ODRŽANA ČETVRTA SEDNICA SKUPŠTINE OPŠTINE – Stari grad\nStari grad » Vesti » ODRŽANA ČETVRTA SEDNICA SKUPŠTINE OPŠTINE\nODRŽANA ČETVRTA SEDNICA SKUPŠTINE OPŠTINE\nPosted on 03. 12. 2008.\nNa sednici Skupštine opštine Stari grad održanoj 2. decembra, odbornici su većinom glasova usvojili izmene i dopune odluke o budžetu za 2008. godinu. Prema rečima Bogice Petrovića, rukovodioca Odeljenja za budžet, privredu, i društvene delatnosti, rebalans budžeta za tekuću godinu morao je doći na usvajanje odbornicima, obzirom da su tekući prihodi opštine u prethodnih deset meseci uvećani za 102 miliona dinara. Kao glavni razlog većeg priliva sredstava u opštinski budžet navode se prihodi od lokalnih komunalnih taksi i prihodi opštinskih organa uprave, ali i naplaćena potraživanja za prostor koji koriste Robne kuće „Beograd“.\nNa osnovu većeg priliva novca u budžet opštine, povećani su rashodi i to za pomoć socijalno ugroženim građanima Starog grada i finansiranje programa i akcija udruženja građana, sportskih organizacija, verskih zajednica, nevladinih i drugih humanitarnih organizacija. Na predlog predsednice opštine Mirjane Božidarević, izvršena je i preraspodela sredstava budžeta sa onih pozicija za koje je procenjeno da se neće realizovati. Tako su, na primer, smanjena sredstva sa pozicija za sređivanje zgrade opštine, dok su uvećana za tekuće popravke i održavanja liftova u saradnji sa JP „Gradsko stambeno“, revitalizaciju fasada, uređenje zelenih površina, kao i za uklanjanje bespravno podignitih objekata i rušenje bespravne gradnje. Sredstva su uvećana i na poziciji budžeta koja se odnosi na kapitalne i tekuće rashode u JP SRPC «Milan Gale Muškatirović».\nPotvrđivanje mandata novim odbornicima\nOdbornici Skupštine opštine većinom glasova usvojili su i izveštaj Administrativne komisije o prestanku mandata odbornicima koji su u isto vreme i članovi Veća opštine, što je u skladu sa nedavno usvojenim Statutom opštine Stari grad. Odbornici u Skupštini opštine više neće biti Milan Majstorović, Risto Raco, Branka Aranđelović i Slavko Dimović, dok je ostavku na odborničko mesto podneo Milan Ljušić. Umesto njih u radu Skupštine učestvovaće novi odbornici liste «Stari grad za evropsku Srbiju – Boris Tadić»: Svetlana Krivokapić, Dejan Bošković, Boba Ilić, Dejan Stojanović i Svetlana Nikolić. Takođe, potvrđeni su mandati novim odbornicima Srpske radikalne stranke, Draganu Ćećezu, Nikoli Petroviću i Milošu Nastiću. Izmene su usvojene i kada je reč o članovima radnih tela Skupštine. Za nove članove Administrativne komisije su umesto Vladimira Dimitrijevića i Bogdana Mirjanića izabrani Ljubiša Kukolj i Svetlana Krivokapić. U Savetu za propise umesto Milana Ljušića i Koste Andrića biće Svetlana Nikolić i Zlatko Crnogorac. Savet za ekologiju je umesto Radmile Jovanović i Zorana Mlađenovića dobio nove članove – Mirjanu Jevremović i Dejana Boškovića, dok će Budimira Novakovića u Savetu za arhitekturu i urbanizam zameniti Radmila Jovanović.\nSkupština sa novom predsednicom\nSednicama Skupštine opštine Stari grad u buduće će predsedavati nova predsednica! Naime, novi Statut opštine obavezuje da, umesto predsednika opštine, sednice opštinskog parlamenta vodi predsednik Skupštine, kojeg tajnim glasanjem bira većina od ukupnog broja odbornika. Na poslednjoj sednici za predsednicu Skupštine izabrana je dr Gordana Dragašević (DS). Za nju je glasalo 33 odbornika, dok je za njenog zamenika Kostu Andrića (LDP) glasalo 30 odbornika od ukupno 56. Administrativna komisija je nakon izbora nove predsednice Skupštine i njenog zamenika, predložila prestanak odborničkog mandata predsednice opštine Mirjane Božidarević i njene zamenice Ane Danilović, što su odbornici usvojili većinom glasova. Istovremeno je potvrđen mandat novim odbornicima – Gordani Vilotić (DS) i Oliveri Borisavljević (LDP).\nPrevious PostPrevious AKCIJA „POŠALJITE ČESTITKU PRIJATELJSTVA“\nNext PostNext DONACIJE MEDICINSKOM FAKULTETU I INSTITUTU ZA ENDOKRINOLOGIJU


Daleke 1896. godine, bečke vlasti su odlučile da investiraju u gasne kapacitete da bi obezbedili energiju za domaćinstva. Masivna skladišta u 11. distriktu Simmering, visoka 70, a široka 60 metara u prečniku, imala su kapacitet skladištenja preko 90,000 kubika uglja.\nVremenom je gas dobijen od uglja zamenjen prirodnim gasom, i plinski rezervoari ovog tipa su postali nepotrebni. Nakon skoro jednog veka aktivne upotrebe, njihova funkcija je prestala 1984. godine, ali nisu srušeni jer su dobili status nacionalnog nasleđa, kao najveći ikad napravljeni plinski rezervoari u Evropi.\nKrajem XX veka, gradske vlasti su odlučile da ove objekte prenamenuju u poslovno-stambeni kompleks sa stanovima na najvišim spratovima, kancelarijskim prostorom u sredini, i lokalima sa zabavnim sadržajima u prizemlju.\nDanas u naselju Wiener Gasometer stanuje preko 1600 ljudi u 800 stanova i 300 studentskih garsonjera. Ovaj “grad u gradu” ima svoju muzičku dvoranu, bioskop, opštinsku arhivu, tržne centre, sedišta brojnih kompanije, škole, vrtiće, medicinske ustanove, i mnoge druge sadržaje. Osećaj zajednice je veoma izražen, tako da pored fizičke organizovanosti postoji i virtuelna zajednica, Gasometar mreža, koja okuplja stanare neobičnog naselja. Životni stil ove neobične stambene zajednice je toliko zanimljiv i jedinstven da su brojna naučna istraživanja iz oblasti psihologije, urbanog planiranja i arhitekture rađena na fenomenu bečkog Gasometra.


Seljak okopavao njivu, pa otkrio bure sa 600 miliona dolara – Vijesti-x.com\nSeljak okopavao njivu, pa otkrio bure sa 600 miliona dolara\nby J.K - October 19, 2017\nHose Marijan Kartolos, šesdesetpetogodišnji farmer pronašao je u plastičnom buretu 600 miliona dolara. Kako je dozvolu za rad na toj farmi dobio od kolumbijske države nije mogao da zadrži novac, koji je zaplijenila kolumbijska vlada.\nKolumbijska vlada osokoljena ovim otkrićem, uputila je javni poziv svim zemljoradnicima da što pažljivije okopavaju svoje njive jer vjeruju prema nekim informacijama da ovakvih plavih kaca za kupus ima još u Kolumbiji.\nNavodno, kako navodi sama vlada, ovakve kace pripadaju čuvenom Pablu Eskobaru, kralju kokaina i jednom od najvećih mafijaša u svjetskoj historiji.\nJoš uvek nije jasno šta će biti sa novcem, ali mnogi spekulišu da Hoseu neće biti dozvoljeno da zadrži novac, ali će novac najvjerovatnije ostati u Kolumbiji i bit će iskorišten za finansiranje socijalne i ekonomske programe koji pomažu onima u siromaštvu.\nVjeruje se da će ova vijest pokrenuti novu „zlatnu groznicu“, i da će ljudi ići po kolumbijskim selima sa eho sirenom i svom vrstom opreme za skeniranje tla, u potrazi za nekom od Eskobarovih jama.


Od ideja do rezultata obrazovne promene u očima prosvetnih radnika | Medija centar Beograd\nOd ideja do rezultata: obrazovne promene u očima prosvetnih radnika\nPetak, 29/6/2012, 12:00, II sprat, Mala sala\nProteklih deset godina obeležile su brojne promene obrazovnog sistema Srbije na preduniverzitetskom nivou. Iskustva sa ovim promenama su raznovrsna, a posebno su značajni i informativni podaci o tome kako ih doživljavaju zaposleni u školama, odnosno, oni od kojih se očekuje da te promene sprovedu u praksi.\nNa okruglom stolu biće predstavljeni rezultati drugog dela istraživanja ''Predstave o obrazovnim promenama u Srbiji: refleksije o prošlosti, vizije budućnosti''. Istraživanje je sprovedeno na uzorku od 150 osnovnih škola u Srbiji, sa preko 1800 prosvetnih radnika.\nOrganizovanje okruglog stola ima za cilj podsticanje dijaloga o dosadašnjim reformskim iskustvima, poukama koje smo iz njih izvukli i idejama o tome šta treba činiti kako bi budući reformski poduhvati bili uspešniji.\nInstituta za pedagoška istraživanja\nOkrugli sto se organizuje kao deo aktivnosti istraživačkog projekta ''Predstave o obrazovnim promenama u Srbiji: refleksije o prošlosti, vizije budućnosti'' koje sprovodi Institut za pedagoška istraživanja u Beogradu u okviru Regionalnog programa podrške istraživanjima u oblasti društvenih istraživanja (RRPP), koji vodi Univerzitet u Friburgu, uz finansijsku podršku Švajcarske agencije za razvoj i saradnju (SDC).\nPrezentacija „Predstave o obrazovnim promenama u Srbiji“ (pdf)\nSnimak okruglog stola na MC Web televiziji


Merkelova Kurtiju: Dijalog s Beogradom zahteva vašu pažnju – Dnevni Magazin\nMerkelova Kurtiju: Dijalog…\n“Uspeh u ovim oblastima biće ključan za konkretizaciju evropske perspektive Kosova”, navela je Angela Merkel u čestitki koju je uputila Kurtiju povodom izbora za premijera privremenih prištinskih institucija.\nOna je u pismu, koje je objavio prištinski Reporteri, naglasila da će Kurtijeva vlada imati podršku Nemačke za “izazove koji su pred Prištinom”.\nMerkelova je poručila Kurtiju da može da računa na podršku Nemačke kao partnera i poželela uspeh u budućem radu.\nKurti je prethodnih dana izneo četiri principa na osnovu kojih bi, kako je rekao, Priština trebalo da vodi dijalog sa Beogradom, uz pomoć EU i odbacio potrebu da se razgovara o formiranju Zajednice srpskih opština. Najavio da je prvi princip da “mora da se prihvati realnost kosovske nezavisnosti i da se na nezavisnost ne može vraćati”.\nU Evropskoj uniji su ocenili da poslednje izjave Aljbina Kurtija o principama vođenja dijaloga sa Beogradom, “podrivaju ovaj proces” i dodaju da bi Kurti zbog ovakvih izjava mogao da snosi isključivu odgovornost za “nedostatak napretka”, ali i mogući “neuspeh” dijaloga Beograda i Prištine.\nDiplomatski izvori Tanjuga u Briselu dodaju da EU ovim želi Aljbinu Kurtiju da stavi do znanja da se stavlja “u sedište pažnje” i da bi na kraju mogao biti okrivljen “i od EU i od SAD” zbog svojih stavova koji mogu da prolongiraju proces normalizacije odnosa sa Beogradom.\nPrethodna vlada Aljbina Kurtija trajala je samo 51 dan, do 25. marta prošle godine, pošto joj je parlament izglasao nepoverenje.


Žbogar: BiH nikada nije pomenuta u dijalogu Kosovo-Srbija\nPredstavnik Evropske unije za Kosovo, slovenski diplomat Samuel Žbogar u razgovoru za portal Klix.ba je kazao da Bosna i Hercegovina nikada nije pomenuta u dijalogu koji je vođen zbog rješavanja odnosa Srbije i Kosova, odnosno u tome dijalogu nikada nije bilo govora o ikakvoj podjeli ili zamjeni teritorija.\n" Stav Evropske unije je da se granice ne mijenjaju i da je to polazna točka u svim razgovorima ,te da se traže rješenja unutar postojećih granica", rekao je Žbogar za ovaj portal.\nNapominje stoga da nikada u razgovorima nije postojala neka usporedba između Kosova i BiH, a u vezi odnosa sa Srbijom. Prema njegovim riječima, u dijalogu koji se vodi izmedju Beograda i Prištine , BiH nikada nije bila pomenuta.\n"Već dugo je stav Evropske unije da se granice u Evropi ne mijenjaju, što se sad vidi u ovoj situaciji u vezi sa Ukrajinom i Krimom, tako da to nije nešto novo. Mi smo rekli da se granice ne mijenjaju i da sve treba rješavati unutar tih granica kroz dogovore", kazao je.


