Sada je i posred Srbije iscrtana meta ... | WebTribune\nHome SPEKTAR Sada je i posred Srbije iscrtana meta …\nPosted date: септембар 04, 2017 In: SPEKTAR\nAleksander Veršbou zvani Sendi, zamenik generalnog sekretara NATO-a između 2012. i 2016. godine, inače prvi Amerikanac na toj poziciji u istoriji NATO-a, izrazio je ovih dana zabrinjavajuću količinu nade da će Sjedinjene Američke Države Ukrajinu ipak početi da snabdevaju smrtonosnim oružjem za njenu borbu protiv Rusa i Rusije: „Mislim da postoji realna šansa za to… Sve je ozbiljnija debata o proširenju vojne pomoći Ukrajini.\nSekretar za odbranu SAD Džejms Metis sugerisao je da se proširenje pomoći, uključujući smrtonosno defanzivno oružje, u Vašingtonu aktivno razmatra. Kao prijatelj Ukrajine, nadam se da će SAD odlučiti da ukinu zabranu bivšeg predsednika Obame na isporuke smrtonosnog defanzivnog oružja.“\nČak se i Barak Obama, čija je administracija i zamesila ukrajinski konflikt i time odnose sa Rusijom svela na hladnoratovsku temperaturu smrzavanja, uzdržavao od snabdevanja Ukrajine smrtonosnom vojnom pomoći, svestan da bi takva vrsta pomoći Ukrajincima odnose između Amerike i Rusije iz tačke smrzavanja ugrejala do tačke ključanja.\nBila je to svojevrsna crvena linija preko koje se Vašington dosad nije usuđivao da pređe. Ali citirani optimizam Aleksandera Veršboua i sugestija Džejmsa Metisa upućuju na to da se raspoloženje u Vašingtonu menja; da kakva-takva uzdržanost sve više počinje da uzmiče pred novom američkom ofanzivom protiv Rusije i onoga što je percipirano kao njen interes na koji se može udariti.\nSENATOR IZ VISKONSINA\nA to pak znači da je sada i posred Srbije tamo negde u Vašingtonu iscrtana meta. Početak američkog napada na Srbiju najavljujemo već neko vreme – znali smo da je neminovan, nismo znali samo kada će se tačno dogoditi – a ovonedeljna poseta Beogradu senatora iz Viskonsina Rona Džonsona svedoči da je period ove neizvesnosti za nama, što znači da nam sad sledi period druge vrste neizvesnosti.\nReč-dve o senatoru Ronu Džonsonu, tek koliko je potrebno da bismo bolje razumeli šta nam se događa.\nPre svega, neophodno je naglasiti da su – pored svega ostalog – „Vikiliksove“ depeše američke diplomatije pokazale i da članovi američkog Kongresa, uoči svojih poseta inostranstvu, od Stejt departmenta i lokalne ambasade SAD dobijaju uputstva o onome što treba da poruče zvaničnicima s kojima se susreću. Što će reći da poruke ovih posetilaca, pa i senatora iz Viskonsina koji nas je sada posetio, treba shvatiti kao poruke samog Vašingtona a ne kao njihove lične stavove.\nOvo tim pre što je senator Ron Džonson predsedavajući Potkomiteta za evropsku i regionalnu bezbednosnu saradnju Komiteta za spoljne odnose američkog Senata, dakle, relativno visoko pozicioniran u vašingtonskoj spoljnopolitičkoj nomenklaturi.\nOtuda, njegovi stavovi o Rusiji sasvim su u skladu s politički poželjnim i preporučljivim načinom razmišljanja američkog establišmenta. „Posthladnoratovska Rusija je pod Vladimirom Putinom izvršila mračan zaokret. On je ohrabren slabošću i neaktivnošću. Sjedinjene Države moraju da počnu da se odnose prema Rusiji s pozicije snage“, poručio je, primera radi, krajem prošle godine.\nIz ovakvog stava prema Rusiji sledi i njegov stav prema Balkanu. „Ako Sjedinjene Države i Evropa ne budu angažovane u regionu“, rekao je pre dva i po meseca „Glasu Amerike“, „postoji opasnost da on padne pod uticaj Rusije, čiji je jedini cilj da destabilizuje to područje… Postoji izuzetna šansa da se zemlje u regionu okrenu ka Zapadu, integrišu u Evropsku uniju, sa zapadnim demokratijama. Ako ne pokažemo to liderstvo, ako ne budemo obraćali pažnju, mogle bi isto tako lako da padnu pod rusku dominaciju.“\nRon Džonson, s ovakvim svojim stavovima, s predsednikom Srbije Aleksandrom Vučićem sastao se i prilikom njegove posete Vašingtonu 17. jula. Posle tog sastanka Džonson je odabrao da javno govori samo o pozitivnim aspektima srpsko-američke saradnje iako je iza zatvorenih vrata, naravno, bilo reči i o Rusiji („To su bili pre svega razgovori o našoj političkoj i ekonomskoj budućnosti i odnosima sa Ruskom Federacijom“, otkrio je tada Vučić), ali to se ove nedelje promenilo.\nDžonson je, naime, posle novog susreta s Vučićem, ovog utorka u Beogradu, progovorio mnogo oštrije, a sva je prilika, zato i spomenusmo „Vikiliks“, da je iz njega progovorio i zvanični Vašington. Koji je, u najkraćem, Beogradu izdao javnu naredbu da se potčini njegovoj volji tako što će Rusiji reći njet kada je reč o dodeli diplomatskog imuniteta Rusima u Rusko-srpskom humanitarnom centru u Nišu.\nRečima senatora Džonsona, na konferenciji za novinare pored predsednika Vučića: „Što se tiče humanitarnog centra, nadam se da će se predsednik Vučić i Srbija odupreti svim pritiscima da daju imunitet. Mislim da bi to bio loš signal i sigurno ne bi bilo u interesu građana Srbije, u smislu dolaska zapadnog kapitala koji bi pomogao izgradnju vaše ekonomije. Da bi kapital došao iz Evrope, Sjedinjenih Država ili zapadnih zemalja neophodna je vladavina prava, što manje korupcije i pokazatelji da se zemlja kreće ka zapadnim demokratijama i kapitalizmu slobodnog tržišta, kao i da se protivi agresiji koju Vladimir Putin trenutno demonstrira u Rusiji.“\n„Ja nemam prava da odgovorim na ovo?“, umešao se onda Vučić, ne dozvolivši da bude postavljeno novo pitanje dok ne odgovori na pitanje koje mu i nije bilo postavljeno; detalj važan utoliko što pokazuje da Vučić i nije odgovorio novinarima nego senatoru Džonsonu, to jest Vašingtonu: „Mi donosimo odluke u skladu sa svojim interesima. Mi nismo bili izloženi nikakvoj vrsti agresije… U skladu sa interesima nezavisne i suverene Srbije, donosićemo odluke.“\nŠta nam čitava ova epizoda govori?\nPre svega, evidentno agresivniji nastup senatora Džonsona u odnosu na nastup koji je imao pre samo mesec i po dana posle prethodnog sastanka s Vučićem, potvrđuje procenu da je u međuvremenu u Vašingtonu i definitivno odlučeno da se krene u antirusku ofanzivu na Srbiju.\nDrugo: činjenica da je senator Džonson ovaj američki zahtev, da se niškim Rusima ne dodeli diplomatski status, izneo javno, govori da iza zatvorenih vrata do sada na taj zahtev nije odgovoreno pozitivno.\nTreći aspekt ove konferencije za novinare jeste Vučićeva replika senatoru Džonsonu, odnosno odgovor Srbije na ovu nameru Amerike da je ponizi – onako javnim izdavanjem naloga – i da je istovremeno udalji od Rusije, pri čemu simbolički značaj (ne)dodeljivanja diplomatskog statusa ruskim humanitarcima nadaleko prevazilazi praktični značaj ovog pitanja.\nEU I POGLAVLJE 31\nPre nego što vidimo kakav će biti odgovor Srbije Americi, pogledajmo i širu sliku kroz nekoliko povezanih sličica koje čine ovu našu stvarnost.\n„Večernje novosti“, tako, ovih dana javljaju da će „Evropska unija od septembra, čim joj se činovnici vrate s godišnjih odmora, biti zahtevnija prema Srbiji… Brisel je odlučan u tome da u ovoj fazi priključenja naše zemlje EU stavi akcenat na pitanje Kosova, odnose s Rusijom i vladavinu prava. Postoje pritisci određenih zemalja da na dnevni red što pre dođe poglavlje 31 koje se bavi spoljnom, bezbednosnom i obrambenom politikom. To bi, u slučaju Srbije, posebno bilo važno kada je reč o odnosima s Ruskom Federacijom. Zbog svojih zategnutih odnosa s Moskvom, iz ličnih interesa, u ovome pre svega prednjače Poljska i baltičke zemlje… Estonija, Letonija, Litvanija i Poljska insistiraju da se sve na ovom polju ubrza, da bi što pre ’odvojili Beograd od Moskve’, uslovljavanjima u pregovaračkom procesu. Neformalni dogovor je da se da još malo lufta do kraja ove godine, a da od januara krenu ozbiljni pritisci da se započne sa tretmanom ’ruskog pitanja’ – navode u Briselu. Što se tiče Kosova, Brisel traži nove pomake u cilju dalje normalizacije odnosa, i u tom smislu dosta se očekuje od najavljenog unutrašnjeg dijaloga u srpskom društvu, koji uskoro predstoji.“\nOva saznanja „Novosti“, takođe u „Novostima“, posredno je potvrdio i ministar spoljnih poslova Litvanije Linas Linkevičijus, porukom da „Srbija mora jasno da pokaže stratešku orijentaciju prema EU i spremnost za usklađivanje spoljne politike sa Unijom. Sada se događa suprotno – usklađenost sa stavovima EU smanjuje se u poslednjih pet godina… Pitanja koja se odnose na poglavlje 31 važna su za procenu njene strateške orijentacije… Od Srbije se ne traži da napusti svoje tradicionalno bliske odnose sa Rusijom. Međutim, kada se suočimo s kršenjem međunarodnog prava, suvereniteta i teritorijalnog integriteta druge zemlje, moramo da ostanemo čvrsti i ujedinjeni. Imajući u vidu aspiracije Srbije za članstvom u EU i rusku agresiju u našem susedstvu, neke akcije i izjave Srbije, poput izvođenja vojnih vežbi sa Rusijom, šalju dvosmislene poruke državama članicama EU.“\nUočljivo je, naravno, da u ovoj predstojećoj EU ofanzivi – ako su informacije „Novosti“ tačne, a reči litvanskog šefa diplomatije sugerišu da to jeste slučaj – dakle da u predstojećem EU napadu na Srbiju zbog Rusije prednjače američki klijenti unutar EU, Poljska i one tri pribaltičke države, što, u kontekstu konferencije za medije Rona Džonsona i poruke koja je tamo izrečena, ne može da bude slučajno.\nBaš kao što ne može da bude slučajno ni to što se istovremeno najavljuju napadi na Srbiju i zbog Rusije i zbog Kosova i Metohije. Pisali smo o tome u „Pečatu“ u više navrata, a potvrdu naše teze da bi srpsko odricanje od jednoga značilo i odricanje od drugoga (ma kojim redosledom) sad pronalazimo u ovonedeljnom tekstu bivšeg genseka NATO-a Havijera Solane „Balkan između suprotstavljenih polova“: „Pogledajmo odnose između Srbije i Rusije. Tokom posete Beogradu 2014, ruski predsednik Vladimir Putin otišao je toliko daleko da je rekao ’Rusija će, baš kao što je bila u prošlosti, uvek u Srbiji gledati svog najbližeg saveznika’. Uz dugovečne kulturne veze sa Rusijom, Srbija zavisi od isporuka ruskih energenata, kao i od prava veta koje Rusija ima kao stalna članica Saveta bezbednosti Ujedinjenih nacija. Dok god je Srbija u milosti Rusije, ona može da blokira članstvo Kosova u UN.“\nA pošto je od Beograda javno\nzatražio da se demonstrativno okrene od Rusije, senator Džonson je ove srede produžio u Prištinu, dan pre nego što će u Briselu biti nastavljen dijalog o normalizaciji odnosa…\nA tu je, najzad, i prošlonedeljni diplomatski obračun s Makedonijom koji je u međuvremenu dobio nešto jasnije obrise u obliku priznanja da su srpske diplomate u Skoplju zaista, kao što je Beograd i ustvrdio, bile na meti agresivnog obaveštajnog delovanja.\nTo je priznao izvestilac Evropskog parlamenta za Srbiju, Nemac Dejvid Mekalister – „Očigledno je da je Srbija bila razočarana određenim akcijama koje je Makedonija preduzela protiv srpskih diplomata… Ne mogu reći šta je bio razlog makedonskih akcija, šta im je bio motiv da učine tako nešto, jer nemam informacije“ – a priznao je i makedonski šef diplomatije Nikola Dimitrov, rekavši da „u obaveštajne aktivnosti zbog kojih je Srbija povukla diplomate nije bila upletena makedonska vlada. Obaveštajna aktivnost je delikatna aktivnost, ali je važno da nije upletena makedonska vlada“. Važniji deo Dimitrovljeve izjave, naravno, odnosi se na priznanje da obaveštajne aktivnosti jeste bilo, a za razjašnjenje drugog dela njegove tvrdnje, da u to nije bila upletena Vlada Makedonije, pobrinuo se njegov srpski kolega Ivica Dačić, precizirajući da se „saznanja srpskih bezbednosnih službi i ne odnose na makedonsku vladu ili neko konkretno ministarstvo u Skoplju, već na bezbednosni sektor“.\n„Naravno, u svemu tome uz učešće stranog faktora. Mogu da vam kažem koji je to strani faktor, ali neću. Ovde je reč da se to više ne dešava, da ne budemo kolateralna šteta globalnih međunarodnih odnosa“, dodao je Dačić, i time potvrdio da je makedonska epizoda bila sastavni deo tekuće ofanzive na Srbiju. Zašto? Zato što taj strani faktor nije bila Rusija, to je otvoreno i direktno rekao Aleksandar Vučić, a to pak dalje znači da je najveća verovatnoća da je reč o Americi.\nI sve nas ovo dovodi do najveće nepoznanice u čitavoj ovoj jednačini, a to je srpski odgovor. Ohrabruje to što se Srbija usudila da onako oštro odgovori na američku bezbednosnu pretnju iz Makedonije, ohrabruje i to što je Aleksandar Vučić našao za shodno da javno replicira senatoru Džonsonu, ali da li sve to znači da ćemo Rusima dati status koji smo im i obećali, i na to se pride obavezali Zakonom o potvrđivanju Sporazuma između Vlade Republike Srbije i Vlade Ruske Federacije o osnivanju srpsko-ruskog humanitarnog centra, koji je usvojen u Skupštini Srbije još 24. decembra 2012?\nMorali smo da se drznemo da ovu svoju zakonsku obavezu ispunimo još mnogo ranije, dok je Zapad samo mrzovoljno gunđao zbog te mogućnosti. Sada, kada je protiv nje i otvoreno progovorio, biće mnogo teže. A opet, šta je alternativa?\nTako da se, delom i sopstvenom zaslugom, zbog pomanjkanja hrabrosti da se deluje na vreme i loše procene toka događaja, u ovom trenutku nalazimo kao u onoj narodnoj priči o tamnom vilajetu. Ako uzmeš, kajaćeš se, ako ne uzmeš, kajaćeš se. Ali nije svako kajanje isto.\nŠta se, naime, dešava ako ispunimo američki nalog? Neće biti samo ugroženo dalje funkcionisanje niškog humanitarnog centra, niti će samo – a ni to nimalo nije samo, naprotiv – biti ugroženi naši odnosi sa Rusijom, već bismo svojim povinovanjem ovom američkom nalogu Amerikancima demonstrirali da ćemo i pred svakim sledećim njihovim zahtevom kapitulirati ako nas dovoljno jako pritisnu. A onda možemo da kažemo zbogom i Kosovu i Metohiji, i Republici Srpskoj, i samoj Srbiji koju volimo i drugu nemamo.\nAli imamo još i mogućnost da američki zahtev odbijemo, i da Rusima dodelimo status koji im i pripada. Da, to će značiti ulazak u otvoreni sukob sa Zapadom – ne treba se tome radovati – ali to je i jedini način da možda izbegnemo potpunu kapitulaciju. Što će reći da izbora zapravo i nemamo. Nažalost, to nije garancija da će pravi izbor na kraju i biti načinjen.


