske krize biti svojevrstan test “multilateralizma” i da će Moskva u to ime zauzeti konstruktivan stav, koji će zastupati i Evropa u Savetu bezbednosti UN. Međutim, sve bi to bilo možda i onako kako priželjkuje Oli Ran, evropski komesar za proširenje, da nije bilo oštre minhenske izjave predsednika Rusije Vladimira Putina, koja se više ticala Evropske unije nego Amerike. Naime, već je svima jasno da Oebs predstavlja transmisionu instituciju za protežiranje i realizaciju američkih interesa u Evropi, a ti interesi su pretežno u suprotnosti sa autentičnim evropskim interesima.\nNa osnovu svega prezentiranog lako je konstatovati da postoji velika šansa da se glasanje u Savetu bezbednosti UN o Ahtisarijevom planu za rešavanje kosmetske krize završi “krahom”. Ovakav ishod doveo bi do nove “podele karata” i vratio Evropi vruć krompir u ruke, što bi izazvalo novu krizu i u ovako poljuljanom jedinstvu, što bi odmah na početku ugrozilo kredibilitet misije EU na Kosovu i Metohiji. U takvoj napetoj situaciji, u kojoj svaka strana zauzima što tvrđi i nepopustljiviji stav, usvajanje rezolucije o nezavisnosti Kosmeta imalo bi izuzetno loše posledice po evropske integracije Srbije jer bi građani Srbije stekli utisak da je EU ta koja stoji iza otimanja dela srpske teritorije.\nSama situacija u kojoj se pojedine zemlje EU “nagovaraju” od strane SAD i Velike Britanije da usvoje rezoluciju o nezavisnosti Kosmeta imalo bi izuzetno loše posledice po bezbednost Evrope.\n« « Претходне вести: Počela i bežanija zbog lažiranih diploma\nНаредне вести: Izrael veruje da ističe vreme za zaustavljanje Irana da proizvede nuklearno oružje » »\n1 коментар у вези “Većina evropskih zemalja iščekuje ishod balkanske krize”\nSvetislav Kostic, 24.02.2007, 01:36\nZbog prostora, ogranicavam se samo na aktualne pregovore u Becu. Naime, uprkos impresivnoj vecini od 225 skupstinskih glasova protiv Ahtisarijevog plana sto se i u clanku pominje, ne mogu svi poslanicki NE ili NO da se svedu pod jedan zajednicki imenitelj. Ona nesto manja polovina poslanika koji su sto iz licnog ubjedjenja ili partijske DS-discipline preferisali „meksu“ zapadnjacku transkripciju NO, Zapad ne pridaje isti kategoricni karakter kao odlucnoj poziciji premijera Kostunice. Tu mekaniju frakciju okupljenu oko predsjednika Tadica Zapad namjerava da iskoristi u postizanju svojih ciljeva. Podsjecam da je Tadic svoju navodnu privrzenost Kosmetu u granicama Srbije, po pravilu relativizovao u istom dahu intoniranim izjavma „da on u tome vjerovatno nece uspjeti, ali nezavisno od pitanja rjesenja Kosova, Srbija mora da nastavi i ucvrscuje saradnju sa evro-atlantskim institucijama“. Dakle, upravo sa istim onim faktorima koji su Srbiju 78 dugih dana bombardovali i sada intenzivno rade na ocepljenju Kosova i Metohije od Srbije. Nasuprot Tadicu, Kostunica preti otvoreno prekidom diplomatskih odnosa sa drzavama koje bi protivno medjunarodnom pravu priznale jednu nezavisnu „Kosowu“. Te najave nisu niukoliko prazne pretnje. Jer ako Srbija jednu “Kosowu“ izlozi bojkotu, to bi imalo za posljedicu neispunjavanje briselskog cilja integracije takve Kosowe u Evropsku uniju. Posto svi direktni i preko cjele godine prolazni i brzi saobracajni putevi od Kosova i Metohije prema Srednjoj i Zapadnoj Evropi vode preko Srbije. U najgorem slucaju, vreme dok se Kosovo i Metohija ne povrate u njedra majke Srbije, tamosnjim Siptarima predstoji jedan mukotrpan proces odgoja prisilne evropeizacije i civilizovanja pod skutom evropskih strogih i naoruzanih „kulturtregera”, oprobanih u takvim “poslovima”. Juzni Tirol u Italiji ili na primjer Elzas i Lotringen u Francuskoj povraceni su i nakon vise decenija. Srbija je vec nekoliko poslednjih nedelja u boljem polozaju. Pa ipak, mene jos od pocetka decembra prosle godine zabrinjavaju kategoricna uvjeravanja licno predsjednika Srbije Tadica prilikom njegovih posjeta u prestonicama Zapadne Evrope i u Berlinu gdje je Tadici i kod susreta sa njemackom kanclerkom jos jedan put na veliko zadovoljstvo kanclerke Merkel potvrdio, da on, predsjednik Srbije, u odnosu “na rjesenje pitanja Kosova, priotitete vidi u clanstvu Srbije u Evropskoj uniji”. Manje me smetalo da tada ni jedan od print medija u Njemackoh nije uzeo na znanje Tadicevu posjetu Berlinu, koliko cinjenica da takve na primjer u Politici prenesene izjave predsjednika Tadica, nisu naisle na osudu, pa cak ni od strane amaterskih komentatora, izuzev nekolicinu mojih kriticnih napisa koji su, doduse, objavljeni, ali nikoga uzbudili.