PREŠEVO: Na naplatnoj rampi postavljen prvi automoblski elektropunjač - Bujanovačke\nPočetna DRUŠTVO PREŠEVO: Na naplatnoj rampi postavljen prvi automoblski elektropunjač\nPREŠEVO: Na naplatnoj rampi postavljen prvi automoblski elektropunjač\nBujanovačke20. jul 2017.DRUŠTVO, NASLOVNA0\nTestiranje je pokazalo da odlično funkcioniše – saopštilo je Ministarstvo građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture Vlade Republike Srbije\nPREŠEVO, BEOGRAD, 20. jul 2017.(foto: mgsi) – Na naplatnoj stanici „Preševo“, na granici sa Makedonijom, danas je sa radom počeo prvi uređaj za punjenje električnih automobila u Srbiji.\nTestiranje je pokazalo da odlično funkcioniše – saopštilo je Ministarstvo građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture Vlade Republike Srbije.\nU saopštenju se navodi da je ovo prvi od ukupno pet punktova na kojima će vozači elektroautomobila moći da “dopune” svoje vozilo, a svaki elektropunjač je poslednja generacija uređaja koja ujedno omogućava i besplatnu internet konekciju (WiFi).\nMihajlović je tim povodom istakla da je cilj bio da se ove letnje sezone privuče još više vozača na našu najznačajniju saobraćajnicu – Koridor 10\nInstaliranje punjača za ekološke elektro-automobile na Koridoru 10 sprovodi se na inicijativu potpredsednika Vlade i ministra građevinarstva, saobraćaja i infrastrukturer Zorane Mihajlović, a u saradnji sa JP „Putevi Srbije“.\nMihajlović je tim povodom istakla da je cilj bio da se ove letnje sezone privuče još više vozača na našu najznačajniju saobraćajnicu – Koridor 10.\nPrema njenim rečima, na ovim punjačima moguće je u isto vreme puniti tri automobila, a svuda gde je instaliran uređaj, dostupan je i besplatan internet. Vozači već mogu da računaju na besplatan internet na Koridoru 10 i na mestima na kojima nisu instalirani elektropunjači.\nInternet signal je uveden na odmorištu “Jerina”, na auto-putu od Beograda ka Nišu kod isključenja za Smederevo, zatim na odmorištima „Šimanovci 1“ i “Šimanovci 2” (auto-put od granice sa Hrvatskom ka Beogradu u oba smera), “Feketić 1” i “Feketić 2” (auto-put od granice sa Mađarskom ka Beogradu u oba smera), ističe se u saopštenju.\nPrevious Post“Divlji” arheolozi na nalazištu Kale Next PostMinistarstvo finansira recikliranje i proizvodnju kesa


MUSLIN: Jedinstvo je ključna reč za reprezentaciju! | Happy BSC portal\nMUSLIN: Jedinstvo je ključna reč za reprezentaciju!\nNovi selektor fudbalske reprezentacije Srbije Slavoljub Muslin poručio je danas da je nacionalnom timu u kvalifikacijama za Mundijal u Rusiju najpotrebnije jedinstvo.\n- Hvala predsedniku i rukovodstvu Fudbalskog saveza što su mi dali poverenje. Ovo gledam kao čast, ali i veliku obavezu i na taj način trebalo bi da razmišljaju i igrači. Ubeđen sam da možemo da se plasiramo u Rusiju, da je drugačije ne bih ni prihvatio poziv. U ovom trenutku prva reč koja mi pada na pamet je jedinstvo, kao što je viđeno prilikom izbora novog predsednika FŠ - rekao je Muslin na zvaničnoj promociji u Sportskom centru FŠ u Staroj Pazovi.\nPrethodno, Muslin i predsednik Slaviša Kokeza potpisali su ugovor do kraja kvalifikacija, koji će automatski biti produžen ukoliko se izbori plasman na Mundijal u Rusiju.\n- Dobili smo selektora koji ima veliku reputaciju i pre svega ogroman autoritet. FŠ i tim koji vodim daće sve od sebe da selektoru obezbedi jedinstevnu podršku. Želimo da vratimo kult reprezentacije i plasiramo se na Mundijal - rekao je Kokeza.\nMuslin je potom predstavio svoj stručni štab, u kojem su Sergej Gurenko, Mladen Krstajić, Zoran Filipović, Radiša Ilić i Marko Stojanović.\n- Očekuje nas veliki rad jer se nismo plasirali na tri uzastopna velika takmičenja. Reći ću igračima da su oni 50 odsto krivci za neuspehe, dok preostalih 50 odsto ide na druge okolnosti. Ali, osetio sam u razgovoru sa njima da imaju veliku želju da igraju za Srbiju - istakao je Muslin i dodao da će ostati pri stavu da stranci nisu potrebni reprezentaciji.\nMuslin će na klupi Srbije debitovati u sredu u Užicu, u prijateljskom meču protiv Kipra, šest dana kasnije na programu je meč sa Izraelom u Novom Sadu, a najjača provera biće meč protiv Rusije 5. juna u Monte Karlu.


Članice Evropa Dona Srbija imale su priliku da 22. i 23. oktobra 2019. prisistvuju polugodišnjem sastanku Think pink Europa - Closing the Gap, na kojem je učestvovalo 15 zemalja koje su ove godine 29. septembra organizovale trku “Race for the Cure” za ozdravljenje žena obolelih od raka dojke.\nCilj sastanka je bio razmena iskustava organizacija i mogućnosti prevalzilaženja razlika zdravstvenih i medicinskih usluga.\nPrvi dan je upriličen porukom dobrodošlice i uvodom rečju Mihaele Geoane, predsednice Think Pink Europe. Zatim su usledile prezentacija o Disparitetu Zapada i Istoka koju je izlagao doktor Alexandru Eniu, zamenik naučnog direktora Evropske škole onkologije. Potom je izlaganje imala Nela Hasic, reginalna direktorka Think Pink Evrope na temu - Onkološka nega iz perspektive pacijenata - Gde se sada nalazimo i šta treba da radimo radi poboljšanja. Nakon toga usledilo je predstavljenje studije slučaja o zatvaranju jaza između Centralne i Jugoistočne Evrope od strane stručnjaka iz kompanije Pfizer.\nDrugog dana upriličen je okrugli sto sa razmenom ideja o tome kako poboljšati naredne trke za ozdravljenje, a usledila je i diskusija o tome koji su dalji koraci u premošćavanju jaza Istoka i Zapda kada je borba protiv raka dojke.\nUstanovljeno je 10 prioriteta koji su delegirani kao zadaci posebnim zemljama, kojima ce ostali moći da se obrate za pomoć ukoliko budu imali poteškoća sa njihovom implementacijom. Takođe je ovom prilikom predstavljen projekat Think Pink Innovation Awards (Think Pink nagrade za inovacije) u domenu borbe protiv raka dojke, a o kojima će uskoro biti više informacija.


Ovogodišnji izvještaj Evropskog parlamenta o Crnoj Gori,koji je pripremio izvjestilac Čarls Tanok, čini se nikada nije bio kritičniji i stroži u ocjenama o tome dokle je Podgorica stigla u procesu evroatlantskih integracija. I sa te važne evropske adrese akcenat stavljaju na jačanje vladavine prave i borbu protiv korupcije i izražavaju zabrinutost političkom situacijom u zemlji u susret parlamentarnim izborima sljedeće godine.\n“U više navrata tokom ove godine sam najavljivao da će ovogodišnji Progress Report biti blag, što bi rekli ružičast, ali da nakon dobijanja poziva u NATO, odnos Evropske unije i njenih institucija i Zapadnih partnera će biti značajno promijenjen, odnosno biće značajno stroži nego što je to bio slučaj do sada“, istakao je Tanok.\nI upravo takva očekivanja političkog analitičara Zlatka Vujovića iz Centra za monitoring, pokazala su se kao osnovana,budući da je u ovogodišnjem izvještaju Evropski parlament nikad jače markirao probleme koji opterećuju stanje u Crnoj Gori. U Nacrtu rezolucije koji će u četvrtak biti na dnevnom redu Evropskog parlamenta, čiji je autor Čarls Tanok, kome je dio domaćih političara nerijetko lijepio etiketu naklonjenosti Đukanovićevom režimu, naglasak se stavlja na vladavinu prava. Kako se ističe, od napretka u toj oblasti zavisiće ukupan napredak u pregovorima sa EU i on „mora biti praćen strogom primjenom relevantnih akcionih planova i strategija“.\nEvropski parlament pozdravlja formiranje Specijalnog tužilaštvai uspostavljanje Agencije za borbu protiv korupcije, naglašavajući da bi ona trebalo da bude potpuno operativna do 1. januara. Tanok u svom izvještaju konstatuje podizanje optužnica protiv čelnika Budvanske opštine i iskazuje zabrinutost da je korupcija prisutna u javnim nabavkama, zdravstvu, obrazovanju, prostornom planiranju i građevinskom biznisu. Kada je riječ o aktuelnoj situaciji u Crnoj Gori, Evropski parlament poziva Vladu u Pogdorici da potpuno primijeni novo izborno zakonodavstvo. Duboko je zabrinut zbog, kako se navodi, izuzetno polarizovane političke klime i bojkota parlamenta od dijela opozicije i pozivajuse sve političke snage da se ponovo uključe u dijalog u parlamentu.\nŠta sve to znači za Zlatka Vujovića?\n“Jednostavno više neće moći da se toleriše neuspjeh, odlaganje ili uslovno rečeno, na neki način, prikrivanje neostvarenih rezultata. Rezultati će morati biti jasni i neće se tolerisati neuspjeh institucija. Tu prije svega mislim na Agenciju za borbu protiv korupcije, koja je očigledno a mislim i da je to vidljivo svim građanima i zainteresovanim stranama, politički formiran organ, koji nema kapaciteta da ostvari ono što se od njega očekuje a to je da se uhvati u koštac sa političkom korupcijom“, rekao nam je Vujović.\nKako su to nedavno potcrtali u Briselu, prošla godina bila je u znaku donošenja zakona, ova u znaku uspostavljanja institucija, a u narednoj seočekuju rezultati. Takvu poruku su ozbiljno shvatili u vladajućoj Demokratskoj partiji socijalista, ističe za Radio Slobodna Evropa Obrad Mišo Stanišić, član parlamentarnog odbora za evropske integracije iz DPS-a.\n“Pripremljena je legislativa i mislim da se mora doći do implementacije tih zakona koje smo usvojili. Nije nepoznato da su pojedini rezultati i implementacija pojedinih zakonskih rješenja koje smo usvojili u parlamentu se primjenjuju i primjenjivali su se i ove godine i već se vide rezultati. Sve izvještaje koje dolaze iz institucija Evropske unije, odnosno iz Brisela, crnogorska vlast prihvata veoma ozbiljno i odgovorno. Prihvata ih kao fakticitet na kojima se mora raditi. I otvoreni smo za sve institucije i u Crnoj Gori i van nje, da probleme rješavamo transparentno, odgovorno, kao što smo i dosad radili.“\nNe bude li rezultata, pregovori između Crne Gore i Evropske unije biće prekinuti, zaključuje Zlatko Vujović.\n“Mislim da je to svima jasno. Problem je što te institucije nijesu spremne da daju djelotvoran odgovor na ono što se od njih očekuje. Tako da ćemo se mi suočiti sa realnom situacijom a to je da nećemo ispuniti ono što očekuje EU. Ukoliko se ne preduzmu neki radikalni potezi i promjena odnosa, prije svega vlade, prema ovom pitanju“, zaključuje naš sagovornik.


Njemačka vlada imenovala specijalnog izaslanika za zapadni Balkan, zagovornik je EU proširenja u regionu - Portal 072info\nNjemačka vlada imenovala specijalnog izaslanika za zapadni Balkan, zagovornik je EU proširenja u regionu\nManuel Saracin, ekspert za istočnu Evropu i političar Zelenih, prvi je specijalni predstavnik njemačke vlade za zapadni Balkan. Pred njim je mnogo posla, mnogo otvorenih pitanja, piše Deutsche Welle.\nSada je i zvanično: od 1. marta, političar Zelenih Manuel Saracin je specijalni predstavnik njemačke vlade za zapadni Balkan.\n„Naročito u trenutnoj situaciji, stabilnost i evropska perspektiva zapadnog Balkana su glavni strateški prioritet Njemačke”, rekla je njemačka ministarka spoljnih poslova Analena Berbok u srijedu u Berlinu, objašnjavajući odluku vlade da stvori ovu novu poziciju.\n„Kao savezna vlada, stvorili smo mjesto specijalnog izaslanika kako bismo zajedno sa šest država na veoma ciljani način radili na perspektivama razvoja i kako bismo im pružili najbolju moguću podršku u tekućim reformskim procesima.”\nZapadni Balkan obuhvata Albaniju, Bosnu i Hercegovinu, Kosovo, Crnu Goru, Sjevernu Makedoniju i Srbiju.\n„Zapadni Balkan je srce Evrope”\nPrije deset dana društvenim mrežama se proširila glasina o ovoj novoj funkciji. Političarka Zelenih Viola fon Kramon bila je jedna od prvih koja je čestitala i objasnila zašto je Saracin prava osoba za ovu funkciju.\n„Zapadnom Balkanu je potrebna snažna i principijelna podrška EU. Među Zelenima u Njemačkoj nema pogodnije osobe za ovu funkciju.”\nSaracin je nepokolebljiv pristalica proširenja EU u regionu.\nSam Saracin je na zvaničnu poruku odgovorio na Tviteru: „ZapadniBalkan nije samo u srcu Evrope, to je srce evropske ideje. Radujem se od srca da kao specijalni izaslanik sa našim partnerima služim regionu i za region”.\nČetrdesetogodišnji političar Zelenih trenutno je predsjednik Društva – jugoistočna Evropa, čije je sjedište u Minhenu. U prethodna dva zakonodavna perioda, on je više puta bio snažan glas Zelenih u Bundestagu za zapadni Balkan.\nU taj zadatak je prerastao tokom svojih parlamentarnih aktivnosti – sam Saracin i danas sebe opisuje prije svega kao stručnjaka za istočnu Evropu. Studirao je historiju, istočnoevropske studije i pravo, prvo na Univerzitetu u Bremenu, a zatim na Univerzitetu u Hamburgu, i dugi niz godina bio je ekspert Zelenih za istočnu Evropu.\nManuel Saracin je četvrti specijalni izaslanik za zapadni Balkan, pridružio se Miroslavu Lajčaku, koji radi za EU, visokom predstavniku Ujedinjenih nacija Kristijanu Šmitu, specijalnom izaslaniku Velike Britanije Stjuartu Piču i američkom diplomati Gabrijelu Eskobaru. Svi oni treba da doprinesu rješavanju otvorenih pitanja i sukoba u jugoistočnoj Evropi.\nPrethodni članakUkrajinci zarobljenom ruskom vojniku dali hranu i pomogli mu da nazove majku\nSljedeći članakHana Hadžiavdagić potresena ratom u Ukrajini: Plačem danima, mi smo iskusili te strahote