Šta očekuje zapadni Balkan: SAD riješile Makedoniju, slijedi BiH\nFoto: Ilustracija | Šta očekuje zapadni Balkan: SAD riješile Makedoniju, slijedi BiH\nDejan Šajinović 31.01.2019 07:20\nBANJALUKA - Nakon što je riješen dugogodišnji spor između Makedonije i Grčke u vezi s imenom te zemlje, mnogi analitičari osnovano pretpostavljaju da će se SAD, koje su odigrale ključnu ulogu u tom procesu, sada okrenuti rješavanju ostalih problema na Balkanu.\nNaime, smatra se da su dva preostala problema dijalog Beograda i Prištine, odnosno rješavanje statusa Kosova, te BiH, stari američki projekat, koji je krunisan Dejtonskim sporazumom, čedom američke administracije, koji su kasnije nadograđivale i podržavale i republikanske i demokratske administracije.\nKako nam je rečeno, u američkom fokusu bi prvo trebalo da se nađe Srbija, koju i republikanski i demokratski establišment u Americi smatraju ključnom zemljom na Balkanu za suzbijanje za njih neželjenog ruskog uticaja u regionu. Oni smatraju da, strateški gledano, BiH u ovom trenutku nema veliki značaj, ali da shvataju da je rješavanje "srpskog pitanja", odnosno veza Srba i Rusije, djelimično vezano i za problem BiH.\n"Srbija je za Ameriku važnija, ali je BiH formalno bliže NATO-u. Postoje razmišljanja da se do Srbije može doći preko BiH, zaobilaznim putem", rekao nam je jedan dobro upućeni sagovornik iz Vašingtona.\nMiloš Šolaja, direktor Centra za međunarodne odnose iz Banjaluke, slaže se da se rješavanjem pitanja Makedonije može očekivati jače angažovanje u vezi s BiH i ostalim zemljama u regionu, posebno kada su u pitanju evroatlantske integracije.\n"Sasvim je sigurno da će i EU zahtijevati brže i snažnije sprovođenje dogovorenih politika na zapadnom Balkanu, prvo prema Makedoniji, ali svakako i prema ostalim zemljama. Što se tiče BiH, tu će sigurno biti jače insistiranje u vezi s evroatlantskim integracijama koje bi sigurno išle i brže da nije bilo otpora iz RS", kaže Šolaja za "Nezavisne". Predviđa da će biti snažniji pritisak na institucije u BiH da se unaprijedi diskusija o tome šta NATO znači za BiH.\nKurt Basener, američki analitičar iz Savjeta za politiku demokratizacije i dobar poznavalac američke politike na Balkanu, kaže za "Nezavisne" da je rješavanje imena Makedonije bilo dugoročan prioritet američke politike, ali da se prilika pojavila odlaskom Nikole Gruevskog, bivšeg makedonskog premijera. Smatra da je američka politika pod predsjednikom Donaldom Trampom zauzela nacionalno orijentisan politički kurs, koji se odražava i na Balkanu. Navodi primjer prijedloga podjele Kosova između Beograda i Prištine, što bi, kako on kaže, mogao biti opasan presedan za BiH.\n"Geopolitički takmičarski mentalitet u SAD, ali i EU daje balkanskim vladarima više mogućnosti da se odupru jačem uvođenju vladavine prava u svojim državama. Rusija je u regionu problem ne zato što nudi građanima svoje društveno uređenje, nego zato što nudi crne audije političkim klikama", smatra on. Dodaje da u američkoj spoljnoj politici prema Balkanu nema strateške vizije, već da se ona već duže nalazi na autopilotu.\n"Međutim, i prije Trampa veoma malo se radilo na bilo kakvoj dugoročnoj strategiji s bilo koje strane Atlantika", rekao je on.\nInače, američki mediji spekulišu da je Ves Mičel, sada već bivši prvi čovjek Stejt departmenta za Evropu, prije nekoliko dana podnio ostavku upravo zbog Trampa i njegove ruske politike, te da će nakon skorog odlaska njegovog zamjenika u penziju Amerika ostati bez ključnih ljudi u Stejt departmentu koji se bave Evropom.