Gradski centar za socijalno preduzetništvo Beograda - Page 25 of 29 -Gradski centar za socijalno preduzetništvo Beograda\nPromocija rada i proizvoda preduzeća za profesionalnu rehabilitaciju i zapošljavanje OSI\nDana 3.12.2014. godine, u okviru proslave međunarodnog dana osoba sa invaliditetom UIPS (Udruženje preduzeća za profesionalnu rehabilitaciju i zapošljavanje osoba sa invaliditetom Republike Srbije) i Gradski centar za socijalno preduzetništvo Beograda promovisali su rad i proizvode preduzeća za profesionalnu rehabilitaciju i zapošljavanje osoba sa invaliditetom, u cilju povezivanja sa predstavnicima privatnog i javnog sektora, njihovih potencijalnih kupaca.\nSvoje proizvode i usluge predstavilo je 21 preduzeće za rehabilitaciju i zapošljavanje osoba sa invaliditetom a 27 preduzeća iz privatnog i javnog sektora prisustvovalo je promociji.\nPromocija je počela saopštenjem za medije koji je dobrodošlicu poželeo član gradskog veća Aco petrović, predstavnik UIPS-a Mirjana Pantelić, predsednik skupštine UIPS-a Dragiša Marković i direktor Gradskog centra za socijalno preduzetništvo Beograda Aleksandra Grubin.\nU izložbenom delu Centra preduzeća su predstavnicima privrede i javnog sektora prestavili svoje proizvode i usluge kao i vidove buduće saradnje.\nOdržan je i okrugli sto na kome je bilo razgovora o izazovima sa kojima se ova preduzeća susreću u svakodnevnom poslovanju, zapošljavanju osoba sa invaliditetom, kolektivnom žigu – Fer proizvod i socijalnom preduzetništvu.