J. Ninković , D. P.\n27.11.2018. 16:18 > 17:34\nUlica je bila blokirana od Savskog trga do Kneza Miloša, a saobraćajna policija propuštala je vozila tramvajskim šinama. Pored toga, bila je zatvorena i raskrsnica sa Sarajevskom ulicom, ali je nakon nepunog sata saobraćaj njom normalizovan.\nNezadovoljni taksisti organizovali su protest i blokirali ulicu usred saobraćajnog špica, što je moglo da se odrazi i na druge važnije saobraćajnice u centru grada, ali većih gužvi nije bilo. Iz GSP-a navode da tramvaji i autobusi na ovoj deonici saobraćaju, a da, s obzirom na okolnosti, "i nema značajnijeg kašnjenja".\nProtest je, prema saznanjima "Blica", organizovala "radikalnija" grupa taksista, tačnije grupa individualaca, a nijedno od udruženja ili asocijacija nije zvanično stalo iz toga.\nIz Ugovorne privredne taksi komore Srbije, koja je proletos organizovala protestne vožnje, kao i iz Saveza udruženja taksista Srbije navode da ne stoje iza organizacije današnjeg protesta, da ga čak i ne podržavaju.\nSamo tri vozila od dvadesetak u protestu imaju table udruženja\nGrupa taksista, za koje se veruje da su protest organizovali preko društvenih mreža, nazvali su ga "Stop IT mafiji" i u pozivu naveli da im "aplikacije pod plaštom limo-servisa preotimaju delatnost", te da su "čekali zakon, ali da efekta nema".\nUpitani iz kog su udruženja, nezadovoljni taksisti rekli su da "to nije važno jer je svaki taksista preduzetnik za sebe". Oni su naveli i da su prijavili skupove za celu nedelju i tvrdili su da će, ako se ništa ne promeni, nastaviti ovakve proteste i narednih dana. Međutim, sat i po nakon početka protesta, organizatori su odlučili da ga prekinu i da odustanu od daljih protesta zbog "malog interesovanja među kolegama". Doneli su, kako su rekli, svoje zahteve premijerki Ani Brnabić "na ruke", a u dopisu se traži da se rad aplikacija poput "Car:Go" ili "Cammeo" reguliše u skladu sa domaćim zakonima.\n- Oni su nelojalna konkurencija. Država je obećala da će sve to srediti, ali nema ništa od toga. Mi smo morali sve uslove da ispunimo, a oni nijedan - rekao je na početku protesta Zoran Knežević, jedan iz grupe nezadovoljnih taksista.\n- Izvinjavamo se građanima, ali moramo ovako jer država ne primenjuje zakon. Nemamo ništa protiv aplikacija, ali imamo protiv toga da voze neiskusni vozači, sa po dve godine starim radnim dozvolama, da putnici nisu osigurani kada se voze kod njih. Mi smo sve ispoštovali, a oni izgleda ne moraju ništa - rekao je Nenad Gajić, jedan od organizatora današnjeg protesta.\nTaksisti koji se danima okupljaju pred Vladom\nPred zgradom Vlade bila je i grupa taksista, mahom registrovanih za prevozničku delatnost u drugim gradovima i opštinama, ali su oni naveli da su tu već treću nedelju, sa zahtevom da im se omogući da legalno taksiraju i u Beogradu. Oni su sa tim zahtevom blokirali Nemanjinu ulicu pre nepune dve nedelje. Ti taksisti, za koje organizatori današnje blokade Nemanjine navode da sa njima nemaju veze, otišli su nakon sat vremena.


Pogodnosti Za Članove Našeg Tima - NIS Gazprom\nČlanovima našeg tima omogućavamo brojne pogodnosti\nMeđu benefitima su kolektivno osiguranje, dobrovoljno penziono osiguranje, besplatne sportske aktivnosti i rekreacije, treninzi i obuke, popusti za kupovinu, organizujemo događaje za zaposlene i dosledno primenjujemo savremene sisteme nagrađivanja zaposlenih baziranih na individualnom doprinosu.\nPored toga, brinemo o zdravlju zaposlenih i njihovih porodica kroz omogućavanje redovnih lekarskih pregleda, i druge pogodnosti i popuste.\nKako bi poslovanje kompanije bilo još efikasnije, u NIS-u je pokrenut program motivacije „Ja imam ideju“, koji omogućava zaposlenima da predlože ideje koje mogu da poboljšaju poslovanje kompanije.\nU okviru ovog programa zaposleni daju svoj doprinos poslovanju tako što predlažu ideje koje bi mogle uticati na povećanje kompanijske efikasnosti. Svojim učešćem oni mogu da ostvare i lične benefite, suština ovog poziva zaposlenima je u inovativnosti pri pronalaženju načina za unapređenje poslovnih procesa. Program podrazumeva novčane i vredne materijalne nagrade za implementaciju izvodljivih ideja, aktivno uključivanje rukovodstva i brz proces pri njihovoj evaluaciji i razvoju, što je i najvažnija karika u njegovoj primeni.\nOd početka programa predloženo je više od 1200 ideja sa ciljem da Kompanija bude još efikasnija.\nMiloš Aleksić, Vodeći inženjer za tehnologiju proizvodnje nafte i gasa\n– Zaposlen sam u Tehnološkoj službi za analizu rada bušotina. Drugim rečima, radim u samom srcu naftne industrije. U okviru programa „Ja imam ideju“ predložio sam projekat koji je primenjen na našim bušotinama i drago mi je što sam na taj način doprineo većoj efikasnosti i uštedi u radu, pa samim tim i unapređenju poslovanja Kompanije, što je i cilj ove akcije.


Bez dogovora Saveza sindikata i Vlade RS\nPredstavnici Vlade i Saveza sindikata Republike Srpske, nakon šestosatne javne rasprave, nisu postigli saglasnost o prednacrtu ekonomske politike i budžeta Republike Srpske za 2013. godinu.\n"Sindikat neće prihvatiti nijednu odluku koja je usmjerena ka umanjenju stečenih radničkih i sindikalnih prava", naglašava se u saopštenju Saveza sindikata Republike Srpske.\nU saopštenju se napominje da je težište zahtjeva Saveza sindikata Republike Srpske na smanjenju stope nezaposlenosti, očuvanju postojećeg broja zaposlenih, reindustrijalizaciji, finansijskoj disciplini i odgovornosti.\nSavez sindikata Republike Srpske, koji čini 15 granskih sindikata, svoje zahtjeve u vezi sa ekonomskom politikom i budžetom Srpske za 2013. godinu usmjerio je ka jačanju realnog sektora, odnosno prava zaposlenih u realnom sektoru, kao i prava radnika zaposlenih u javnom sektoru.\nPredstavnici Unije sindikata budžetskih i javnih korisnika u Savezu sindikata ostali su pri svojoj odluci od 19. novembra, uz saglasnost da se o budžetu za iduću godinu nastave pregovori sa resornim ministrima i Vladom RS.\nPremijer Republike Srpske Aleksandar Džombić naglasio je da će Vlada razmotriti sve dostavljene i izrečene stavove sindikata u vezi sa ekonomskom politikom i budžetom za 2013. godinu i izjasniti se o njima, dodaje se u saopštenju.\nU javnoj raspravi, koja je danas održana u Domu sindikata u Banjoj Luci, delegaciju Vlade RS predvodio je premijer Aleksandar DŽombić, a delegaciju sindikata predsjednik Saveza sindikata Republike Srpske Ranka Mišić.


Feniks nikako da se digne iz pepela - Ekonomija - Dnevni list Danas\nPočetna » Vesti » Ekonomija » Feniks nikako da se digne iz pepela\nProces razaranja srpske industrije je pri kraju, obnavljanje je pod znakom pitanja\nFeniks nikako da se digne iz pepela\nNajveći problem zaostajanja Srbije predstavlja razoreno društvo i vrednosni sistemi koje je mnogo teže obnoviti, a uslov su industrijskog razvoja * PETROVIĆ: Povratak na nivo koji je industrija imala 1990. godine moguć tek za tri decenije\nMirjana N. Stevanović11.10.2011. 19:14\nOno što je Srbija proizvodila do kraja 80-ih godina prošlog veka, sada je u zoni naučne fantastike. Iz naših hala, u serijama koje su sada nedostižne, izlazili su avioni, kamioni, automobili, traktori, roboti, elektronski i tehnički uređaji, domaći građevinari radili su na projektima širom Azije i Afrike, gde su na tenderima tukli velike multinacionalne kompanije, a velike fabrike imale su partnere iz svih delova sveta. Ta, iz današnje perspektive idilična slika srpske privrede počela je da tamni 90-ih, kada su rat i sankcije zaustavili razvoj, ali konačan udarac stigao je u prvoj deceniji ovog veka s neuspelom privatizacijom i ambijentom koji je pogodovao samo uvoznicima i sivoj ekonomiji.\n– Do pre dve decenije, kao radnik fabrike „Ivo Lola Ribar“, radio sam na montaži i servisiranju mašina koje smo prodavali celoj zemaljskoj kugli. Imali smo velike poslove, nema kontinenta na kome nisam bio, od SAD gde sam proveo više od godinu dana, do Nemačke, Italije, Rusije, Kine… Nije postojala mašina koju ne bih mogao da sklopim ili uočim kvar, zvali su nas „slamku spasa“ kada nemački, holandski ili neki drugi stručnjaci ne bi mogli da „provale“ grešku. Sada niti više ima „Lole“, niti takvih poslova. Seti me se ponekad neko od starijih menadžera u fabrikama iz bivše Jugoslavije, pozovu kada im pogoni stanu jer ne umeju da pokrenu novu opremu. Ali, i kada se tako nešto odradi, problem je naplata jer iza mene ne stoji više velika firma – govori za Forum Dragutin Granatić, bivši radnik „Lole“ za koga sada u zemlji nema pravog posla.\nKoliko je takvih priča niko ne zna, ali porazan podatak je to što su se dobri majstori iz svih grana priključili armiji nezaposlenih. Oni se polako približavaju granici za penziju, bez dovoljno staža, s problematičnim uplatama doprinosa, a sudbina više od dve trećine radnika – tranzicionih gubitnika, destimulativna je za nove generacije. Ako se ikada ozbiljno uđe u pokušaj da se obnove raniji kapaciteti i pokrene industrijska proizvodnja, glavni problem biće radna snaga, koja više nije ni edukovana ni kvalitetno obrazovana jer nova znanja nemaju više od koga ni gde da nauče.\nMožda najveći problem zaostajanja Srbije predstavlja razoreno društvo i vrednosni sistemi koje je mnogo teže obnoviti, a uslov su industrijskog razvoja. Podsetimo, 1989. koja se obično, kao poslednja uspešna razvojna godina uzima kao reper, samo u industriji je radilo gotovo milion radnika. Sada ih ima 375.000, što je nivo iz 1961. godine, ali broj je realno manji jer još ima društvenih firmi u kojima odavno nema proizvodnje, a zaposleni postoje samo u spiskovima. Tu su i privatizovana preduzeća čiji vlasnici samo čekaju da izađu iz sistema kontrole državne Agencije da bi otpustili i ono malo preostalih ljudi i od kupljene firme napravili rentijerski posao ili biznis s nekretninama. Tu je i više od 35.000 preduzeća koja će ove godine ući u stečaj ili likvidaciju zbog računa koji je blokiran duže od godinu dana, a u njima se ne zna ni broj radnika, često ni vlasnik. Čitavi industrijski centri su ugašeni u prethodne dve decenije, a čak 98 velikih fabrika sa zaokruženim ciklusom proizvodnje, koje su upošljavale najmanje po 5.000 radnika, nestalo je s poslovne mape. Srbija je bila najuspešnija u proizvodnji armije nezaposlenih, koja prema zvaničnoj evidenciji iznosi oko 650.000, ali su mnogo realnije procene koje govore da je blizu psihološke granice od milion ljudi.\nSamo iz ove grube skice jasno je da bi za uspon domaće ekonomije jedina opcija bila: čudo. To uverenje samo se uvećava ako se u analizu uđe dublje ili ako se uporedimo sa zemljama iz okruženja, koje su bile na daleko nižoj startnoj poziciji pre 20 godina nego mi, ali su u međuvremenu tehnološki napredovale, pa iako još kaskaju za razvijenim ekonomijama, mnogo su im bliže i kompatibilnije nego nama.\nIndustriji razorenoj tokom dve decenije „transparentne“ tranzicije, u optimističkoj verziji biće potrebno bar dvostruko duže vremena da dostigne nivo koji bi imala da zastoja nije bilo, a pod povoljnim okolnostima, u naredne dve decenije, možda bismo mogli da se vratimo na nivo iz 1989. Jedan od uslova za to je, tvrde stručnjaci, da se umesto nasumice izabranih grana i preduzeća koja donose političke benefite, pronađu i podrže one tehnološke oblasti koje mogu da povuku spiralu razvoja. Podrazumevaju se i sveobuhvatne reforme javnog sektora, od poreskog i pravosudnog sistema, do administrativnih procedura, obrazovanja, profesionalizacije u upravljanju resursima… Uz to, dosadašnje iskustvo s najavljivanim reformama u kojima smo umesto više radnih mesta i efikasne privrede dobili stopu nezaposlenosti koja je premašila 20 odsto i pad udela industrijske proizvodnje sa 34 odsto u 2000. godini na jedva nešto iznad 14 odsto u prošloj, izazvalo je apatiju stanovništva koja je dodatno pojačana brojnim kriminalnim aferama vezanim za privatizaciju, korupcijom u najvišim strukturama vlasti i neispunjenim izbornim obećanjima poput čuvenih 1.000 evra od besplatnih akcija.\nStručnjaci ukazuju na to da je najveći problem to što o razvoju industrije najviše govore ekonomisti, a poslednju reč imaju političari. Tako se dolazi do apsurdnih rešenja da se iscrpljenoj i posustaloj privredi, kao „kec iz rukava“ nude skupi ili „povoljni“ krediti za tekuću likvidnost, obrtna sredstva, izvozne programe. Pozajmice su, naravno, dostupne uglavnom politički podobnim direktorima ili vlasnicima, od kojih se očekuje da dalje pronose slavu pametne vlasti, a nije na odmet ni neka provizija, tek da politička stranka opstane. Niko, međutim, u proces ne uključuje nauku i tehnologe, iako je to osnova industrije razvijenih ekonomija. Umesto toga, naš politički establišment stalno najavljuje strane investicije koje će Srbiji doneti nove tehnologije, ali one nikako da stignu.\nRešenje može da nam bude pred očima, ali potreban je mnogo ozbiljniji pristup, kaže za Forum Petar B. Petrović, profesor na Mašinskom fakultetu u Beogradu i predsednik asocijacije Nacionalne tehnološke platforme Srbije koja je izradila program reindustrijalizacije zemlje.\n– Povratak na nivo koji je industrija imala 1990. godine moguć je tek za tri decenije pod uslovom da se proces reindustrijalizacije odvija u tri faze. Prva se oslanja na ranije dominantne nisko i srednje tehnološke grane, gde je radilo i ponovo može da se angažuje gotovo 90 odsto radnika. Revitalizacija tih starih fabrika ne zahteva mnogo jer jer je motor traktora ili kombajna isti kao i pre dve ili tri decenije. Sam proizvod, naravno, ima kozmetičke promene, ugrađena je sada elektronika, JPS ili slično, ali osnova proizvodnje i mašine koje su za to potrebne, ostale su iste. U toj fazi neophodna je pomoć države, neka vrsta privatnog i javnog partnerstva, ali sa stanovišta proizvodnog procesa, ne postoji nikakva smetnja da ponovo ožive fabrike kamiona, motora, traktora, mašina i alata – objašnjava Petrović i dodaje da sektor nisko i srednje tehnoloških profila industrije ne znači zaostale tehnologije, nego da je proces proizvodnje doveden do kraja i da su izmene samo „površinske“.\n– Potrebno je mnogo znanja da bi se u industriji porepoznala šansa. Reč je o surovoj borbi na tržištu gde ključnu reč moraju da imaju ne ekonomisti i menadžeri, čija je uloga nesporna, nego pre svega inženjeri i nauka – zaključuje profesor Petrović.\nProces privlačenja stranih investicija, koje bi, prema najavama političara, trebalo da donesu nove tehnologije, u osnovi se odvija po scenariju:- Pošto je radnik kod vas? – Može za 200 evra. … – I besplatno zemljište za fabriku. … – I stimulacija od 5.000 do 10.000 po zaposlenom …Takav model ne obezbeđuje tehnološki razvoj. Tačno je da će u jednom momentu za 100 ili 200 radnika biti obezbeđen posao, ali niti je on stalan, niti postoji mehanizam koji bi sprečio stranog fabrikanta da već za dve do tri godine ne pronađe novu destinaciju sa jeftinom radnom snagom i verovatno boljim poslovnim ambijentom. Uz to domaći stručnjaci u tim „šrafciger“ fabrikama nemaju šta da traže jer su one izgrađene samo za najjednostavnije operacije, dok se razvojni i inovativni centri nalaze u matičnim zemljama.\nDr Petrović naglašava da bi prva faza revitalizacije starih pogona trebalo da se okonča za tri do pet godina, a potom, do 2020. da se realizuje druga u kojoj bi bio obavljen kompletan reinženjering oživljenih fabrika, njihovo prekomponovanje, doterivanje proizvoda i kreiranje novih, ali i jačanje menadžmenta i marketinga. Tek u trećoj fazi, koja bi mogla da počne 2020, može se govoriti o razvojnoj ekspanziji kojom bi se industrija postepeno prebacivala sa nisko i srednje tehnoloških na visokotehnološke profile.\nPokrajinska vlada utvrdila je danas rebalans budžeta Vojvodine za 2022. godinu, kojim se aktuelni budžet uvećava za 729,5 miliona dinara, odnosno povećan je na 89,14 milijardi dinara, saopšteno je nakon sednice.\nAmerička agencija za međunarodni razvoj (USAID) obeležila je 19....\nEkonomija • danas 13:55\nGrad Prokuplje za poljoprivredu u 2022. godini izdvojio 10 miliona dinara\nProkuplje će ove 2022. godine za razvoj i unapreenje...\nSaopštenje Rio Tinta da „revidira dinamiku realizacije projekta Jadar“...