Reforme nu�ne zbog efikasnijeg rada Vlade\nPremijer Federacije BiH dr. Ned�ad Brankovi� danas je sa novim britanskim ambasadorom u našoj zemlji Michaelom Tathamom razgovarao o aktuelnim ekonomskim i politi�kim pitanjima vezanim za funkcioniranje Federacije BiH i ubla�avanje uticaja globalne ekonomske krize.\nPremijer Brankovi� podvukao je nu�nost rekonstrukcije Vlade FBiH i smanjenja broja institucija u cilju racionalnijeg rada i ušteda u trošenju bud�etskih sredstava. U funkciji rastere�enja privrede razmatra se mogu�nost smanjenja broja ministarstava sa 16 na 12, te u oblasti zdravstva i zapošljavanja formiranje jednog federalnog umjesto sadašnjih 11 zavoda za zdravstveno osiguranje i zapošljavanje.\nFunkcioniranje vlasti u Federaciji optere�eno je njenom slo�enom strukturom i politi�kim pitanjima - istakao je federalni premijer- i naglasio da se u cilju uspješnijeg i efikasnijeg rada neke odluke moraju donositi mnogo br�e.To se odnosi na Vladinu politiku privatizacije kako bi se sredstvima iz tog izvora oja�ala Razvojna banka Federacije BiH i osigurala efikasnija borba protiv posljedica ekonomske krize koja ve� sti�e i na naše prostore.\nAmbasador Tatham izrazio je razumijevanje za probleme prisutne u našoj zemlji i izrazio uvjerenje da �e se nastaviti proces pribli�avanja naše zemlje EU i Evroatlantskim integracijama.\nVelika Britanija sna�no podr�ava ovakvo opredjeljenje i u tom smislu �e nastaviti našoj zemlji pru�ati svaku vrstu pomo�i – naglasio je britanski ambasador.