Edukacija lekara za inovativni hirurški zahvat u borskoj bolnici – RADIO TELEVIZIJA BOR\nEdukacija lekara za inovativni hirurški zahvat u borskoj bolnici\nBOR – U Opštoj bolnici u Boru, urađena je prva laparoskopska resekcija debelog creva. Ovom operacijom borska bolnica uključena je u Nacionalni projekat edukacije iz oblasti laparoskopske hirurgije debelog creva „LapSerb“. Operaciju je radio doc.dr Miljan Ćeranić, lekar Prve hirurške klinike Kliničkog centra Srbije, a u narednoj etapi radiće borski hirurzi.\n„Cilj programa je da se poveća procenat operisanih pacijenata laparoskopski, jer takva vrsta operacije je znatno kvalitetnija, lekaru pruža 20 puta bolju vizualizaciju tokom zahvata od one vidljive golim okom, pruža mogućnost upotrebe savremenih sredstava za zaustavljanje krvarenja i podvezivanje krvnih sudova, a zahvat se izvodi sa minijaturnim rezom od nekoliko santimetara što pacijenu omogućava brži oporavak, manje bolova i bolji estetski efekat„, kaže doc.dr Ćeranić.\nBolnica u Boru je 28. centar u Srbiji koji je uključen u ovaj program. „Ovo je još jedna u nizu edukacija naših lekara, ovoga puta je hirurška grana u pitanju. Danas je naš gost docent doktor Ćeranić, a naredni put u sledećoj etapi će to biti neko od našiš lekara. Imajući u vidu da svaki novi zahvat prati i modernija oprema, nabavka novih instrumenata je takođe jedan od zadataka koji ćemo se potruditi da rešimo uz pomoć Ministarstva i udruženja, kako bi Opšta bolnica u Boru išla u korak sa većim ustanovama„, kaže dr Goran Joksimović, direktor borske bolnice.\nU Boru se godišnje uradi oko 40 resekcija debelog creva, pa će edukacija hirurga za laparoskopske zahvate umnogome značiti i pacijentima i lekarima, naglasio je dr Joksimović.\nTags: debelo crevo, hirurgija, inovativni zahvati, laparaskopska operacija, lapserb, nacionalni program edukacije, tumor\nPrevious Senzori za dijabetičare mlađe od 18 godina uskoro besplatni\nNext Domu zdravlja u Majdanpeku 3,2 miliona dinara od Ministarstva zdravlja


Streljaštvo: Pančevci treći na ekipnom takmičenju u gađanju vazdušnom puškom -\n14. oktobra 2019.0384\nU Vrbasu je za vikend održano ekipno takmičenje serijskom vazdušnom puškom po C programu za KUP Vojvodine, na kojem je kako pravila nalažu, nastupilo šest strelaca Streljačke družine “Pančevo 1813“, odnosno po jedan najbolji iz svake kategorije.\nPančevačka ekipa je ovoga puta zauzela treće mesto sa 1.686 krugova. Nastupili su u sastavu pioniri Ognjen Lukić i Teodora Kondić, juniori Aleksa i Iva Rakonjac i seniori Dalibor Pavlović i Snežana Fodor.\nFinale KUP-a Streljačkog saveza Srbije će se već tradicionalno održati u Pančevu, 27. oktobra, a najbolji takmičari iz Streljačke družine Pančevo 1813 će se boriti da odbrane prošlogodišnju osvojenu titulu prvaka Kupa Srbije.\nRelated tags : gađanje vazdušnom puškomsd pančevo 1813streljačka družina pančevo 1813\nRagbi: Borac iz Starčeva prvi na tabeli u okviru Prvenstva Srbije\nGradski štand Pančeva na Međunarodnom sajmu knjiga u Beogradu\n17. maja 2021.0899\nRed vožnje JKP ATP Pančevo u vreme praznika\n26. aprila 2019.02279\n29. septembra 2021.0168\n6. jula 2022., 17:47