Konsalting | Sat Experts\nPretačemo naše iskustvo u savete korisnicima kako da maksimalno iskoriste sigurnosne sisteme\nDvadeset pet godina poslovnog iskustva na polju korporativne bezebednosti nam omogućava da našim klijentima pružimo podršku kroz edukaciju.\nKlijentima pomažemo da ispravno sagledaju sopstvene potrebe i što bolje iskoriste postojeće i nove sisteme.\nOd efikasnosti do efektivnosti\nUsluga konslatinga ima za cilj transformaciju operacione efikasnosti u efektivnost, a naše dugogodišnje iskustvo, dobra saradnja sa vendorima kao i stalna edukacija kadrova uz praćenje najsavremenijih tehnologija nam daju za pravo da kažemo da našim klijentima pružamo kompletan know-how na polju korporativne bezbednosti.\nOva usluga obuhvata savetovanje klijenata u vezi sa optimalnim iskorišćenjem postojećih i planiranjem novih resursa, optimizacijom poslovanja, korišćenjem security sistema u cilju poboljšanja operativne efektivnosti, analizom kritičnih tačaka poslovnog procesa, unapređenjem profita i identifikacijom novih tehnologija radi unapređenja poslovnih procesa. U sklopu usluga konsaltinga, Koving se bavi i izradom internih procedura i pisanih standarda koji doprinose zaštiti klijenata od krađa i gubitaka unutar kuće i poboljšanju korporativne bezbednosti kompanije.


Vesti online / Sport / Fudbal / FIFA: Zelenortska Ostrva bolja od Srbije\nFIFA: Zelenortska Ostrva bolja od Srbije\nReprezentacija Srbije nazadovala je jednu poziciju, pa je sada na 39. mestu na objavljenoj rang listi Svetske fudbalske federacije (FIFA).\nInstagram/fudbalski savez srbije\nFudbalska reprezentacija Srbije pada na rang listi\nSrbija ima 723 boda, 10 više nego prethodnog meseca, ali je pala na listi zbog napretka selekcije Zelenortska Ostrva, koja se sa 40. popela na 35. poziciju.\nOd rivala srpskog nacionalnog tima u grupi I kvalifikacija za Evropsko prvenstvo, Portugal je ostao sedmi, Danska je napredovala dva mesta i sada je na 28. poziciji, Albanija je pala sa 58. na 63. poziciju, dok je Jermenija sa 79. došla do 74. mesta.\nNajveći napredak na rang listi FIFA ostvarila je reprezentacija Australije, koja je skočila za 37 mesta i sada je na 63. poziciji, s obzirom na to da je osvojila Azijski kup.\nFinalista Južna Koreja bolja je za 15 pozicija i sada je 54, a napredovali su i polufinalisti, UAE za 14 i Irak za 20 mesta.\nVeliki napredak ostvarile su i najbolje afričke reprezentacije.\nNovi šampion Afrike, reprezentacija Obale Slonovače napredovala je za osam mesta, pa je sada 20, dok se finalista Gana popela sa 37. na 25. poziciju.\nDomaćin šampionata i polufinalista Ekvatorijalne Gvineje popela za 69 mesta i sada je 49. na listi FIFA, dok je Demokratska Republika Kongo sa 57. izbila na 46. poziciju.\nNemačka je ostala ubedljivo prva na listi, dok je među najboljih 10 bila samo jedna promena, pošto je Urugvaj na devetom mestu pretekao Španiju.\nSledeća rang lista FIFA izaći će 12. marta.\nFUDBAL Srbija se diže na FIFA rang listi, Belgija prva


Ovako izgledaju školske uniforme! | Edukacija\nUprkos negodovanju jednog dela javnosti, kako je navedeno u Ministarstvu prosvete, đačke uniforme stigle su jedan deo škola u Srbiji.\nNa poziv Ministarstva uniforme je dizajnirala i donirala dizajnerka Dragana Ognjenović. “Sa velikim zadovoljstvom i radošću, prihvatila sam poziv Ministarstva da osmislim dizajn školskih uniformi u savremenoj vremenu i pretvorim ga u stvarne i realne uniforme”, rekla je Ognjenović.\n“Jedna od mogućih ideja za dizajn školskih uniformi načinjena je na osnovu istraživanja i praćenja diskusija o uvođenju školskih uniformi u Srbiji, kao i u Evropi i šire. Na osnovu toga je nastao predlog školske uniforme koja je dizajnirana i proizvedena u Srbiji u kapacitetima srpske tekstilne industrije. Broj kombinacija je ogroman jer mašta dece, nastavnika i roditelja može da stvori bezbroj kombinacija”, naglasila je dizajnerka.\nMinistar prosvete Mladen Šarčević izjavio je da đačke uniforme smanjuju uticaj socijalnih razlika na ponašanje učenika, a kod dece razvijaju kolektivni duh i osećaj pripadnosti školi. “To je prvi korak da decu motivišemo da se takmiče u znanjima i talentima, a ne modi i statusu. U školi svi moraju da se ponašaju pristojno i poštuju instituciju koja je osim obrazovne i vaspitna. Uvođenje uniformi je upravo uvođenje reda u školama”, poručio je ministar. On je dodao da se nada da će u svim osnovnim školama deca nositi uniforme i da je Ministarstvo ponudilo sve vrste pomoći.\nĐačke uniforme odavno su deo obrazovnih sistema mnogih država, poput Velike Britanije, Japana i Kine. One su deo svih svetski prestižnih škola, kako državnih tako i privatnih. Više od u 50 odsto osnovnih škola u Srbiji učenici, roditelji i nastavnici podržali su uvođenje đačkih uniformi u obrazovni sistem.\nZa šta služi sektor upravljanja talentima?


NOVA: Tražićemo da se poništi odluka o ulici Ratka Mladića\nTanjug 5. februara 2021. 14:50\nBERANE – Opštinski Odbor Nove srpske demokratije (NOVA) Berane Andrije Mandića tražiće ponovno održavanje sednice Saveta za nazive naselja, ulica i trgova na kojoj će biti poništena odluka o imenovanju ulice po haškom optuženiku generalu Ratku Mladiću.\nU saopštenju odbora se navodi da Savet ne daje konačnu reč i ne odlučuje o ovom pitanju već predloge građana prosleđuje na dalji postupak predsedniku Opštine, nadležnom sekretarijatu koji priprema Program usklađen sa zakonima i konačno Ministarastvu kulture koje odobrava ili ne odobrava predlog, prenele su podgoričke Vijesti.\nVest da je Savet beranske opštine doneo takvu odluku uznemirio je crnogorsku i javnost u BiH, usledila su brojna reagovanja, iako je predsednik Opštine Berane Dragoslav Šćekić blagovremeno izjavio da neće potpisati takav predlog.\nKako je ranije preneo portal RTCG, Šćekić je rekao da takav predlog nema njegovu podršku, ali ni zakonsko utemeljenje.\nŠćekić je kazao da je predsednik Saveta Goran Kiković (DF) previdio zakonsku proceduru, jer ulice ne mogu biti nazvane po osobama koje su žive ili od čije smrti nije prošlo 50 godina.


Želimo trajan doprinos boljem životu! - biznis24.rs\nKako biste ocenili CSR aktivnosti brendova u Srbiji?Raduje me što već nekoliko godina svedočimo aktivnom angažmanu na polju CSR aktivnosti kod sve većeg broja kompanija i brendova. Sasvim je izvesno da mesta za napredak ima ali treba istaći da su učinjeni veliki pomaci. Uvođenjem internih procedura olakšano je, pre svega, sprovođenje ali i razumevanje korporativne društvene odgovornosti i principa održivog poslovanja. Neke od uobičajenih CSR aktivnosti jesu projekti koji za cilj imaju edukaciju mladih, posebno kroz mentorstva, kao i donatorske i volonterske akcije za pomoć osetljivim grupama. Posebno želim da istaknem da trajan doprinos zajednici može se ostvariti isključivo strateškim pristupom, a to podrazumeva da svi zajedno radimo na većoj promociji održivog poslovanja, edukaciji različitih javnosti o značaju CSR aktivnosti, nefinansijskom izveštavanju i uključivanju malih i srednjih preduzeća u CSR aktivnosti.Tijana Koprivica, Chief Business Sustainability Officer, Delta Holding dobitnica je Mark Awards priznanja u kategoriji CSR Manager of the Year. Tim povodom razgovarali smo sa njom o održivim i snažnim brendovima.\nDa li će formula u budućnosti glasiti – održiv = odgovoran = snažan brend? Zašto?U potpunosti se slažem sa tim. Sve je više osvešćenih građana kojima je veoma stalo da kompanija primenjuje principe održivog poslovanja i javno zagovara poštovanje ljudskih i radnih prava, odgovorno odnos prema poslovnim partnerima, borbu protiv korupcije, očuvanje životne sredine i pomoć marginalizovanim grupama stanovništva. Ti građani su sadašnji ili budući zaposleni, potrošači, poslovni partneri, bez kojih nema razvoja biznisa.\nU kojoj meri brendovi kroz svoju komunikaciju imaju uticaj na menjanje kulture nekog podneblja i navika potrošača?Komunikacija brendova ima veliki potencijal da utiče na svest društva u smeru uspostavljanja normi ponašanja koje doprinose održivosti zajednice. Čak i Ujedinjene nacije vide kompanije kao najznačajnijeg aktera u ostvarenju Ciljeva održivog razvoja. Kompanije raspolažu materijalnim resursima, ali i najnovijim tehnologijama i znanjem kojim unapređuju svoje poslovanje, ali i doprinose razvoju zajednice u kojoj posluju. Kroz kampanje, koje imaju za cilj da probude svest o tome koliko je važno poštovanje različitosti, radnih prava, uvažavanje dobavljača, kupaca, prenošenje znanja, koliko je bitna briga o životnoj sredini i društvu, ove vrednosti prenose se i na ostale članove zajednice. Čini ih svesnijim i pruža im mogućnost da i oni u svojim kompanijama ili domaćinstvu pokažu društvenu odgovornost.\nŠta mislite o udruživanju brendova zarad jačeg zajedničkog delovanja i promene koje brendovi mogu da donesu društvu?Mislim da je to dobro i da ima dosta oblasti u kojima različiti brendovi mogu zajednički da deluju i doprinesu promenama, posebno kada je u pitanju smanjenje siromaštva i zaštita životne sredine. Prenošenjem znanja, zapošljavanjem teško zapošljivih kategorija stanovništva, organizacijom radnih praksi u velikoj meri možemo doprineti smanjenju siromaštva. Mi smo to činili i činimo kroz projekte Fond za Budućnost, Zasad za Budućnost, Naše selo, i otvoreni smo za saradnju sa drugim kompanijama, kao i za deljenje iskustva u realizaciji ovih I sličnih programa.\nZašto je značajno volontiranje i uključivanje zaposlenih u CSR projekte kompanije?Zaposleni se osećaju dobro kada im se pruži mogućnost da pomognu sugrađanima kojima je pomoć potrebna ili da učine nešto korisno za životnu sredinu. Svaki dobar čovek ima tu potrebu, a ako kompanija omogući njeno zadovoljenje dobija i lojalnog i zadovoljnog zaposlenog. U Delti godinama unazad realizujemo projekat Treći roditelj kroz koji naši zaposleni imaju priliku da pomognu porodice koje su u riziku od razdvajanja. Više od 200 zaposlenih pomaže materijalno ove porodice, a Delta Fondacija finansira socijalne radnike koji ih obilaze i osnažuju. Osim toga, svake Nove godine zaposleni učestvuju u akciji Deda Mrazovi pomoćnici u kojoj spremaju paketiće za decu sa sela. Njihova radost je ogromna zbog mogućnosti da učešćem u ovim projektima doprinesu očuvanju porodica i sreći dece slabijeg materijalnog stanja.\nŠta za vas znači ostaviti trag na tržištu?Znači realizovati projekte koji daju trajan doprinos društvu i koji čine život u našoj zajednici kvalitetnijim. Osim projekata koje sam već pomenula, tu su i odličan primer naše zadužbine Centar za dnevni boravak osoba sa invaliditetom “Sunce”, kao i Centar za sport i rehabilitaciju “Iskra” za kojima je i te kako postojala potreba, a koje naš region nije imao. Skulptura dva eminentna umetnika, Mrđana Bajića i Ričarda Dikona “Odande do ovde”, koja krasi pešačku pasarelu od Kalemegdana do Savskog pristaništa, trajan je doprinos kulturnim spomenicima grada Beograda. Moj utisak je da smo mi našim CSR aktivnostima već ostavili trag na tržištu, što nam govore zadovoljni korisnici, ali i brojne CSR nagrade koje smo osvojili.\nKoji projekat biste izdvojili u 2020. godini na koji ste najponosniji, a koji je ostvario zapažene poslovne rezultate?To je nesumnjivoprojekat Naše selo. Ono što smo postigli u Dubočanu i Maloj Jasikovi zajedno sa meštanima jedinstven je poduhvat u regionu. Ovaj projekat je ostvario svoj cilj, a to je poboljšanje poslovnih rezultata proizvođača sa sela i uslova života na selu uopšte. Malim poljoprivrenim proizvođačima smo preneli znanja o modernoj poljoprivredi kroz više od 60 predavanja, omogućili im povoljna sredstva za investiranje obezbedivši im kredite u partnerstvu sa Erste bankom, za koje plaćamo kamatu, pomagali smo i u plasmanu i nabavci. Sve to doprinelo je njihovom održivom razvoju. Na selo smo doveli pozorište, podržali smo seoske proslave, potpuno smo obnovili škole i prostorije za okupljanje meštana i time omogućili i zanimljiviji i lepši život na selu.\nU kojoj meri je za vas značajno priznanje Mark Awards?Veoma sam ponosna i srećna zbog ovog priznanja. Veliki je kompliment kada vam nagradu dodele istaknuti menadžeri sa dugogodišnjim iskustvom. To je važan pokazatelj za mene i kompaniju u kojoj radim da činimo prave stvari za našu zajednicu. Naravno, svaka nagrada, a posebno ova, obavezuje i motiviše da nastavimo dalje da ostvarujemo zajedničke ciljeve za održivi razvoj zajednice – strateški, promišljeno i dobro organizovano.\naktivnom · aktivnosti · angažmanu · biste · brendova · broja · godina · internih · istaći · izvesno · Kako · kompanija · mesta · napredak · nekoliko · ocenili · polju · pomaci · sasvim · SrbijiRaduje · što · svedočimo · treba · učinjeni · uvođenjem · već · većeg · veliki\nEpidemijska situacija u Zapadnobačkom okrugu nestabilna – u ...\nMinistarstvo privrede pomoći će Somboru u realizaciji projekata ...