NSRS: Ah šta ćemo ljubav kriti, hajdemo mini hidrocentrale graditi... - Gerila\nNSRS: Ah šta ćemo ljubav kriti, hajdemo mini hidrocentrale graditi…\n2 Jula, 20200\nDžaba smo se nadali, a neko bi, kao u vicu, rekao “džaba ste krečili”.\nIako je Klub poslanika SNSD prije tri dana trijumfalno predložio četiri zaključka na Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o koncesijama, među kojima je zatraženo da bude sačinjen prijedlog mjera kojima će se preispitati svi ugovori o koncesijama i status aktivnosti predviđenih ugovorima, od tog ipak neće biti ništa.\nSNSD jeste glasao za navedeni prijedlog, ali ne i njihovi koalicioni partneri, kao ni opozicija koja je bila suzdržana.\nDa nešto “smrdi” i da ovaj prijedlog neće proći, moglo se osjetiti već jutros po sramnim izjavama Petra Đokića, ministra energetike i rudarstva Republike Srpske koji je rekao je da Srpska želi da korišćenje prirodnih resursa bude isključivo u funkciji njenog razvoja, navodeći da je do sada izgrađeno 29 malih hidroelektrana, u toku je izgradnja još sedam, a ukupna vrijednosti svih 36 objekata je 352 miliona KM.\nĐokić je istakao da to nisu male investicije, ističući da su u izgradnji tih objekata učestvovale stotine radnika, a da su brojne domaće firme su stekle reference da mogu da grade takve objekte i na nekim drugim područjima.\n“Republika Srpska do sada je dobila oko 107 megavata instalisane snage. To nije malo sa stanovišta ukupnih bilansa koje ima Srpska, posebno što imamo obavezu da povećavamo obim energije proizvedene iz obnovljivih izvora”, izjavio je Đokić za Glas Srpske i dodao da u navedenim izmjenama i dopunama Zakona o koncesijama riječ zapravo o “sitnim promjenama zakona zato što nomotehnička pravila ne dopuštaju obimniju promjenu i moralo bi da se ide u predlaganje novog zakona, a za to još ne postoji potpuna spremnost”.\nTa izjava je u suprotnosti sa epohalnim najavama Srđana Mazalice od prije par dana.\nMazlica je za portal Gerila info kratko komentarisao da mu je žao što zaključci SNSD-a nisu podržani od strane ostalih narodnih poslanika u NSRS.\nNa naše pitanje da prokomentariše odluku koalicionih partnera SNSD-a, da ne podrže ove promjene, Mazalica je rekao da je to pitanje isključivo za te stranke.\n“Ne bih komentarisao njihove razloge, najbolje je da oni samo to objasne. Žao mi je što smo propustili priliku da dođemo do dobrih rješenja dugoročno gledano kada je u pitanju ova oblast jer su ovi zaključci bili vrlo konkretni , odnosno vrlo nedvosmisleno su davali zadatke prema više institucija, znalo se tačno šta će biti čiji zadatak i redosleijed obaveza. Na žalost, sada smo u situaciji da se sve dalje inicijative za dalju izgradnju mHE se mogu nesmetano provoditi”, zaključio je Mazalica.\nNenad Bužanin, predsjednik Ekološko-promotivnog udruženja “Eko-zona Šipovo”, za naš portal tvrdi da bi ova inicijativa prošla, odnosno bila usvojena, da je postojala stvarna volja i namjera za tim.\n“Sama činjenica da ovdje nije bilo stopostotna saglasnost vladajuće koalicije govori u prilog tome da nije postojala volja za promjenom nabolje kada govorimo o zaštiti rijeka od gradnje mini hidrocentrala na našim rijekama”, rekao je za naš portal Bužanin.\n“Ono što takođe buni je i drugi zaključak ovog prijedloga koji traži da se urade analize hidropotencijala na vodotocima u Srpskoj, ali postavlja se pitanje čemu ta analiza ako je namjera prijedloga bila da se spriječi dalja izgradnja centrala na rijekama”, postavlja pitanje Bužanin.\nBužanin je mišljenja da je ova inicijativa ponukana odlukom Predstavničkog doma Parlamenta Federacije BiH da usvoji Deklaraciju o zaštiti rijeka i izglasao zaključak o potpunoj zabrani gradnje malih hidroelektrana na cijeloj teritoriji FBiH. Ovim zaključkom se dao rok Vladi FBiH da u roku od tri mjeseca izvrši analizu i predloži izmjena u zakonodavstvu što će omogućiti provođenje ove zabrane i u praksi.\n“Bojim se da je ova incijativa bila samo standardo nadmetanje u priči ko je bolji entitet, i da nije dovoljno dobro i temeljno pripremljena, a očito nije imala ni široku podršku među političkim subjektima”, ističe Bužanin.\nIz Centra za životnu sredinu priznaju da ovakav ishod i nije bio neočekivan.\n“Pogotovo nakon odluke Federacije BiH, teško je bilo očekivati da se sve odjednom promijeni nabolje. Iako bi bilo najlogičnije da se odluka o javnom iskorištavanju rijeka tretira isto na teritoriji cijele BiH, a u korist zaštite životne sredine, i da su bar tu politike koliko-toliko usaglašen”, naglašava Redžib Skomorac za naš portal.\n“Moguće da je odluka vezana za stopiranje izgradnja mHE na teritoriji FBiH uticala i na pojedine poslanike u Narodnoj skupštini RS, ali ostaje da se vidi da li će i na koji način te odluke da sprovede i sama Federacija”, zaključuje Skomorac.\nRelated tags : mhe mini hidrocentrale Petar Đokić republika srpska rijeke sloboda rijekama Srđan Mazalica\nNSRS: Usvojen novi Poslovnik.\nKritike opozicije da novi Poslovnik Narodne skupštine ograničava govor\n9 Maja, 20200\nNove žrtve koronavirusa u Republici Srpskoj\nU posljednja 24 časa u Republici Srpskoj je preminulo šest osoba od koronavirusa. Tri muškarca i jedna žena, kod kojih je potvrđen virus korone, preminuli su u Univerzitetskom kliničkom centru\n2 Maja, 20200\nUzalud ruska dezinfekcija: Pacijente premještaju sa pojedinih odjela UKC RS\nU toku je premještanje pacijenata sa pojedinih klinika Univerzitetskog kliničkog centra u Banjaluci, saznaje ekipa televizije N1. Do sada je na UKC evidentirano više od trideset slučajeva zaraženih o\n30 Marta, 20200\nU Republici Srpskoj jedan novi slučaj korona virusa, ukupno 201 zaražena osoba\nU Republici Srpskoj u posljednja 24 sata potvrđen je jedan novi slučaj virusa korona, rekao je ministar zdravlja i socijalne zaštite RS Alen Šeranić na konferenciji za medije na kojoj je pre