A. J. 8. jula 2018. 08:49\nMule moraju da odu, ajatolah mora da ode, oni moraju da budu zamenjeni demokratskom vladom koju predstavlja gospođa Ražavi. Sloboda je iza ugla… Sledeće godine želim da ovu konferenciju održimo u Teheranu, uskliknuo je ovih dana u Parizu Rudi Đulijani, advokat i bliski saradnik predsednika SAD Donalda Trampa, pozivajući na promenu režima u Iranu.\nIstovremeno, posle jednostranog povlačenja iz nuklearnog sporazuma s Iranom, jača i ekonomski pritisak Amerike na tu zemlju, a 4. novembar, kada svi moraju da prestanu da kupuju iransku naftu ili će se suočiti s američkom kaznom, sve je bliži a opšta nervoza sve primetnija.\nKako će na ove američke pretnje reagovati ostale potpisnice sporazuma — Velika Britanija, Francuska i Nemačka, Rusija i Kina — koje su se u petak u Beču sastale s Iranom da vide šta im je činiti? Da li će ulični protesti ugroziti vlast u Teheranu? Kakve će sve ovo posledice ostaviti ne samo na Iran i na Bliski istok, već i na odnose među velikim silama i na cenu nafte na svetskom tržištu?\nO ovim su pitanjima u „Novom Sputnjik poretku“ govorili dugogodišnji spoljnopolitički urednik u Tanjugu Borislav Korkodelović i publicista i istoričar Nemanja Starović.\n„Situacija u Iranu pre desetak dana delovala je delikatnije nego danas, pošto se predsednik Irana Hasan Rohani obratio naciji apelujući na jedinstvo“, objašnjava Borislav Korkodelović, naglašavajući da sadašnja situacija ne može da se poredi s nemirima s kraja prošle i početka ove godine: „Intenzitet je sada znatno manji. Narod se pod spoljnim pritiskom homogenizuje, kao i svuda u svetu“.\n„Na smirivanje prošlog talasa protesta“, ukazuje Nemanja Starović, „ponajviše je uticala javna podrška koju je tim protestima iskazao Donald Tramp. Čak i oni najliberalniji, vesternizovani i sekularizovani slojevi iranskog društva gaje jednako nezadovoljstvo, pa i odbojnost prema Sjedinjenim Državama i njihovoj imperijalističkoj politici.“\nPostavlja se i pitanje u kolikoj su meri iranski protesti spontani, a koliko je u njih umešan spoljni faktor. Naime, „Volstrit džurnal“ je još prošle godine otkrio da je američka CIA formirala Centar za iransku misiju u kome su njeni analitičari, operativci i specijalci koji će se baviti i „tajnim akcijama“ u Iranu, a izraelski Kanal 10 otkrio je ovih dana i da su pre nekoliko meseci Izrael i SAD napravili zajedničku radnu grupu koja je fokusirana, kako se navodi, na ohrabrivanje protesta u Iranu…\n„U leto prošle godine“, kaže Nemanja Starović, „CIA je formirala poseban štab na čije je čelo došao veoma kontroverzni Majk di Andrea, poznat pod nadimkom Ajatolah Majk, koji je vodio operaciju potere za Osamom bin Ladenom. Režim u Teheranu je upravo ovaj štab optužio za izazivanje i podsticanje nemira i verujem da će sa takvim akcijama biti nastavljeno u cilju unutrašnje destabilizacije Irana, budući da svaka druga opcija, poput direktnog vojnog napada, zaista nije realna.“\nIpak, napominje naš sagovornik, planeri destabilizacije Irana „previđaju jednu bitnu stvar: sistem vlasti u Iranu je prilično homogen. Iako unutar vladajućeg sistema postoje različite struje, svi oni deluju u okviru ustavnog sistema Islamske republike. Dakle, ne postoji snažna antisistemska opozicija koja bi mogla da posluži kao nekakva peta kolona za rušenje režima u Teheranu.“\n„Iako su MEK-ovci učestvovali u islamskoj revoluciji, veoma brzo su se razišli s ajatolahom Homeinijem i njegovim pokretom, a u iračko-iranskom ratu ratovali su protiv sopstvene države, na strani Sadama Huseina. Tokom poslednjih nekoliko decenija oni sprovode terorističke napade u kojima su stotine ljudi u samom Iranu izgubile živote“, objašnjava Starović.\n„Do 2008, odnosno 2012, MEK je bio na listama terorističkih organizacija Evropske unije i SAD… Pre nepune dve godine pripadnike MEK-a Sjedinjene Države prebacile su iz Iraka u jedinu državu koja je izrazila spremnost da ih primi, a to je Albanija, i sada se nalaze u jednom zatvorenom kampu u predgrađu Tirane. Njihova podrška u Iranu je toliko mala da se meri promilima, ali imaju više stotina, možda i hiljada veoma posvećenih sledbenika koji su spremni na najsurovije akcije protiv sopstvenog naroda.