Tužba za naplatu duga • Advokat Popović\nDanas su sve češće životne situacije koje primoravaju građane da od suda potraže zaštitu radi naplate dugovanja koja druga lica imaju prema njima.\nNaime, bilo da su u pitanju dužničko-poverilački odnosi koji su proizašli iz novčanih pozajmica, radnih sporova, ugovora o kupoprodaji ili slično, poveriocu, odnosno licu koje ima potraživanje prema drugoj strani, uvek stoji na raspolaganju pokretanje parničnog postupka podnošenjem tužbe radi naplate duga.\nOvaj instrument utvrđivanja potraživanja u praksi se pokazao kao jedan od najbržih i najsigurnijih načina zaštite potraživanja.\nBudući da ovako doneta sudska odluka predstavlja izvršnu ispravu po osnovu koje, čak i da dužnik ne isplati dobrovoljno iznos utvrđen sudskom odlukom, poverilac može odmah po isteku dobrovoljnog roka za isplatu da pokrene prinudnu naplatu svojih potraživanja.\nNadalje, u praksi se često dešava da se lica, na osnovu uzajamnog poverenja, usmeno dogovore o pozajmici određenog novčanog iznosa praktično na osnovu samo date “reči“. Ovakve situacije su pretežno karakteristične kod bliskih srodnika, gde se novčane pozajmice obično vrše na ovaj način ili na osnovu izdavanja obične priznanice.\nZabluda koje se vrlo često javlja među građanima jeste nemogućnost naplate potraživanja koje poverilac ima prema dužniku, ukoliko ne postoji ugovor ili neki drugi formalni dokument o određenom pravnom poslu, odnosno novčanoj pozajmici, međutim to u sudskoj praksi i zakonu nije slučaj.\nDakle, ugovor ne predstavlja nužno sredstvo dokazivanja postojanja novčanog duga među parničnim strankama, niti predstavlja uslov za potencijalnu uspešnost parničnog postupka.\nNaime, zakonska regulativa ostavlja širok spektar dokaznih sredstava u parničnom postupku, a sve kako bi se omogućila zaštita prava građana. U tu svrhu postupak dokazivanja, usled nedostatka ugovora, može da se vrši i neposrednim saslušanjem oštećenog i svedoka na okolnost o postojanju duga u spornom odnosu. Ovakav način dokazivanja ne umanjuje sigurnost stranke u uspešnost parničnog postupka, budući da zakon samo za pojedine pravne poslove propisuje obavezujuću ugovornu formu.\nTakođe, Zakon o obligacionim odnosima u svojim odredbama predviđa rok zastarelosti u trajanju od 10 godina za novčana potraživanja po osnovu isplate duga. Na ovaj način se pospešuje i osigurava položaj poverioca kod zasnivanja obligacionih ugovornih odnosa.\nNadalje, još jedna zabluda koja se u praksi javlja vezana je za dužinu trajanja parničnog postupka u predmetima u kojima su sporni dužničko-poverilački odnosi.\nNaime, sporovi za naplatu dugovanja se uglavnom rešavaju na par ročišta budući da po svojoj prirodi nisu kompleksni i ne zahtevaju uključenje i pojedini organa u rešavanje spornih pitanja.\nKada je reč o troškovima postupka, advokatska kancelarija Popović, svojim strankama pruža mogućnost da se opredele za sklapanje Ugovora o procentu. Sklapanjem ovog ugovora troškovi zastupanja ne predstavljaju finansijsko opterećenje za stranku budući da u tom slučaju stranka plaća advokatu procenat od dosuđenog iznosa tek nakon donošenja sudske odluke, odnosno uplate dosuđenog iznosa od strane dužnika.\nBudući da se naš pravni tim već dugi niz godina uspešno bavi rešavanjem sporova proizašlih iz različitih vrsta dužničko-poverilačkih odnosa, budite slobodni da nas kontaktirate za bilo koju vrstu informacija ili pravne pomoći kako bi Vam na najbolji mogući način pružili sveobuhvatnu pravnu podršku i pomogli u ostvarivanju Vaših prava.


Novi Bečej gradi prvi kamp sa četiri zvezdice u Srbiji\nBack TURIZAM TURISTIČKE ORGANIZACIJE Novi Bečej gradi prvi kamp sa četiri zvezdice u Srbiji\nutorak, 23 februar 2016 23:41\nNa sajtu Kamping asocijacije Srbije kaže se da je naša zemlja destinacija izuzetnih prirodnih odlika, a kampere može da ugosti na obalama reka i jezera, ali i u seoskim voćnjacima, livadama, brežuljcima, uz bare i močvare, šume, na pesku, u planini. Potencijali su veliki, ali kamping turizam u Srbiji je u povoju u poređenju sa razvijenim evropskim zemljama. U bazi podataka KAS-a nalazi se 42 kampa u tri oblika kampovanja: kamp, kamping odmorište i kampiralište. Tu se takođe navodi da Srbija nema kampove od 4 i 5 zvezdica, ali da ih krasi kamping ugođaj i doživljaj kakav se pamti i podseća „na tako vredan, prirodan spoj - spoj čoveka i prirode“.\nOvaj malo duži uvod, dat s namerom da skrene pažnju na jedan specifičan vid turizma koji se kod nas razvija tek poslednjih godina, a koji je u svetu donosi veliki profit, ali i da ponovo skrene pažnju na banatski i gospojinski grad Novi Bečej, koji je na 38. Međunarodnom sajmu turizma u Beogradu upravo promovisao izgradnju kampa na Tisi.\nTuruistička organizacije opštine Novi Bečej tradicionalno nastupa u saradnji sa opštnom Novi Bečej, na istom mestu u hali IV. TOO Novi Bečej predstavila je turističku ponudu opštine, i ujedno planirane investicije u narednom periodu, pre svega izgradnje i uređenja turističkog kampa. Prva faza izgradnje ovog kampa trebala bi da bude završena u avgustu ove godine, i primi prve kampere. Prvi kamperi će tako biti oni „gospojinski“, u vreme najveće novobečejske manifestacije Gospojine.\nVeć prvog dana Sajma, TOO Novi Bečej i Opština Novi Bečej, obavila je deo razgovora sa predstavnicima Ministarstva trgovine, turizma i telekomunikacija, i dobijeni su pozitivni signali za nastavak ove investicije. Za prvu fazu Ministarstvo je izdvojilo 10 miliona, dok će TOO kao investitor biti zadužen za izgradnju i sve procedure potrebne kako bi se projekat priveo kraju. Zahvaljujući tome, u naredne tri godine Novi Bečej će moći imati kompletnu turističku ponudu kada je u pitanju i smeštaj, rekreacija, sport, razonoda i zabava.\nNovobečejci su u pregovorima i sa renomiranom slovenačkom kompanijom „Adria Mobil“ koja se bavi proizvodnjom kampera i kamp opreme. „Adria“ je jedna od vodećih kompanija te vrste u Evropi, sa preko 40 predstavništva, preko kojih će između ostalog, pomoći promociju ovog kampa.\n- Kada smo krenuli sa idejom izgradnje turističkog kampa konsultovali smo se sa Kamping asocijacijom Srbije. Oni su nam izneli podatak da se u Nemačkoj preko 15 miliona noćenja ostvari u kampovima, u vreme jedne sezone. Mi smo poželeli da budemo 1% Nemačke i da bar u tom procentu možemo da pariramo jednoj, i u smislu kampova, uređenoj Nemačkoj, Švedskoj, Norveškoj... Počeli smo odmah sa projektovanjem kampa po evropskim standardima, koji će imati četiri zvezdice, što je jedinstveno u Srbiji. Prioritet su nam pre svega strani turisti, kako bi se ekonomska isplativost što brže i efikasnije manifestovala na samu lokalnu zajednicu. U sklopu kampa predviđeni su i mnogi sportski i rekreativni tereni, izletište na kojem će moći da uživaju i koriste za provod i razonodu i svi Novobečejci i žitelji ove opštine - objasnio je direktor TOO Novi Bečej, gospodin Nemanja Vasković.\nPosetioci Sajma mogli su da vide maketu kampa koji će biti smešten uz Tisu, reku koja je u toku prošle godine proglašena za međunarodnu plovnu reku. Gospodin Vasković kaže da su planovi TOO i Opštine Novi Bečej sa partnerima iz Mađarske apliciranje za projekte IPA fondova i konačno izgradnja pristana za turističke brodove. Krajnji cilj Novobečejaca je da njihov grad, prepoznat kao centar manifestacionog turizma, postane i centar sportskog, rekreativnog i nautičkog turizma. Imajući u vidu dosadašnje rezultate TOO Novi Bečej i Opštine Novi Bečej na polju turizma, ovaj cilj će u izglednom roku biti dostignut.