"Večni" Amerikanac ostaje u Madridu: Provešće deset godina u klubu | Košarka\n"Večni" Amerikanac ostaje u Madridu: Provešće deset godina u klubu | Mondo.Me Prod\n"Večni" Amerikanac ostaje u Madridu: Provešće deset godina u klubu 0 Podijeli Podijeli na facebook Podijeli na twitter Podijeli na viber Pošalji na mail\n21.05.2020. / 15:47\n"Večni" Amerikanac ostaje u Madridu: Provešće deset godina u klubu\nAutor Milutin Vujičić 21.05.2020. / 15:47\nBilo bi bez veze da se oprosti bez navijača...\nPromena plana u Madridu!\nDžejsi Kerol (37, 188cm) najavljivao je penziju po završetku tekuće sezone, ali kako piše španski list "AS" predomislio se i odigraće još najmanje jednu sezonu u dresu Real Madrida, kluba u koji je stigao sada već davne 2011. godine.\nUkoliko se ove najave obistine, to će značiti da je Kerol kao član "kraljevskog kluba" proveo punu deceniju, što nije naročito uobičajen slučaj u evropskoj košarci, posebno za Amerikance.\nDogovora još nema, ali pošto je Kerol saopštio Real Madridu da bi želeo da ostane još jednu godinu - veruje se da će mu iz kluba izaći u susret, posebno što postoji "opasnost" da se oprosti bez prisustva publike zbog pandemije korona virusa.\nKerol je inače dvostruki šampion Evrolige sa Real Madridom (2015. i 2018. godine), a vrlo dobro je poznato da je jedan od najboljih šutera na "starom kontnentu".\nBio je jedan od ključnih igrača u uspesima "kraljevskog kluba" u eri trenera Pabla Lasa, a tokom devetogodišnjeg staža u Evroligi u njihovom dresu prosečno je beležio 9,5 poena po meču uz sjajan procenat šuta za tri poena (42,3%).\nMomak iz Vajominga, koji je nastupao za reprezentaciju Azerbejdžana, igrao je još za Teramo i Gran Kanariju.\nSRBIN ZAMJENJUJE SRBINA: Željko umjesto Pešića trener Barse?!


Parlament od ponedeljka bezuspešno glasa za izbor naslednika odlazećeg predsednika Serđa Matarele, preneo je Rojters.\nBlok desnog centra, uključujući Forca Italiju i Ligu, rekao je svojim poslanicima da glasaju za konzervativnu predsednicu Senata Elizabetu Kazelati, umesto da traže kandidata koji bi imao širu podršku.\nTaj potez se završio loše, a Kazelati je dobila samo 382 glasa podrške od 1.009 parlamentaraca i regionalnih delegata koji su imali pravo glasa, što je daleko manje od 505 potrebnih za pobedu.\nIznenađene kritikom i uz međusobne optužbe, stranke desnog centra bile su uzdržane na današnjim izborima, dok levi centar nije predložio novog kandidata, što znači da će i šesti krug glasanja biti završen neuspehom.\nDesničarska Liga i partija desnog centra Forca Italija saopštile su da će obe biti uzdržane na izborima, dok je levi centar rekao da će njeni poslanici ubaciti prazne listiće.\n- Stiče se utisak da su pokušali da nas podele, maštovitim idejama, umesto da pronađu rešenje za zemlju - rekao je Enriko Leta, lider glavne grupe levog centra, Demokratske partije (PD).\nNeuspeh u pronalaženju konsenzusa zatrovao je političku atmosferu, sa potencijalno opasnim posledicama po stabilnost široke koalicije koja podržava vladu premijera Marija Dragija.\nDragi, koji je i sam kandidat za šefa države, nagovestio je da možda neće biti voljan da ostane premijer ako se njegova vladajuća koalicija podeli zbog predsedničkih izbora.\nDemokratska stranka levog centra, takođe, je navela da će se povući iz vlade ako ne bude uključena u izbor predsednika.\nNemogućnost da izaberu novog predsednika mogao bi na kraju da otvori put ka drugom mandatu za Matarelu, iako je odlazeći predsednik, koji ima 80 godina, to isključio.\nDva člana vlade izjavila su Rojtersu juče da postoji velika mogućnost njegovoh reizbora.\nPored Dragija i Matarele, kandidati za predsednika su i Elizabeta Beloni, karijerni diplomata koja se nalazi na čelu tajnih službi i Sabino Kaseze, 86-godišnji bivši sudija Ustavnog suda.\nMeđu mogućim kandidatima su i bivši predsednik donjeg doma parlamenta Pjer Ferdinando Kazini, bivši premijer Đulijano Amato i ministarka pravde Marta Kartabija, koja je ranije predsedavala Ustavnim sudom.