“\n„Za Amerikance nije ništa novo da, ili stvore neke teroriste, ili da preuzmu čak i jednu naglašeno marksističko-staljinističku organizaciju, ako procene da im je to korisno“, komentariše Korkodelović.\nTek, uporedo s ovim događanjima naroda u Iranu čiji pipci sežu skroz do Albanije, raste i ekonomski pritisak na tu zemlju. Prilično se otvoreno u Americi govori o strategiji izazivanja ekonomskih nevolja sankcijama, koje bi trebalo da povećaju unutrašnje nezadovoljstvo u zemlji.\nOvu strategiju Borislav Korkodelović opisuje kao „mešavinu izraelskih i saudijskih uticaja, jer oni na Iran gledaju kao na velikog regionalnog rivala. Povrh toga, SAD nikada nisu oprostile Islamskoj republici što je nasledila režim šaha Reze Pahlavija, koji je bio glavno američko uporište — i ekonomsko, i političko i vojno — na Bliskom istoku. Sve to stvara atmosferu silnog neprijateljstva.“\nPa otuda i zabrinutost da bi takva atmosfera mogla da dovede i do oružanih sukoba. Iran sad preti da će blokirati Ormuski tesnac ako bude sprečen da izvozi svoju naftu, a tuda prolazi 20 odsto ukupne svetske trgovine ovim energentom. Muhamed Ali Džafari, komandant Iranske revolucionarne garde, kaže: „ili ćemo svi koristiti Ormuz, ili neće niko“, slično izjavljuje i predsednik Irana Hasan Rohani, a na te pretnje Centralna komanda američke vojske obećava da će „obezbediti slobodan protok nafte“…\n„Reakcije iz Teherana su, sa moralnog stanovišta, potpuno razumljive, tim pre što je Vašington sâm rekao da mu je cilj da iranski izvoz nafte svede na nulu“, komentariše Nemanja Starović, ali ukazuje: „Ovo nisu prve pretnje zatvaranja Ormuskog tesnaca. To je ona vrsta poteza koji svoju snagu ima dok god postoji kao mogućnost, koja se može ostvariti samo jednom. Mislim da su svi u Teheranu svesni da bi zatvaranje Ormuskog tesnaca neminovno vodilo u vojni sukob, jer SAD to ne bi mogle da dozvole i morale bi izvrše agresiju na Iran.“\nStoga Starović ne veruje da će se Iran odlučiti na takav korak: „Teheran nastoji da se pokaže kao odgovoran partner, a u međunarodnoj zajednici već sazreva svest o tome da su upravo SAD faktor nestabilnosti na ovom području.“\nA američka strategija sprečavanja Irana da prodaje svoju naftu nailazi na (ne)očekivanu zamku. Eventualno povlačenje iranske nafte s tržišta izazvalo bi nestašicu, a time i rast cena, zbog čega Tramp i traži od zemalja OPEK-a da povećaju svoju proizvodnju, ne samo da bi sprečile nestašicu nego i da bi oborile cenu nafte, što opet njima očigledno ne ide u prilog.\nI Vašington, ali i Rijad, opovrgli su Trampovu tvrdnju da je postignut dogovor o povećanju proizvodnje nafte u Saudijskoj Arabiji, kaže Borislav Korkodelović, koji ukazuje i da će „podjednako važno biti i ponašanje Rusije, kao još jednog velikog izvoznika nafte, a Rusija u tom smislu ima izuzetno dobru saradnju sa Saudijskom Arabijom. Mnogo će zavisiti i od razgovora Trampa i Putina u Helsinkiju 16. jula.“\n„Nepoznanica je koliko će dugo Iran moći da trpi štetu od ekonomskog pritiska. Evropa neće moći da mu izađe u susret, zbog pretnji američkih sekundarnih sankcija protiv Irana koje pogađaju i sve kompanije koje sarađuju s njim“, smatra Nemanja Starović.\n„Iran će to pokušati da kompenzuje sve intenzivnijom saradnjom s drugim zemljama, pre svega s Kinom kojoj je već počeo da prodaje naftu u juanima umesto u dolarima. Rusija pak nema razloga da bude nezadovoljna ovakvim razvojem situacije, budući da joj, kao velikoj izvoznici i nafte i gasa, čija je cena vezana za naftu, rast cena na svetskom tržištu odgovara.