Autori: Ivan Gazdić, partner i Igor Đorđević, advokat u advokatskoj kancelariji CMS Beograd\nVanredno stane uvedeno je 15. marta 2020. godine u Republici Srbiji zbog sprečavanja širenja infekcije COVID-19, koje omogućava vlastima da u kratkom roku uvedu širok spektar ograničenja i različitih mera. Na koji način ove mere utiču na budućnost projekata iz obnovljivih izvora energije u Srbiji?\nŠta kaže Ugovor o otkupu električne energije\nPrema članu 27. modela ugovora o otkupu električne energije proizvedene iz obnovljivih izvora, ukoliko usled dejstva više sile jedna ugovorna strana ne bude u stanju da izvršava svoje obaveze u skladu sa ugovorom, dužna je da o tome obavesti drugu stranu.\nViša sila je, u skladu sa ugovorom, svaki nepredvidiv i neizbežan događaj koji je izvan kontrole ugovornih strana i uključuje naročito, između ostalog, vanredno stanje.\nU slučaju nastanka više sile, ugovor ostaje na snazi, ali se njegova pravna dejstva odlažu za vreme delovanja više sile.\nPo prestanku dejstva više sile, ugovor između strana se nastavlja, a period važenja ugovora se produžava za period delovanja više sile.\nStrana koja je pogođena višom silom dužna je da obavesti drugu stranu kako o nastanku, tako i o prestanku dejstva više sile, kao i o trenutku kada je u mogućnosti da nastavi sa ispunjenjem svojih obaveza po ugovoru.\nViša sila i nemogućnost ispunjenja\nKada je ispunjenje obaveza jedne strane u dvostranom ugovoru postalo nemoguće zbog događaja za koje nije odgovorna ni jedna ni druga strana (npr. usled više sile), gasi se i obaveza druge strane, a ako je ova nešto ispunila od svoje obaveze može zahtevati vraćanje datog (prema članu 137. Zakona o obligacionim odnosima).\nNemogućnost ispunjenja obaveza jedne strane dovodi do automatskog prestanka i obaveza druge ugovorne strane po samom zakonu (nije potrebna nikakva izjava jedne ili druge strane u smislu raskida ugovora).\nNemogućnost ispunjenja mora biti trajna. U suprotnom, ukoliko bi nemogućnost ispunjenja trajala određeni period, pravila koja se odnose na nemogućnost ispunjenja i njene posledice ne mogu se primeniti.\nDa zaključimo, vanredno stanje kao viša sila ne bi trebalo da dovede do trajne nemogućnosti ispunjenja ugovora o otkupu električne energije (imajući u vidu da se ugovor zaključuje za podsticajni period od 12 godina). Prema tome, ugovor bi trebalo da opstane i preživi ovaj slučaj više sile. Međutim, u skladu sa odredbama ugovora, ukoliko kupac ne bude u stanju da izvršava svoje obaveze u skladu sa ugovorom usled više sile, pravna dejstva ugovora se odlažu za vreme delovanja više sile (npr. za vreme vanrednog stanja) sve do prestanka više sile. U tom slučaju, period važenja ugovora se produžava za period delovanja više sile.\nMeđutim, da li vanredno stanje u Srbiji zaista stvara kupcu nemogućnost da ispunjava svoje obaveze iz ugovora o otkupu električne energije? I da li će bilo koja od ugovornih strana imati pravo da traži izmene ugovora usled vanrednog stanja?\nViša sila i promenjene okolnosti\nNakon zaključenja bilo kog ugovora, mogu nastupiti nepredviđene okolnosti:\nkoje otežavaju ispunjenje obaveza jedne strane; ili\nse zbog njih ne može više ostvariti svrha ugovora.\nU takvoj situaciji „promenjenih okolnosti“, ispunjenje je i dalje moguće, ali vrlo otežano, ili se ne može ostvariti svrha ugovora. U oba slučaja, mora biti očigledno da ugovor više ne odgovara očekivanjima ugovornih strana, te da bi načelno bilo nepravično održati ugovor na snazi takav kakav je.\nPromenjene okolnosti kao što je gore opisano daju pravo strani kojoj je otežano ispunjenje da traži raskid ili izmenu ugovora, u skladu sa članom 133. Zakona o obligacionim odnosima.\nAko, primera radi, kupac električne energije iz ugovora o otkupu električne energije ima strah da se računi za struju neće redovno izmirivati od strane krajnjih potrošača (uključujući i iznos posebne naknade za podsticaj povlašćenih proizvođača) usled vanrednog stanja, da li to znači da kupac neće biti u mogućnosti da ispunjava svoje obaveze iz ugovora? Odnosno, da li bi ovaj rizik nelikvidnosti samo potencijalno otežao ispunjenje obaveza kupca, a ne i učinio ispunjenje njegovih obaveza nemogućim? Da li bi kupac imao pravo da ponudi povlašćenim proizvođačima smanjenu otkupnu cenu za električnu energiju ili moratorijum usled vanrednog stanja? I ako da, za koji period?\nU situaciji u kojoj krajnji potrošači ne plaćaju uredno svoje račune za struju, takvo neplaćanje – da bi bilo relevantno – moralo bi biti u značajnijem obimu ili trajati duži period, stvarajući na taj način nepredviđene ekonomske gubitke za kupca iz ugovora o otkupu električne energije, usled kojih bi plaćanje otkupne cene za električnu energiju u skladu sa ugovorom i definisanim podsticajima bilo vrlo otežano. Ipak, čini se da je rizik naplate duga po računima za struju vrlo predvidiv. Prema tome, bilo kakvo uobičajeno odlaganje plaćanja računa ne bi trebalo da utiče na ispunjenje ugovora o otkupu električne energije.\nMeđutim, možda je previše rano isticati argument nelikvidnosti kupca električne energije, posebno imajući u vidu da su podsticajne otkupne cene regulisane i garantovane u skladu sa zakonom.\nSa druge strane, eventualna ponuda niže otkupne cene povlašćenim proizvođačima u ovom trenutku otvorila bi pitanje da li bi takav ugovor o otkupu električne energije i dalje bio isplativ i prihvatljiv finansijskim institucijama, te da li bi tako smanjene otkupne cene urušile očekivanja povlašćenih proizvođača i njihovih sponzora. Imajući u vidu da su najznačajniji projekti proizvodnje električne energije iz obnovljivih izvora finansirani u skladu sa pravilima strukturnog projektnog finansiranja sa jasnim finansijskim klauzulama, smanjenje otkupne cene bi gotovo sigurno dovelo do nastanka slučaja neispunjenja (odnosno kršenja) ugovora o kreditu prema poveriocima (eventualna ponuda moratorijuma tokom vanrednog stanja, tj. ostavljanje kupcu mogućnosti da odloži svoje obaveze plaćanja, moglo bi imati više smisla u ovakvoj situaciji u odnosu na smanjivanje otkupne cene).\nPodrazumeva se da jednostrana izmena ugovora o otkupu električne energije od strane kupca načelno nije moguća. Ako kupac ponudi povlašćenim proizvođačima izmenu komercijalnih uslova ugovora o otkupu električne energije, i oni odbiju takvu ponudu, kupac bi mogao podneti tužbu za raskid ugovora. I u slučaju da stvar završi na sudu (odnosno arbitraži), i dalje bi postojala mogućnost da se u toku sudskog postupka (odnosno arbitraže) izdejstvuju izmene ugovora umesto njegov raskid.\nPrema našem viđenju stvari, svaki preuranjeni i jednostrani potezi kupca električne energije potencijalno mogu voditi ka zloupotrebi instituta više sile koja ugrožava pravnu sigurnost i može dovesti do masovnih tužbi i sporova pokrenutih od strane povlašćenih proizvođača, što bi dalje ugrozilo ispunjenje obaveza Srbije prema Evropskoj uniji u pogledu obnovljivih izvora energije.\nZa više informacija o ovoj temi, možete kontaktirati autore teksta, advokata Ivana Gazdića (partner) i advokata Igora Đorđevića, Petrikić & partneri AOD u saradnji sa CMS Reich-Rohrwig Hainz.\nTagovi: COVID-19, obnovljivi izvori energije, ugovor o otkupu električne energije\nPočetna » U fokusu » Da li su projekti iz obnovljivih izvora energije u Srbiji ugroženi usled vanrednog stanja?


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Politika :: Neću u partiju, spreman da pomognem opoziciji\nBOJANIĆ PORUČIO 17. 04. 2018. 12:36 >> 12:49 8\nNeću u partiju, spreman da pomognem opoziciji\nPredsjednički kandidat Mladen Bojanić poručio je da neće pristupati političkim partijama, niti će formirati svoju stranku, ali je, navodi spreman da podrži opoziciju u cilju smjene vlasti.\nNaveo je da je ponosan na izborni rezultat. "U ovim uslovima meni je 111.711 glasova mnogo, jer ih doživljavam kao iskrene i čiste glasove", kazao je Bojanić i dodao da je tokom kampanje bio iskren i govorio ono što misli i može da radi.\n"Nažalost to je prepoznala trećina građana", kazao je Bojanić i dodao da je to dobra osnova za neke buduće izbore.\n“Naći ću načina da od ove trećine, koju sam imao na ovim izborima, na nekim narednim izborima budu dvije trećine. Poslao bih poruku optimizma da ovo može da bude novi način vođenja politike i ja sam spreman da nastavim tu borbu i da jednog momenta svi slavimo”, kazao je Bojanić.\nVjeruje da će opozicija iz ovih izbora izvući pouku i nastavi borbu.\n“Ja sam spreman da im pomognem u toj borbi, ne da budem član ijedne partije, niti da ja osnivam svoju partiju, ali da budem neko ko ima kontakte i može da pomogne u saradnji opozicije”, naveo je Bojanić. Kazao je i da je njegova odluka bila da na promotivnim skupovima ne govore lideri partija, koje su ga podržale.\nOn je poručio i da se neće žaliti OIK na rezultate izbora, ali hoće DIK-u.\n“Ukaću na sve neregulranosti koje su bile, hoću da ostavim pisani trag kako je Đukanović pobjeđivao na izborima”, kazao je Bojanić. Poziv Mila Đukanovića na saradnju nazvao je neiskrenim.\nGovoreći o međunarodnim kontaktima Bojanić kaže da je imao samo komunikaciju sa OEBS-om.\nImao je, kaže, dva sastanka sa predstavnicima OEBS-a, koji su u izvještaju konstatovali da je Milo Đukanović imao institucionalnu prednost. Bojanić to naziva zloupotrebom državnih resursa.\nOn je pozvao specijalnog tužioca Milivoja Katnića da ispita lica koja su uoči izbora, kako je rekao bila na raportu u kancelarijama DPS-a u Podgorici.\nBojanić potrošio skoro 190 hiljada\n31. 07. 2018. 3\n22. 04. 2018. 15\nDIK odbacio prigovor Bojanića\n19. 04. 2018. 5\nPrigovor na regularnost izbora i rad DIK-a


Odlični uslovi za skijanje na Kopaoniku. Gostima na usluzi 15 žičara, 13 staza na kojima ima oko 35 cm utabanog snega.\nKOPAONIK – Skijašima u Ski centru Kopaonik na usluzi je 15 od 24 žičare, pripremljeno je 13 staza na kojima ima 35 santimetara utabanog snega, a temperatura je takva da se obavlja i veštačko osnežavanje ostalih staza koje trenutno nisu u funkciji, saopšteno je iz JP Skijališta Srbije.\n“Prethodnih dana vreme nam je zaista išlo na ruku i glavni uslov, a to je da temperatura bude tri stepena ispod nule i niža, bio je ostvaren tako da je sistem za osnežavanje staza radio i prethodnih dana, a sada se osnežavaju i one staze koje još nisu puštene u rad”, navela je Jovanovićeva.\n“Evo sada je već 60. dan koliko ima skijanja u ovom ski centru. Očekujemo da će uslovi za veštačko osnežavanje biti povoljni kao i do sada i da ćemo u rad pustiti celokupno skijalište”, dodala je ona.


Vlasniku dao je čak tri miliona evra\n23.10.2019. 09:45h 25.10.2019. 12:22h\nBEOGRAD/BOR - Jedan od osumnjičenih, protiv koga se u Specijalnom tužilaštvu za organizovani kriminal vodi postupak da je od 2014. do 2017. godine učestvovao u krađi zlata iz pogona "Zlatare", iz sastava tadašnjeg RTB "Bor", nedavno je, za sumu od tri miliona evra, kupio udeo u jednom hotelu čija je gradnja započela na Kopaoniku.\nNaime, jedan od osumnjičenih je, preko posrednika, stupio u kontakt sa vlasnikom hotela koji je ovaj počeo da gradi na Kopaoniku. Ovaj mu je, saznaju pouzdano Novosti, kazao da mu treba partner da završi izgradnju i da će, ako ga ne nađe, biti prinuđen da proda započeti objekat, jer se, u međuvremenu, našao u dugovima.\nNOVI DETALJI SLUČAJA KRAĐE ZLATA U RTB BOR: Petoro osumnjičenih u pritvoru, dvojica na slobodi\nInače, podseća list, iz "Zlatare" je, u periodu od 1. januara 2014. do 1. aprila 2017. godine nestalo skoro 900 kilograma zlata, vrednog skoro 37 miliona dolara, mada se sumnja da je od 2010. iz RTB "isparilo" najmanje tri tone tog plemenitog metala "teškog" neverovatnih 120 miliona američkih novčanica.\nPo dokumentaciji u koju je list imao uvid, a koji su sačinili stručnjaci Instituta za hemiju, tehnologiju i metalurgiju Univerziteta u Beogradu, navodi se da se u spornom trogodišnjem periodu "sa sigurnošću može potvrditi manjak zlata od 243,398 kilograma". U izveštaju o "pljački veka" u RTB Bor dalje se ističe i da "proračune nije ušla dodatnih 655,338 kilograma najčistijeg zlata"!\nKako se navodi, osnovni razlog je jer, prilikom prve provere, istražiteljima taj podatak, kako se navodi u izveštaju - "nije bio dostupan"!\n(Kurir.rs/Večernje novosti/Ljubiša Trifunović)\nTRI GODINE PELJEŠILI RTB BOR I UKRALI TAČNO 243 KILA ZLATA: Sedmorica osumnjičenih za krađu plemenitog metala oštetili državu za 9 miliona evra\nNAJVEĆA PLJAČKA SRPSKOG BLAGA! Političar vođa grupe koja je ukrala 150 MILIONA EVRA!


Analize – Kladjenje.rs\n25 Maja, 2018 Peca\n22 Maja, 2018 Peca\n3 Maja, 2018 Viktor\nHoće li se austrijski fudbal upisati u istoriju, tako što će jedan klub iz zemlje podno Alpa osvojiti evropski trofej, saznaćemo posle revanša u Salburgu i, eventualnog finala istoimenog kluba, koje se igra u Lionu. […]\n2 Maja, 2018 Viktor\nDa Edin Džeko i Dijego Peroti nisu u završnici, za Rimljane, mučne liverpulske noći postigli golove za Romu, sada bismo govorili o utakmici koja bi poslužila kao statistični podatak za budućnost, a bez ikakve rezultatske […]\nBajern – Real: Finale pre finala, ili, ko će u Kijev po pehar\n25 Aprila, 2018 Viktor\nDva giganta svetskog fudbala ukrstiće koplja čak 25. put. Još uvek su sveža sećanja na prošlogodišnji dvomeč koji je Madriđane katupultirao ka finalu i drugoj uzastopnoj tituli prvaka Evrope. Više od golova, driblinga i sjajnih […]\nDerbi Dana: Liverpul – Roma, ko će biti najveće iznenađenje LŠ za sezonu 2017/2018?\n24 Aprila, 2018 Viktor\nDa je neko uložio novac na polufinalni par Lige šampiona Liverpul – Roma, sad bi pomenutu ukakmicu gledao sa neke egzotične destinacije. Pošto smo uvereni da nije niko, ostaje nam da pokušamo da pomognemo kladiocima […]\nDerbi dana: Benfika – Porto, meč koji odlučuje šampiona u zemlji evropskog prvaka\n15 Aprila, 2018 Peca\nPo završetku 30. kola portugalskog prvenstva, mogli bi da bude rešeno pitanje šampionske titule. Međutim, mogao bi preostali deo šampionata da postane još interesantniji. U dirktnom duelu za titulu sastaju se Benfika i Porto, a […]\nDerbi dana: Šalke – Dortmund, analiza i predlog\n14 Aprila, 2018 Viktor\nOvo je jedan od najčuvenijih i najžešćih derbija u nemačkom fudbalu. Ove dve ekipe su odavno zavađene, kao i njihovi navijači. Derbi u pravom smislu te reči i na terenu i na tribinama. Direktan okršaj […]\n13 Aprila, 2018 Viktor\nMarsej – RB Lajpcig: Može li se Lajpcig odbraniti na prepunom Velodromu!?\n12 Aprila, 2018 Viktor\nU četvrtak se igraju revanš utakmice četvrtfinala Lige Evrope. Najneizvesnije će biti u Francuskoj gde Marsej dočekuje Lajpcig. Nemci su slavili minimalnu pobedu u prvom meču, ali će imati težak zadatak da tu prednost sačuvaju […]\n11 Aprila, 2018 Viktor\nLiga šampiona: Mančester Siti – Liverpul, da li „građane“ čeka nemoguća misija?\n10 Aprila, 2018 Viktor\nMančester Siti ima težak zadatak u revanšu četvrtfinala Lige šampiona protiv Liverpula. Minus od tri gola koji su doneli sa Enfilda izgleda nedostižno, ali se u Sitiju nadaju čudu. Očekuje nas zanimljiv meč u kome […]\n5 Aprila, 2018 Viktor\n4 Aprila, 2018 Viktor\nPremijer liga 30.kolo, najava, analize, predlozi\n8 Marta, 2018 Viktor\nMančester Junajted – Liverpul 3+, 1.90 10Bet Najveći derbi engleskog fudbala igra se u subotnjem matineu. Dobro je što su se ova dva velikana fudbala uspravila, posle nekoliko slabijih sezona i ponovo su u samom […]\nDerbi dana, utorak 6.mart\n5 Marta, 2018 Viktor\nPari Sen Žermen – Real Madrid Meč za sladokusce, derbi sezone, ne samo dana. Prvu utakmicu aktuelni šampion Evrope dobio je zahvaljujući furioznom finišu u kome je postigao dva brza gola i odbojnih 1:1, pretvorio […]\nLiga šampiona: Najava, analiza, prognoza\nUtorak: Liverpul – Porto GG, 1.65 Mozzart Bet Liverpul je do nogu potukao Portugalce u prvoj utakmici (5:0), i u ovaj meč ulazi rasterećen. Biće ovo utakmica za fudbalske sladokusce, bez mnogo filozofiranja, taktike… […]\nItalijanska liga, 27 kolo: Najava, analize, prognoze\n3 Marta, 2018 Viktor\nSerija A polako ulazi u završnu facu. Na programu je 27. kolo ovog vikenda, a svakako centralna tema italijanske javnosti je- Ko će osvojiti Skudeto? Juventus ili Napoli? Borba će se svakako voditi do poslednjeg […]\nAnaliza i predlog tip: Milan – Inter\n3 Marta, 2018 K.\nDomaćin je sedmi, a gost četvrti. Pa gde je onda tu derbi, pitali bi neupućeni? Za neku drugu utakmicu bili bi u pravu, ali ne i za derbi ‘’della madonnina’’, kako se naziva okršaj milanski […]\nSrbija Super liga, 25 kolo: Predlozi, analize, tipovi\n2 Marta, 2018 Viktor\nZemun – Javor – 1, 1.85 Maxbet Zemunci su se odlično pojačali tokom zime i ne sumnjamo da će izboriti opstanak. Za plej of su zakasnili, pošto je ostalo još šest kola do podele tabele […]