Vaterpolisti Srbije minimalnim trijumfom nad Nemačkom 8:7, u polufinalu Svetskog kupa u Berlinu, plasirali su se u završnicu eminentnog takmičenja, ali što je mnogo važnije, overili i vizu za Olimpijske igre u Pekingu. Mada su srpske „ajkule“ silovito ušli u meč i već početkom ..\nUoči prve utakmice trećeg kola kvalifikacija između Glazgov Rendžersa i Crvene zvezde, ostrvski novinari sa svih strana prosto se utrkuju da nas što više ocrne kako smo nacisti i rasisti (?!) i da nam nije mesto u Evropi. Konačno su, barem na jedan dan, optužbe stale, te je sportska tema dvomeča sa srpskim šampionom našla prostora... Kompletan tekst\nIspit fudbalske snage, ali i navijačke kulture očekuje Srbiju u Belgiji za deset dana. Selektor Havijer Klemente objavio je spisak igrača koji će na terenu stadiona „Kralj Boduen“ u Briselu 22. avgusta (20.45) pokušati da se za korak približe Evropskom prvenstvu u Austriji i Švajcarskoj. Svestan ozbiljnosti poruka iz Niona u vezi sa srpskim ... Kompletan tekst\nU Strazburu, sedištu Međunarodnog suda pravde, dogodila se nepravda. Nacionalni košarkaški tim Srbije poražen je na startu turnira u Francuskoj od domaće selekcije posle produžetaka rezultatom 93:87 (24:22, 25:16, 17:24, 11:15, 16:10), ali utakmica je ostala u senci dešavanja u poslednjim sekundama meča, kada su se prvo ...\nSpecijaliteti premijernog kola Premijer lige sačuvani su za danas, kada će na terene istrčati prvotimci aktuelnog engleskog šampiona Mančester;... dalje\nFuriozno od starta! Očekivano ubedljivom pobedom nad Hanzom iz Roštoka (3:0) najbolja nemačka ekipa svih vremena Bajern Minhen odlično je započela novu sezonu Bundeslige i misiju povratka „salatare“ na „Alijanc arenu“... dalje


Gimanzijalci iz Mrkonjić Grada osvojili prvu nagradu i na Tesla Festu u Novom Sadu - Zdravi Portal\nNaslovna»Pozitivne priče»Gimanzijalci iz Mrkonjić Grada osvojili prvu nagradu i na Tesla Festu u Novom Sadu\nBy Jasmin Niksic Objavljeno\t 23/10/2018 Pozitivne priče\nNakon što je grupa gimnazijalaca iz Mrkonjić Grada predstavila po prvi put svoju aplikaciju u Banjaluci i odmah osvojila srebrenu plaketu, odlučili su da svoj rad predstave i Novosađanima.\nNaime, u Novom Sadu održan je Tesla Fest i ova sjajna grupa gimnazijalaca je osvojila prvu nagradu sa predstavljenom aplikacijom “RealChem3D” čiji je glavni cilj da pomogne pri učenju i shvatanju hemije, a prilagođena je srednjoškolcima.\nAplikacija sadrži 3D prikaz atoma iz periodnog sistema elemenata kao i molekula, koje su tema rada na časovima hemije. Naravno, aplikacija je dostupna i na android uređajima u virtualnoj i proširenoj realnosti. Ona ide u korak sa najnovijom tehnologijom, koja je svakako zanimljiva svim srednjoškolcima.\nTim koji je radio na aplikaciji sastoji se iz četiri člana. Ivana Perić i Milan Mandić su zaduženi za modeliranje molekula i atoma, a Filip Kostić i Dejan Mandić za mehaniku i funkcionalnost same aplikacije.\nFilip dodaje da veliku pomoć im je pružio kamp mladih programera “Pitam Da” koji je odgovoran za njihovo znanje iz programiranja, kao i naš mentor Nataša Roljić.\nPrethodni članakUspješno obavljeno snimanje filma “Ta djevojka”\nSlijedeći članak Kulturna manifestacija „Andrićevi dani“ 2018.


Manćini ga baš voli: Predložio Mihu za trenera Intera\nJedan od kandidata za klupu milanskog Intera je bivši igrač tog kluba Siniša Mihajlović, a za to ga je predložio Roberto Manćini. Srpski trener je u Milanu dobio otkaz u toku ove sezone i sada bi mogao da sedne na klupu najvećeg rivala, čiji je… »\nProblem na početku: Muslin ostao bez štopera na kog je ozbiljno računao\nNije dobro počeo mandat novog selektora fudbalske reprezentacije Srbije. Od kako je postao selektor fudbalske reprezentacije Srbije Slevoljub Muslin suočio se sa prvim većim problemom. U pitanju je povreda igrača koga vrlo dobro poznaje još iz… »\nKlop priznao grešku: Veći deo vremena me ignorišite, ali sada me poslušajte!\nMenadžer Liverpula pozvao je navijače da ne idu bez karte za utakmicu u Bazel na finale Lige Evrope, koje taj tim igra protiv Sevilje. Posle plasmana u finale Jirgen Klop je u euforiji zbog pobede nad Viljarealom pozvao navijače da naprave… »


Gradiska.com - Svjetski dan Crvenog krsta\nNa ovaj dan 1828. godine rođen je Anri Dinan,osnivač jednog od najmasovnijih i najstarijih humanitarnih pokreta.\nSekretar Gradske organizacije Crvenog krsta Gradiška Borko Dević kaže da svake godine nastoje obilježiti ovaj značajan datum, te da će ove godine posjetiti porodilište Bolnice Gradiška i da će porodiljama I bebama pokloniti pakete i Odjelu porodilišta ćebad.\n“Aktivisti Crvenog krsta u ovom periodu naši volonteri su odradili ogroman posao. Određene namirnice smo dopremali našim starijim sugrađanima I socijalno ugroženim kategorijama.U ovom periodu smo podijelili preko hiljadu paketa” kaže Borko Dević, sekretar.\nGradska organizacija Crvenog krsta Gradiška obilježiće Nedjelju Crvenog krsta od 8. do 15. Maja, te će obići porodice sa djecom sa smetnjama u razvoju i oko 50 višečlanih porodica i uručiti im prigodne pakete.\nViše iz kategorije: « Ugostitelji i frizeri počinju sa radom\tVećina ugostiteljskih objekata u Gradišci počela sa radom »