“\nSve u svemu, navodi Starović, „mislim da nismo isuviše blizu nekakvom otvorenom oružanom sukobu“, a sličan je i zaključak Borislava Korkodelovića: „Dalji razvoj situacije zavisiće od doslednosti kojom će američka administracija da primenjuje sankcije, koje će ići u dva talasa, prvi početkom avgusta i drugi početkom novembra kada će i početi embargo na izvoz iranske nafte. U Iranu sada svi shvataju da im je jedinstvo sada najpotrebnije, a u međuvremenu će, ipak, mehanizmi posredovanja između Teherana i Vašingtona proraditi. Izvesni znaci u tom smislu već postoje.“\nPens pripretio Evropi: Pravite nepromišljen korak,…\nObelodanjen novi dokument koji je korak ka stvaranju velike…\nAmerika „reketira“ Rusiju\nPriština popušta Americi, jer u suprotnom…\nNeviđeno priznanje albanskog poslanika: Da mi Amerika kaže…


Rekonstrukcija šetališta i seča drvoreda lipa razbesnela Aleksinčane - juGmedia\nRekonstrukcija šetališta i seča drvoreda lipa razbesnela Aleksinčane\nPlanirano uređenje centra i šetališta u Aleksinca izazvalo je burne reakcije građana pre svega zbog seče drvoreda lipa starih preko 70 godina, a na internetu je pokrenuta i peticija za obustavu ovog projekta vrednog 170 miliona dinara koju je potpisalo preko 500 Aleksinčana.\nU lokalnoj samoupravi mole građane za strpljenje, kao i da ne nasedaju na pojedine objave pojedinih portala kako će lipe biti zamenjene plastičnim palmama.\n“To je do sada bila samo jedna zatvorena ulica za saobraćaj od koje ćemo mi napraviti u pravo popločano šetalište koje Aleksinac i zaslužuje. Tačno je da će lipe biti posečene, ali njih će zameniti novi drvored javora i biće posađeno više stabala nego što ih je do sada bilo”, tvrdi predsednik opštine Nenad Stanković.\nRadovi na “pešačkoj ulici”, koja je do sada je bila zatvorena za saobraćaj samo leti, trebalo bi da krenu za meseca dana, a projekat predviđa uklanjanje ivičnjaka i potpuno zatvaranje.\n“Upravo sada teku radovi na izgradnji atmosferske kanalizacije te radove izvodi opština Aleksinac, ali po dogovru i ugovoru koji imamo sa ‘Putevima Srbije’ odmah po završetku tih radova oni će krenuti sa rekonstrukcijom kolovoza”, navodi Nenad Stanković.\nCeo posao bi trebalo da bude završen do kraja godine.\nNa gradilištu u Rakiti eksplodirao auspuh bagera napunjen barutom i gelerima\nDirektor Opšte bolnice Leskovac Nebojša Dimitrijević izjavio je danas da se od početka vakcinacije na teritoriji Jablaničkog okruga u leskovačkoj…


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Svijet :: EU konkuriše Kini i ulaže 300 milijardi eura\n01. 12. 2021. 22:05 >> 22:06 2\nGLOBALNI PUT INFRASTRUKTURE\nEU konkuriše Kini i ulaže 300 milijardi eura\nEvropska komisija je danas saopštila da će, zajedno s finansijskim organizacijama, uložiti 300 milijardi eura do 2027. godine u izgradnju međunarodnog "Globalnog puta" infrastrukture i povezanosti kroz "pametne, čiste i bezbjedne digitalne, energetske i transportne mreže i ojačati zdravstvo, obrazovanje i istraživačke sisteme u svijetu", što je u medijima ocjenjeno kao snažno nadmetanje s kineskim "Pojasom i putem".\n"Globalni put", u koji će biti uključene i zemlje Zapadnog Balkana kroz sredstva predpristupnih fondova EU 2021-2027, je novinarima predstavila predsjednica EK Ursula fon der Lejen koja je izjavila da je pandemija "kovid-19 pokazala u kako povezanom svijetu živimo i kao dio globalnog oporavka, mi želimo da ulažemo u kvalitetnu infrastrukturu uz poštovanje najviših socijalnih i standarda očuvanja prirodne sredine, u skladu s EU demokratskim vrednostima i međunarodnim normama".\nCilj izgradnje infrastrukture i mreža "Globalnog puta" je takođe da se "uspostave veze od povjerenja koje će služiti narodu i planeti, da se uhvati u koštac s najprečim svjetskim izazovima, od klimatskih promjena i zaštite prirodne sredine, do pospješenja zdravstvene sigurnosti i podsticanja konkurentnosti i snaženja globalnih mreža snabdijevanja...uz uvažavanje potreba naših partnera i EU interesa".