NESREĆA U PROKUPLJU: Žena (73) autom oborila DEVOJČICU na pešačkom, pa udarila u drugo VOZILO I DRVO! - Srbija UŽIVO\nNESREĆA U PROKUPLJU: Žena (73) autom oborila DEVOJČICU na pešačkom, pa udarila u drugo VOZILO I DRVO!\nIlustracija, Foto: Instagram/192_rs\nU ovoj saobraćajnoj nezgodi devojčica je zadobila lake telesne povrede\nPripadnici Ministarstva unutrašnjih poslova u Prokuplju, po nalogu Osnovnog javnog tužilaštva u ovom gradu, podneće krivičnu prijavu protiv sedamdesettrogodišnje žene, zbog sumnje da je izvršila krivično delo ugrožavanje javnog saobraćaja, saopštio je MUP.\nSumnja se da je ona danas upravljajući „fijatom“ oborila desetogodišnju devojčicu na obeleženom pešačkom prelazu, a potom udarila u parkirani automobil i drvo, nakon čega se i zaustavila.\nU ovoj saobraćajnoj nezgodi devojčicaje zadobila lake telesne povrede, piše u saopštenju MUP-a.\nPOVEZANE TEMEMUPProkupljeSaobraćajna nesrećaUdesVoziloŽena\nOVO MOŽE DA VAM SPASI ŽIVOT: Evo kako da izračunate da li je GROM BLIZU, trik je VRLO JEDNOSTAVAN!\nTRAGEDIJA NA IBARSKOJ MAGISTRALI: Poginuo pešak\nSRPSKI GLUMCI DOŽIVELI SAOBRAĆAJKU: Udes kod Paraćina prilikom preticanja


Ukrajina Rusija Severni tok 2\nUkrajina će uložiti žalbu na odluku o sertifikaciji gasovoda „Severni tok 2“, ukoliko ona bude doneta ove godine, izjavio je šef kompanije „Operater... 29.07.2021, Sputnik Srbija\n„Ukoliko 'Severni tok 2' bude sertifikovan ove godine to će za nas biti najnegativniji scenario. U tom slučaju Evropska komisija, poljska i naša vlada munjevito će uložiti žalbu na tu odluku. I mogu biti neka ograničenja korišćenja – 50 odsto i slično“, rekao je Makogon u intervjuu za „Novo vreme“.Kako je objasnio, sertifikacija zahteva poštovanje veoma strogih normi evropskog energetskog zakonodavstva, Trećeg energetskog paketa koji pre svega podrazumeva slobodan pristup drugih zemalja tom gasovodu.„On takođe predviđa dodatna ograničenja za kompaniju – operatera tog gasovoda, stoga ćemo pratiti sertifikaciju, i nismo jedini. Imamo podršku Poljske, Evropske komisije koja se takođe uvek protivila izgradnji tog gasovoda“, dodao je on.On smatra da zemlja ima dobre šanse za borbu protiv pokretanja „Severnog toka 2“.Podsetimo, prema navodima operatora projekta „Nord strim 2 AG“, izgrađeno je 99 odsto gasovoda „Severni tok 2“ . Kako je saopštio direktor austrijske kompanije „OMV“ Rajner Zele, gasovod će biti dovršen u avgustu, moguće je da će biti pušten u rad već ove godine.Protiv izgradnje gasovoda „Severni tok 2“ aktivno se bori Ukrajina, koja se plaši da će izgubiti prihode od tranzita ruskog gasa, kao i brojne evropske zemlje, uključujući Poljsku, Letoniju i Litvaniju, a takođe i Sjedinjene Američke Države, koje žele da prodaju svoj tečni prirodni gas u EU.\nUkrajina će uložiti žalbu na odluku o sertifikaciji gasovoda „Severni tok 2“, ukoliko ona bude doneta ove godine, izjavio je šef kompanije „Operater ukrajinskog sistema za transport gasa“ Sergej Makogon.\n„Ukoliko 'Severni tok 2' bude sertifikovan ove godine to će za nas biti najnegativniji scenario. U tom slučaju Evropska komisija, poljska i naša vlada munjevito će uložiti žalbu na tu odluku. I mogu biti neka ograničenja korišćenja – 50 odsto i slično“, rekao je Makogon u intervjuu za „Novo vreme“.\nKako je objasnio, sertifikacija zahteva poštovanje veoma strogih normi evropskog energetskog zakonodavstva, Trećeg energetskog paketa koji pre svega podrazumeva slobodan pristup drugih zemalja tom gasovodu.\n„On takođe predviđa dodatna ograničenja za kompaniju – operatera tog gasovoda, stoga ćemo pratiti sertifikaciju, i nismo jedini. Imamo podršku Poljske, Evropske komisije koja se takođe uvek protivila izgradnji tog gasovoda“, dodao je on.\nSenatori prete blokadom Ministarstva finansija: Bajden da uvede sankcije „Severnom toku 2“\n28 Jul, 22:55\nOn smatra da zemlja ima dobre šanse za borbu protiv pokretanja „Severnog toka 2“.\n„Kako razumem, određeni su pravci buduće saradnje, budućih pregovora o nastavku tranzita i o pokretanju 'Severnog toka 2'. Stoga smatram da još imamo veoma velike šanse da se borimo za očuvanje tranzita i protiv 'Severnog toka 2“, zaključio je on.


USTAVNI SUD BIH: Potrebno 2,2 miliona maraka za jačanje IT sektora\nUstavni sud BiH je u srednjoročnom planu rada za period od 2021. do 2023. godine predvidio da će mu za funkcionisanje i rad biti neophodno povećanje godišnjeg budžeta i umjesto dosadašnjih 5,9 miliona, zatražili su 6,6 miliona KM godišnje.\nTo znači da bi za rad najviše pravosudne institucije u BiH u naredne tri godine bilo izdvojeno blizu 20 miliona maraka, a kao razlog za povećanje naveli su "specifičnu situaciju izazvanu epidemijom virusa korona, koja predstavlja dodatni izazov za Ustavni sud".\n- Naime, u situaciji u kojoj više od 80 odsto zaposlenih radi van prostorija suda (rad od kuće), koristeći, uglavnom, sopstvene računare, potrebno je posebno voditi računa o IT podršci i zaštiti postojećeg IT sistema. Opasnost od preopterećenja postojeće mreže, sporost mrežnih veza, potencijalne opasnosti od hakerskih napada predstavljaju veliki rizik za kvalitetan i efikasan rad Ustavnog suda. Stoga, s obzirom na nemogućnost čak ni grube procjene do kada bi ovakva situacija mogla da traje, poseban akcenat bi trebalo da se stavi na nabavku dodatne IT opreme, prvenstveno prenosnih računara, te pojačanje i zaštitu postojeće IT mreže - navode u dokumentu.\nMeđutim, kako pokazuje finansijski izvještaj za prošlu godinu, od 5,9 miliona, samo 66.000 KM je potrošeno na nabavku računarske i kancelarijske opreme, dok je 80 odsto sredstava, odnosno oko pet miliona KM potrošeno na plate i naknadne troškova za 98 zaposlenih u ovoj instituciji.\nU planu za naredne tri godine rukovodstvo Ustavnog suda se požalilo da rast broja zaprimljenih predmeta nije praćen odgovarajućim budžetskim sredstvima. Ipak, budžet za 2019. godinu bio je pola miliona KM veći odnosu na 2018. godinu, iako je bilo 2.700 predmeta manje.\n- Bez obzira na ovakvo stanje, Ustavni sud BiH nastoji da riješi zaprimljene predmete u roku kraćem od tri godine, čime se nastoji postići, između ostalog, ostvarivanje ustavnih nadležnosti Ustavnog suda BiH bez povrede prava na pravično suđenje u razumnom roku uz održavanje kvaliteta rada na najvišem nivo - piše u dokumentu.\nOvo nije prvi put da sudije traže više novca, a posljednji put su to uradili 2018. godine, pravdajući taj zahtjev time da žele postići veću samostalnost u radu. Tada su tražili budžet od 6,4 miliona, a zahtjev je djelimično uvažen, jer su im odobrena sredstva u iznosu od 5,9 miliona.\nČlan Komisije za ustavna pitanja u Narodnoj skupštini i advokat Milan Petković kaže da bi sud uštede mogao napraviti kada bi se riješio stranih sudija, koji primaju ogromne plate.\n- Trebalo bi raditi na tome da se donese novi zakon o Ustavnom sudu BiH, da se na bolji način reorganizuje rad i odrede nadležnosti te institucije, pa bi se ostvarile i uštede bez posljedica na ažurnost rada. U ovoj državi ima časnih, odgovornih i dobrih sudija, koji bi odlično obavljali svoj posao, ali umjesto toga imamo strance koji uzimaju ogroman novac za političke odluke - istakao je Petković.\nKako je propisano Zakonom o platama i drugim naknadama u sudskim i tužilačkim institucijama na nivou Bosne i Hercegovine ("Sl. glasnik BiH", br. 90/2005 i 40/2008 - odluka US), plata sudija Ustavnog suda BiH iznosi 4.200 KM, dok predsjednik mjesečno dobija 4.800 KM. Kada se na to doda dodatak na radni staž u iznosu od 0,5 odsto od osnovne plate po godini staža i druge naknade, ona u nekim slučajevima dostiže i do 6.000 KM.\nIZVOR: Vebsajt Glas Srpske, Aleksandar Stojanović, 16.11.2020.


Micić je meč završio kao najefikasniji igrač oba tima postigavši 21 poen, uz šut za dva 7/8, i četiri skoka i sedam asistencija, a zapaženi u pobedničkom timu bili su i Danston sa 15, Bobua i Larkin sa po 13 poena.\nU redovima poraženih Hezonja se zaustavio na 14 poena, a dvocifeni su bili i Ogist i Mitroglu sa po 10.\nKošarkaši Valensije stigli su do treće uzastopne pobede u Evroligi pošto su na svom terenu pobedili ove sezone moćni Bajern iz Minhena 83:76 u meču 31. kola.\nBajernu nije pomogao ni izvanredni Vladimir Lučić koji je sa 20 poena i sedam skokova bio najefikasniji pojedinac na meču, a prevagu u korist Valensije izdejstvovao je Majk Tobi sa dva poena manje.\nKošarkaši Real Madrida uspeli su da prekinu niz od dva uzastopna poraza pobedom na gostovanju Asvelu 74:71.\n"Kraljevski klub" je tako upisao 18. pobedu u najjačem evropskom takmičenju posle neizvesne završnice, odlučene sa linije penala zahvaljujući Treju Tompkinsu.\nNajefikasniji na meču bio je Noris Kol sa 18 poena, Jabusele i Dejvid Lajti su ga pratili sa 13, a sa 12 Antoan Dio. Kod Reala je najviše dao Tompkins – 13, jedan više od Nikolasa Laprovitole, a dva od Alberta Abaldea.\nNešto ranije Makabi je pobedio Žalgiris u Kaunasu 88:81.\n"Ponos Izraela" je uspeo da preokrene posle -13 iz prvog poluvremena i slavi u samom finišu serijom 9:0 za nepuna dva minuta.\nDragan Bender je dao 16 poena, Kris Džons 13, a Elijah Brajant i Skoti Vilbekin po 12. Kod domaćina je najbolji bio Najdžel Hajs sa 24 poena, dok je Marijus Grigonis dodao 14.\nEvroliga, rezultati 31. kola:\nCSKA - C. zvezda 87:72\nEfes - Panatinaikos 85:65\nŽalgiris - Makabi 81:88\nAsvel - Real 71:74\nValensija - Bajern 83:76\nHimki - Zenit (18 časova)\nBaskonija - Armani (19 časova)\nOlimpijakos - Fenerbahče (20 časova)\nBarselona - Alba (21 čas)\nBarselona 30 22 8 2392:2167 52\nEfes 31 20 11 2563:2331 51\nCSKA 30 20 10 2453:2360 50\nBajern 31 19 12 2412:2380 50\nArmani 30 19 11 2390:2296 49\nReal 31 18 13 2419:2355 49\nValensija 31 17 14 2507:2488 48\nFenerbahče 30 18 12 2368:2365 48\nBaskonija 30 16 14 2386:2290 46\nŽalgiris 31 15 16 2371:2410 46\nZenit 29 16 13 2220:2186 45\nOlimpijakos 30 14 16 2324:2372 44\nAsvel 30 12 18 2318:2397 42\nMakabi 29 12 17 2236:2264 41\nAlba 30 11 19 2332:2466 41\nC. zvezda 31 9 22 2293:2446 40\nPAO 29 10 19 2257:2317 39\nHimki 29 3 26 2262:2613 32\nDENVER UZDRMAO NBA! Nikola Jokić posle trostrukog šampiona dobio još jedno veliko pojačanje, stvoren je tim za pohod na titulu!