Beta 22. avgusta 2017. 21:55\nKandidati Srpske liste za predsednike deset opština sa srpskom većinom na Kosovu i Metohiji prijavili su Centralnoj izbornoj komisiji u Prištini svoje kandidature za predstojeće opštinske izbore, javlja RTS.\nIstovremeno su za lokalne izbore 22. oktobra predati spiskovi odborničkih kandidata za skupštine u deset srpskih opština.\nPredsednik Srpske liste i kandidat za predsednika opštine u severnom delu Kosovske Mitrovice Goran Rakić izjavio je da se na listi kandidata nalaze „odgovorni, hrabri i čestiti ljudi“.\n„Oni će se u naredne četiri godine boriti za bolji život Srba na ovim prostorima, uz snažnu podršku gradjana, ali i predsednika Srbije Aleksandra Vučića i Vlade Srbije“, rekao je Rakić u Prištini posle predaje liste kandidata.\nOn je dodao da duboko veruje da će gradjani podržati Srpsku listu i sve njene kandidate u svim opštinama, jer je Srpska lista jedina garant opstanka i ostanka Srba na tim prostorima.\nPored odborničkih kandidata u srpskim sredinama, Srpska lista imaće kandidate za odbornike u još 11 opština u kojima Srbi nisu većina.\nPored Rakića, kandidati Srpske liste za predsednike opština su Srdjan Popović u Gračanici, Dragan Petković u Partešu, Strahinja Spasić u Klokotu, Gradimir Mikić u Ranilugu, Svetislav Ivanović u Novom Brdu, Zoran Todić u Leposaviću, Vučina Janković u Zvečanu i Stevan Vulović u Zubinom Potoku.


Tešnjar u magazinu "Film Scout" | VAmedia - info portal\n24/12/2015 24/12/2015 Нема коментара на Tešnjar u magazinu „Film Scout“\nZahvaljujući sertifikatu koji je grad Valjevo dobio 2013. godine od Srpske filmske asocijacije, a kojim se potvrđuje da ispunjava kriterijume programa razvoja poslovnog okruženja naklonjenog filmskoj i TV produkciji, Grad Valjevo je predstavljen u magazinu „Film Scout“ na prvom evropskom Sajmu lokacija održanom 14. i 15. decembra u Londonu Design Business Center.\nKao pravi dragulj prezentovana je stara gradska čaršija Tešnjar koja je dobro poznata u svetu domaće filmske produkcije, a u cilju animiranja svetskih producenata kojima bi ova lokacija bila primamljiva za snimanje filmova i serija.\nNa ovom Sajmu učestvovao je tim iz Srbije, a poseban akcenat stavljen je na predstavljanju programa filmskih podsticaja u Srbiji koji stupa na snagu 2016. godine. Srpskoj filmskoj asocijaciji pridružili su se filmski i TV producenti koji su radili projekte za Survivor, Vice, telekomunikacije, banke i FMCG.\nInače, grad Valjevo je prezentovan kao primamljiva lokacija za domaću i inostranu TV i filmsku produkciju i na internet prezentaciji www.filminserbija.com.


NIKO NIKADA KAO NIKOLA JOKIĆ! Ni najveći NBA centri u ovome nisu uspeli, a to je zapravo NAJCENJENIJI kvalitet Srbina! /VIDEO/\nSrbin ispisuje strane istorije.\nNikola Jokić igra vrhunsku sezonu u Denver Nagetsima, ali tek kada vidimo neke statističke podatke postaje jasno u kojoj meri. Srpski centar je postao prvi centar u istoriji NBA lige koji je stigao do 2.000 asistencija u karijeri pre nego što je napunio 26. godinu. Impresivno, ali zvuči još bolje kada se zna da je sledeći na listi Bred Dogerti koji je to učinio tek u 28!\nPodsetimo, Nikola je 19. februara napunio 25. godinu, tako da bi do kraja sezone mogao ozbiljno da podeblja taj učinak. Poznato je da NBA zvezde obožavaju da ga određuju kao "plejmejkera u telu centra" aludirajući na njegov sjajan pregled igre, te činjenicu da asistencije deli kao od šale.\nIma tu asistencija nakon akcija u pik en rolu, dodavanja iza leđa, kroz noge, ispod noge, iza glave, ma sve što vam padne napamet. Ipak, ono što se često zamenaruje je kvoterbekovska akcija Srbina, kao protiv Toronta. Kada nakon promašenog koša hvata loptu ne tako da osigura skok, već da odmah izbaci igrača u kontranapad:\nPOJAVIO SE SNIMAK HAPŠENJA! Šta si dozvolio "crni" Ronaldinjo, saradnik priveden sa VREĆOM na glavi! /VIDEO/\nSramota svetskih razmera, NBA liga ne pamti ovakav skandal! Prostakluk u Njujorku koji je zgrozio Ameriku, navijač PLJUNUO Bogdanovog saigrača!\nKošarkaš Atlante Trej Jang, našao se na meti navijača Njujork Niksa, tokom druge utakmice prve runde plej-ofa NBA lige.\nAko idete put mora, Zlatibora ili Divčibara bilo bi dobro da IZBEGNETE OVE DEONICE - ozbiljni radovi traju do 30. juna, a ima zatvorenih i tunelskih cevi