\nEK je stavila do znanja da planira da 300 milijardi eura ulaganja u "Globalni put" obezbijedi iz budžeta EU za razdoblje 2021-2027, kao i sredstvima zemalja članica EU, Evropske investicione banke, Evropske banke za obnovu i razvoj, kao i drugih međunarodnih finansijskih organizacija i privatnih kompanija.\nEU će, kako je navedeno, ponuditi partnerima ne samo pouzdane finansijske uslove kroz nepovratna sredstva, povoljne kredite, kao i budžetska jemstva za smanjenje rizika za ulaganje, već će staviti na snagu i najviše standarde očuvanja prirodne sredine, socijalnog i strategijskog rukovođenja.\nEvropski komesar za proširivanje Oliver Varheji istakao da "Globalno povezivanje za EU počinje od našeg susjedstva" i ukazao da se u to uklapa i odobreni paket ekonomske podrške i ulaganja za Zapadni Balkan.\nEU bi mogla zabraniti intenzivno rudarenje kriptovaluta\nDanas prvi ministarski sastanak u sklopu francuskog predsjedavanja EU\nPariz o proširenju tek nakon izbora u Francuskoj


Ukida se TV pretplata - Društvo - Dnevni list Danas\nPočetna » Društvo » Ukida se TV pretplata\nAleksandar Vučić rešio problem finansiranja javnih servisa u naredne tri godine\nMesečna pretplata za Radio-televiziju Srbije biće ukinuta, a javni servis će u naredne tri godine preći na finansiranje iz republičkog budžeta, saznaje Danas.\n0Piše: Bojan Cvejić 29. marta 2013. 19.45\nNakon što se nedavno usprotivio predlogu da se pretplata za RTS naplaćuje preko poreza na imovinu, prvi potpredsednik Vlade Srbije i predsednik SNS Aleksandar Vučić odlučio je da će se javni servis Srbije u naredne tri godine finansirati isključivo iz budžeta, objašnjava izvor našeg lista. Kako objašnjava naš sagovornik, Vučić je obavestio one koji učestvuju u pisanju zakona o elektronskim medijima da pretplatu treba ukinuti i da ne treba uvoditi nove namete građanima, već da će se javni servis finansirati iz budžeta dok se ne pronađe bolje rešenje.\nPrema rečima izvora Danasa, nakon odluke da se javni servis finansira iz budžeta, ostaje da se reši pitanje na koji način će biti garantovana nezavisnost uređivačke politike RTS i RTV. Protiv ovog predloga su Republička radiodifuzna agencija (RRA), ali i generalni direktor RTS Aleksandar Tijanić, koji je nedavno izjavio da bi „možda najbolje bilo da se javni servis u narednim godinama delom finansira iz budžeta“. Ranije je najavljeno da bi nacrt zakona o elektronskim medijima do kraja aprila trebalo da bude upućen na Vladu Srbije.\nU stručnoj medijskoj javnosti, međutim, postoji mišljenje da će se nakon tri godine budžetskog finansiranja teško vratiti na sistem pretplate ili drugi vid plaćanja. S druge strane, pojedini članovi radne grupe, koji rade na novom zakonu, smatraju da je najbolje rešenje da se pretplata za javni servis ne ukida, već da se njenog plaćanja oslobode korisnici energetskih socijalnih karata, što bi država nadomestila iz budžeta. Ukoliko bi se pretplata ukinula, postavlja se i pitanje šta će biti sa građanima koji poslednjih godina nisu plaćali ovu obavezu, imajući u vidu da je određen broj domaćinstava to redovno činio.\nPodsetimo, radna verzija predloga zakona o elektronskim medijima, u koju je Danas imao uvid, predviđala je da će se „naknada“ za javni servis plaćati kroz porez na imovinu i to u iznosu od 1,5 odsto prosečne neto zarade. U toj verziji je bilo navedeno da će naknadu naplaćivati Služba javnih prihoda u sklopu objedinjenog iznosa sa porezom na imovinu koja će preko Trezora Srbije biti prosleđena na račun javnih servisa. Naknada bi trebalo da se plaća javnim servisima mesečno ili tromesečno, oko čega se dogovaralo sa Ministarstvom finansija. Javnom servisu Vojvodine trebalo je da pripadne 70 odsto sredstava od naknade prikupljene na teritoriji AP Vojvodine.