Danska kupuje deo Panamskih dokumenata u borbi protiv utaje poreza\nBeta 7. septembra 2016. 11:55\nDanski ministar za poreze Karsten Lauricen rekao je da će danske vlasti kupiti podatke iz panamske pravne firme koja je pomagala svojim klijentima da otvore ofšor kompanije da bi izbegli da plaćaju poreze.\nLauricen je rekao danas da je danska Poreska i carinska uprava letos dobila anonimnu ponudu da kupi podatke iz takozvanih „Panamskih dokumenata“ koji bi mogli da se odnose na oko 600 osoba.\nSve ukazuje na to da se radi o korisnim informacijama, rekao je Lauricen i dodao da „država to duguje danskim poreskim obveznicima koji redovno plaćaju svoje poreze“.\nOn je rekao da druge parlamentarne stranke podržavaju kupovinu oko 200.000 dokumenata koja su procurila iz panamske pravne firme Mosak Fonseka i dodao da taj „materijal sadrži relevantne i validne infomacije o nekoliko stotina danskih poreskih obveznika“.\nRekao je da bi nabavka tih podataka koštala više miliona kruna, u jednocifrenom iznosu. Devet miliona kruna jednako je 1,4 miliona dolara.\nPodaci o više od 200.000 ofšor firmi iz advokatske firme Mosak Fonseka predati su ove godine nemačkom listu koji ih je podelio sa globalnom mrežom istraživačkih novinara.\nAfera „Panamska dokumenta“ pokazala je kako su bogati i moćni krili i prali novac preko mreže of-šor kompanija.


Milošević (još) ne odlazi - Sport - Dnevni list Danas\nPočetna » Sport » Milošević (još) ne odlazi\nEho izjave Partizanovog trenera da neće sačekati da ga oteraju iz kluba\nTrenerske glave su uvek u „torbi“, jer je prirodnije smeniti jednog čoveka nego promeniti ceo tim, ali kada oni sami zakotrljaju priče o svom dobrovoljnom ili iznuđenom odlasku onda to dobije drugačiju dimenziju.\nI uznemiri duhove u klubu, među navijačima i medijima, a baš to je učinio Savo Milošević posle drugog rezultatskog „samoubistva“ njegove ekipe u sedam dana.\nKada je reagujući na, kladioničarskim vokabularom rečeno, prelaz iz keca u dvojku protiv Napretka – 2:3 (2:1) izgovorio „Neću „Ja mislim da neću čekati da me teraju. Uvek sam birao u životu da ja odem pre nego što me oteraju“. S debelim povodom, jer je ekipa kao protiv AZ Alkmara u Ligi Evrope sama sebi oduzela sva tri boda, tako što je kao i tog četvrtka u Hagu prvo prokockala šanse za još ubedljivije vođstvo, a onda zaređala sa glupostima u defanzivi.\nA, kako se radi o ponovljenom scenariju bilo bi amaterski svu argumentaciju svesti na pad koncentracije. Čak i na taktičku nedisciplinu, mada je i ona bila očigledna, kako na utakmici sa holandskom ekipom tako u duelu sa Kruševljanima.\nIli Milošević ne može više da izvuče od prvopozivaca na raspolaganju ili ne ume više da amortizuje štetu od kratke „klupe“, pošto i kada bi poželeo da pojedince kazni smanjivanjem minutaže ne bi imao mnogo kvalitetnih alternativa. Pri tom i sam još savlađuje sadašnji zanat, a pride ima (samo)kritičarski poriv i naviku da o svemu priča bez griženja za jezik.\n– Ako pitate za Savu, sve je u redu. Dogovorili smo se, ostaje – kratko je preko Monda poručio generalni direktor kluba Miloš Vazura dan posle novog zaostajanja za Crvenom zvezdom, koja sada večitom rivalu beži 11 bodova i već može da sprema kvalifikacije za novo izdanje Lige šampiona.\nVrlo je moguće da su poslednje Miloševićeve reči tek verbalni eho afekta i očajanja u datom trenutku, međutim nije nemoguće da budu samo uvod u rastanak. Narednih nedelja ili meseci. To jest onda kada on sam digne ruke ili uprava nađe čoveka spremnog da sedne na vruću stolicu u Partizanu, jer je takvih sve manje u srpskom fudbalu.\nMiletić na bolovanju\nTim iz Humske će dve preostale utakmice u Linglong Tajer Superligi Srbije i oproštajni susret u Ligi Evrope odigrati bez standardnog desnog beka Nemanje Miletića. On se povredio već u prvom poluvremenu poraza od Napretka i mora na lečenje, pa će ostati na brojci od 26 mečeva u prvom delu sezone 2019/2020. Trebalo bi međutim da bude fit za početak priprema sledećeg meseca.\nFudbal, Fudbalski klub Partizan, Savo Milošević


BARISTA GUILD OF EUROPE – BUCHAREST 2018 | Kafeterija\nBARISTA GUILD OF EUROPE – BUCHAREST 2018\nProšlog meseca smo odlučili da pošaljemo dvojicu naših talentovanih barista u Rumuniju na CoLab – Barista Guild of Europe, kako bismo im pružili mogućnost da steknu nova znanja i podele svoje iskustvo sa svetskim liderima iz sveta kafe.\nBarista Guild of Europe je udruženje osnovano pod okriljem SCA, kako bi se razvijala zajednica svih ljubitelja kafe i širila svest o specialty coffee trendovima.\nCoLab je seminarski program koji se svake godine održava, i sastoji se od trodnevnih aktivnosti, od kojih je jedan dan izdvojen za seminar – gde gosti predavači vrše edukaciju kroz prizmu istraživačkih i naučnih teza dobijenih tokom dugogodišnjeg vršenja eksperimenata i ulaganja sa aspekta svoje struke. Drugi deo je baziran na dvodnevnom obilaženju kafeterija i povezivanju lokalne zajednice sa predstavnicima internacionalne barista scene. Ovaj događaj je pažljivo osmišljen kako bi na jednom mestu okupio bariste, vlasnike kafeterija i pržionica, takmičare i svetske šampione u prženju kafe, i sve entuzijaste koje zanimaju procesi uzgajanja, obrade, prženja i pravljenja napitka od kafe. Ovde svi ljubitelji kafe imaju priliku da se okupe, razmene iskustva, stvore saradnje i utiču na to da se proširi svest o samoj kafi kao i da stvore povoljne okolnosti radi jačanja celokupne zajednice na svetskom nivou.\nNaš head barista Uroš Bačinić, i njegov asistent Luka Jakšić su ovoga puta bili deo te atmosfere, gde su imali priliku da predstave vrednosti Kafeterije, i na neki način zadive prisutne usled razmene iskustva koje su stekli radeći kod nas. Kao firma koja voli da ulaže u razvoj svojih poslovnih procesa i zaposlenih, veliko nam je zadovoljstvo što smo uspeli da razvojno motivišemo naše bariste i da im pružimo mogućnost da steknu veliko iskustvo i znanje kroz ovaj događaj.\nRumunija predstavlja mladu državu u svetu kafe, ali su u proteklih nekoliko godina ušli u taj ekosistem na glavna vrata, usled velike ljubavi i angažovanja prema tom poslu. Bukurešt, ili “Mali Pariz” kako ga neki nazivaju, sa svojim zadivljujućim kulturološkim i arhitektonskim kontrastima, sada već uveliko broji veliki broj pržionica i barista koji se mogu pohvaliti svojim zavidnim takmičarskim uspesima na svetskoj sceni. Grad je gotovo prezasićen speacialty coffee lokalima, gde se mogu probati neki od najfinijih varijeteta arabike. Pasija i interesovanje barista je praktično neočekivana i zadivljujuća, čije vas prisustvo zajedno sa aromama kafe obuzima pri poseti bilo koje kafeterije.\nObilaženje kafeterija po Bukureštu predstavlja jednu uzbudljivu šetnju kroz dinamičan razvoj kulture u prženju i ispijanju kafe, koja vas do te mere zadivi i inspiriše da vam svaka šoljica kafe popijena u tom ambijentu isporuči jednu dozu katarzične euforije, pripadnosti i ushićenja. Bilo da ćaskate sa simpatičnom Silvia Constantin, vlasnicom kafeterije First Coffee i SCA akademije, ili uživate u blistavoj aromi V60 Geisha napitka koju za vas u Origokafeteriji pažljivo priprema barista šampion Lavinia Toma, uživaćete u magičnoj dimenziji svojstvenoj coffee kulturi.\nCoLab seminar obično počinje rano ujutru, i traje tokom čitavog dana. U prvom delu se smenjuju gosti predavači sa svojim interesantnim i poučnim prezentacijama, zatim nakon pauze za ručak i popodnevnog epsressa, sledi deo sa radioniciama gde se uz druženje i individualno kreativno isticanje formiraju ideje i stavovi radi dizanja svesti o zadatoj temi, ili nekom drugom vidu edukacije i skill developmentu. Seminar je otvorila britanka Marie Pohler – Beverage Sensory System Specialist, koja je sastavljala rečenice sa besprekornošću i odmerenošću učitelja, i sa svojim detaljnim izlaganjem, i kasnije veoma inetersantnom radionicom, otkrila neke od tehnika senzorisanja ukusa i mirisa, koje koriste stručnjaci u velikim transnacionalnim kompanijama. Posle njenog izlaganja, na scenu su stupile Lisanne Oonk i Ivania Calderon, proizvodžači kafe iz Nikaragve. One su kroz svoju simpatičnu englesko-špansku prezentaciju pokušale da pokažu i podignu svest o farmerima u Južnoj Americi, i to kako siromaštvo, nepovoljni uslovi rada i stereotipi u tim državama utiču na ceo proces proizvodnje.\nPoslednje predavanje bilo je rezervisano za izuzetnog Tim Wendelboea. Kao neko ko predstavlja u najmanju ruku lidera u svetu kafe i osobu od uticaja u svim segmentima ovog posla, prisutni su sa ogromnim iščekivanjem priželjkivali njegovo izlaganje, koje je opravdalo didaktičan ton njegove naracije. Vlasnik jedne od najpoznatijih pržionica u Norveškoj, svetski barista šampion i svetski cup tasters šampion, autor mnogih knjiga koji konstantno podiže granice coffee zajednice i nastoji da inspiriše ljude širom sveta, uvodeći nove trendove i principe na gotovo svim nivoima. Tim je, na njemu svojstven način, otišao još jedan korak dalje i kupio svoju farmu Finca el Suelo u Kolumbiji, na kojoj se već nekoliko godina bavi gajenjem kafe i botaničkim istraživanjem. Njegovo podrobno izlaganje sa jasnim i zanimljivim botaničkim i biološkim tezama je publiku držalo bez daha, davajući tako jedan sveobuhvatan prilaz dubljem značenju uzgajanja kafe i svim nedaćama i izazovima sa kojima se nose danas farmeri širom sveta, i koliko je zapravo zahtevno stvoriti povoljne okolnosti da bi se jedno drvo kafe pravilno razvijalo.\nDanas naši baristi, vredno rade na usavršavanju i pravljenju kvalitetne kafe, i taj miris koji se širi Beogradom, Bukureštom i ostalim prestonicama, koji često umemo da uhvatimo i onda počnemo da verujemo da možemo da zavaramo vreme i ubedimo ga da nas mimoiđe, da svrati neki drugi dan, kako bi ta magija kafe samo još malo duže potrajala.\nKafeterija - BARISTA GUILD OF EUROPE – BUCHAREST 2018


Poslovna Žena, 31.08.2018.\nMinistar prosvete, nauke i tehnološkog razvoja u Vladi Republike Srbije Mladen Šarčević izjavio je danas da je usvajanjem Zakona o Nacionalnom okviru kvalifikacija (NOKS) stvoren pravni okvir da se uvede red u oblast kvalifikacija i da se svi nivoi i vrste kvalifikacija povežu sa tržištem rada.\nŠarčević je na konferenciji o Nacionalnom okviru kvalifikacija u Srbiji (NOKS), objasnio da će na taj način poslodavci tačno znati koja znanja nosi koja diploma, šta su tačno na fakultetu naučili pravnici i inženjeri.\nOn je najavio da nakon usvajanja Zakona o Nacionalnom okviru kvalifikacija (NOKS), sledi formiranje posebnih tela – Saveta za NOKS, kao i Agencije za kvalifikacije i Sektorskih veća.\nMinistar je naveo da je ubrzan proces formiranja Agencije za kvalifikacije i da bi ona već 2020. godine trebalo da počne sa radom.\nU formiranju tih tela sarađujemo sa ljudima iz Privredne komore Srbije. Takođe, u sva tela koja smo formirali, a tiču se visokog obrazovanja uključili smo privredu i poslodavce, rekao je Šarčević.\nOn je ukazao na to da je obavezno mišljenje poslodavaca o tome kakvi su diplomci fakulteta, visokih strukovnih škola kao radnici, odnosno koje veštine nosi određena diploma.\nZakon o Nacionalnom okviru kvalifikacija, koji je usvojen u aprilu, uvodi red u oblast kvalifikacija i povezuje ih sa tržištem rada, pa će tako poslodavci znati koja znanja nosi koja diploma, a istovremeno će svako zvanje dobiti svoju šifru, koja će biti usklađena sa evropskim registrom kvalifikacija.\nTakođe, Agencija za kvalifikacije, još jedno telo koje treba da bude formirano, obavljaće poslove obezbeđivanja kvaliteta (izrade predloga standarda kvalifikacija, vođenja registra), dok je ključna uloga sektorskih veća da kroz partnerstvo sa Agencijom utvrdi predlog standarda kvalifikacija.\nZamenik ambasadora Švajcarske u Srbiji Žan Luk Oš istakao je važnost povezivanja obrazovanja i zapošljavanja.\nOš je naglasio da je važna primena usvojenih zakona, da je Nacionalni okvir kvalifikacija tesno povezan sa zapošljavanjem, a to je važna tema i u Švajcarskoj i u Srbiji.\nPredstavnik Delegacije EU u Srbiji Stefen Hudolin istakao je da Evropska komisija prati rad institucija Srbije po pitanju uspostvaljanja ambicioznog plana u oblasti Nacionalnog okvira kvalifikacija.