\nMedijima je u SNS početkom marta rečeno da je lider naprednjaka Aleksandar Vučić protiv predloga da se pretplata za RTS naplaćuje uz uplatnice poreza na nekretnine, nakon čega je Ministarstvo kulture odustalo od te ideje. Ne treba zaboraviti i da bi se ukidanjem pretplate ujedno i ispunilo obećanje naprednjaka, čiji su predstavnici u izbornoj kampanji najavljivali da će to učiniti kada dođu na vlast.\nEU protiv državnog finansiranja\nKako bi se osiguralo pravo na objektivno informisanje i nezavisnost javnih servisa, EU se protivi njihovom državnom finansiranju i preporučuje upravo sistem naplate RTV pretplate. Visina pretplate zavisi od platežne sposobnosti stanovništva jedne zemlje i u evropskim zemljama je uobičajeno da bude u nivou mesečne pretplate za dnevne novine. Način na koji se naplaćuje RTV pretplata u zemljama Evrope razlikuje se i sprovodi preko specijalizovanih agencija, državnih organa, elektroprivrednih preduzeća, poštanske administracije ili samostalno.\nU Hrvatskoj vakcinisano preko 58.000 građana


"POVERLJIVI KONTAKTI POSTALI SU REDOVNI" Da li je ovaj tvit ambsadora Čepurina novi dokaz koliko se SRBIJA SAPLIĆE O ...\nAmbasador Rusije u Srbiji Aleksandar Čepurin najavio je na društvenoj mreži tviter sutrašnji sastanak srpskog šefa diplomatije Ivice Dačića sa njegovim ruskim kolegom Sergejem Lavrovim. I ništa ne bi bilo toliko neobično, da uz tu najavu nije pridodao "opis" tog događaja, ali i ...\nDačić sutra u Moskvi sa Lavrovom\nDačić sutra u Moskvi sa Lavrovom Prvi potpredsednik Vlade i ministar spoljnih poslova Ivica Dačić boraviće sutra u poseti Ruskoj Federaciji. BEOGRAD - Prvi potpredsednik Vlade i ministar spoljnih poslova Ivica Dačić boraviće sutra u poseti Ruskoj Federaciji.\nČepurin: Sastanak Dačića i Lavrova 17. aprila u Moskvi Ministri spoljnih poslova Srbije i Rusije, Ivica Dačić i Sergej Lavrov, sastaće se 17. aprila u Moskvi, najavio je danas ambasador Rusije u Beogradu Aleksandar Čepurin.\nPrvi potpredsednik Vlade i ministar spoljnih poslova Ivica Dačić boraviće sutra u poseti Ruskoj Federaciji. Tokom boravka u Moskvi, šef srpske diplomatije sastaće se sa ministrom inostranih poslova Ruske Federacije Sergejem Lavrovim, sa kojim će razgovarati o bilateralnoj ...\n"Poverljivi kontakti postali redovni": Dačić i Lavrov 17. aprila u Moskvi\nBeograd -- Ministri spoljnih poslova Srbije i Rusije Ivica Dačić i Sergej Lavrov sastaće se 17. aprila u Moskvi, najavio je ambasador Rusije u Beogradu Aleksandar Čepurin. "Poverljivi kontakti između spoljnopolitičkih nadleštava su postali redovni", konstatovao je Čepurin na ...\nMinistri spoljnih poslova Srbije i Rusije, Ivica Dačić i Sergej Lavrov, sastaće se 17. aprila u Moskvi, najavio je danas ambasador Rusije u Beogradu Aleksandar Čepurin On je dodao da Dačić i Lavrov "dopunjavaju intenzivan i prijateljski dijalog na najvišem nivou - između ...\nMinistri spoljnih poslova Srbije i Rusije, Ivica Dačić i Sergej Lavrov, sastaće se 17. aprila u Moskvi, najavio je danas ambasador Rusije u Beogradu Aleksandar Čepurin. On je dodao da Dačić i Lavrov "dopunjavaju intenzivan i prijateljski dijalog na najvišem nivou - između ...\nMinistri spoljnih poslova Srbije i Rusije, Ivica Dačić i Sergej Lavrov, sastaće se 17. aprila u Moskvi Ministri spoljnih poslova Srbije i Rusije, Ivica Dačić i Sergej Lavrov, sastaće se 17. aprila u Moskvi, najavio je danas ambasador Rusije u Beogradu Aleksandar Čepurin.