Ombudsman: Neregulisan pravni status Koordinatora za romska pitanja otvara vrata diskriminaciji\nponedeljak, 2. novembar 2015. 11:31h\nRadno mesto koordinatora za romska pitanja, njihova ovlašćenja, uloga i položaj nije uređen zakonima niti podzakonskim aktima Republike Srbije.\nInstitucija Pokrajinskog zaštitnika građana - ombudsmana je stoga u oblasti zaštite prava nacionalnih manjina analizirala položaj koordinatora za romska pitanja u jedinicama lokalne samouprave u AP Vojvodini.\nCilj razgovora sa koordinatorima za romska pitanja bio je da se utvrdi na koji način je regulisano njihovo radno angažovanje, kakvog uticaja oblik i način njihovog radnog angažovanja ima na kvalitet njihovog rada i rada jedinica lokalne samouprave, kao i na kvalitet ostvarivanja ljudskih prava pripadnika romske nacionalne manjine.\nAnaliza prikupljenih podataka i informacija pokazala je da su kordinatori za romska pitanja najčešće jedina veza između lokalne romske zajednice i državnih organa, institucija i službi. Više od polovine njih ni posle višegodišnjeg radnog ili volonterskog angažovanja u jedinici lokalne samouprave nije zaposleno na neodređeno vreme po osnovu ugovora o radu.\nČak i koordinatori koji su danas stalno zaposleni, prethodno su taj posao više godina obavljali po osnovu ugovora o radu na određeno vreme, ugovora o delu, ugovora o privremenim i povremenim poslovima, a što je protivno propisima.\nU međuvremenu, dok je ova analiza privođena kraju, višegodišnji radni angažman nekoliko koordinatora za romska pitanja u AP Vojvodini prestao je i zbog formalnopravne neuređenosti, odnosno neregulisanosti ovog pitanja, navodi se u saopštenju Ombudsmana.\nInstitucija Pokrajinskog zaštitnika građana - ombudsmana je o rezultatima ove analize i preporukama izvestila sve nadležne pokrajinske i državne organe i insititucije. Jedna od preporuka je da se dopuni Zakon o lokalnoj samoupravi na taj način da se iza člana 98 doda novi član koji bi predvideo da se u svim jedinicama lokalne samouprave u kojima pripadnici Romske nacionalne manjine čine više od 5 odsto od ukupnog broja stanovnika prema poslednjem popisu stanovništva u Republici Srbiji uspostavlja koordinator za romska pitanja koji bi pružao stručnu i tehničku pomoć u unapređenju položaja romske nacionalne manjine.\nU jedinicama lokalnih samouprava u kojima pripadnici Romske nacionalne manjine čine manje od 5 odsto od ukupnog broja stanovnika uspostavljanje koordinatora za romska pitanja predstavljalo bi mogućnost, a ne obavezu.\nU zaključku analize, koji jasno ukazuje na značaj položaja koordinatora za romska pitanja za unapređenje položaja pripadnika romske nacionalne manjine u AP Vojvodini, konstatuje se da je u odnosu na Rome, uz brojne predrasude i stereotipe u javnosti, prisutna i neposredna i posredna, sistemska, kolektivna i individualna diskriminacija. Ona se u radu pojedinih organa jedinica lokalne samouprave, ustanova, javnih službi i drugih nosilaca javnih ovlašćenja vrši kako činjenjem, tako i nečinjenjem, zaključuje se u saopštenju Pokrajinskog zaštitnika građana.\nAnaliza položaja koordinatora za romska pitanja u jedinicama lokalne samouprave u AP Vojvodini dostupna je na vebsajtu Pokrajinskog zaštitnika građana - ombudsmana.


Vulić: Note Turkovićeve neće dobaciti dalje od portira ambasada - Argumenti\nNaslovna BiH Vulić: Note Turkovićeve neće dobaciti dalje od portira ambasada\nPoslanik SNSD-a u Predstavničkom domu Parlamentarne skupštine BiH Sanja Vulić izjavila je Srni da „samozvana kraljica diplomatije (Bisera Turković) piše note u ime BiH i misli da će to dobaciti dalje od portira“.\n– Da li je Bisera Turković umislila da neko, a pogotovo neko iz BiH poput nje, zaista može govoriti velikim silama šta će i kako će da rade – upitala je Vulićeva komentarišući upućivanje nota ambasadama Ruske Federacije, Kine i Srbije zbog prisustva njihovih predstavnika obilježavanju 9. januara – Dana Republike.\n– Tako je kraljica diplomatije na svom profilu nedavno podijelila bizarni video sa lavom koji riče nakon sastanka sa ministrom spoljnih poslova Ruske Federacije Sergejem Lavrovom uz opis „diplomatija visokih uloga“ – podsjetila je Vulićeva.\n– Privatno se može pokrivati koliko hoće, ali pitanje je kakvu poruku šalje kao ministar i zamjenik predsjedavajućeg? Po povratku u Sarajevo, Turkovićeva prepričava kako je ona Lavrovu „aranica“ i najžalosnije je što su joj njene stranačke kolege povjerovale. Džaba lav i video, ambasador Rusije je bio na proslavi našeg Dana Republike i nema note, ni prave, ni lažne koja će to promijeniti. Što se Kine tiče, bolji poznavaoci spoljne politike kažu da je upravo Bisera ta koja BiH konstantno uvlači u sukob s Kinom, pa onda se mora reagovati i reći da su to njeni privatni i stranački stavovi, nikako stavovi zajedničkih institucija i Predsjedništva BiH – naglasila je Vulićeva.\n– Tom prilikom je reagovao srpski član Predsjedništva BiH Milorad Dodik i objasnio da to nisu stavovi BiH, ni Republike Srpske. To je, Bisera, narušilo diplomatske odnose, a ne ova tvoja podmetanja. Znamo mi da je tebi bitno da u čaršiji kažu „joj, jest im rekla“, a ljudi ne znaju suštinu jer ih dezinformišeš i neovlašteno istupaš – poručila je Vulićeva Turkovićevoj.\nTo što Turkovićeva urušava dignitet BiH, istakla je Vulićeva, „nama u Republici Srpskoj i nije nešto posebno krivo, ali dok ima procedura i Ustava, ima da se nadležnosti poštuju“.


Naslovne strane za petak, 20. avgust 2021. godine\nBeta 20. avgusta 2021. 08:20\nBeogradski listovi na naslovnim stranama izdanja za petak, 20. avgust, pišu o trećoj dozi vakcine protiv korona virusa, o potencijalnim kovid propusnicama, planu za početak školske godine, Avganistanu, lokalnim izborima na Kosovu, kao i o slučaju „Tviter“.\nBLIC – Nakon što su talibani ponovo preuzeli vlast u Avganistanu, list piše „Evropska policija upozorava: Teroristi opet prete Evropi“. List istražuje i „Koju treću dozu vakcine za koronu treba primiti“. O Evropskom prvenstvu u odbojci koje se odigrava u Beogradu, list nakon pobede u prvom kolu ženske reprezentacije Srbije piše „Srbija krenula po zlato, BiH pala 3:0“.\nALO – „Neću milione u svoj džep, hoću da gradjani budu bogati“, izjavip predsednik Srbije Aleksandra Vučića.\nVEČERNJE NOVOSTI – U tekstu „Plan za početak školske godine“, list piše na koji način će se odvijati nastava u zavisnosti od epidemiološke situacije u datom trenutku. Novinarka Ljiljana Smajlović kaže za list „Tviter na usluzi vlastima Amerike“.\nDANAS – Nakon najave ministra unutrašnjih poslova Aleksandra Vulina da će insistirati na pojedinačnoj odgovornosti onih koji prave nerede na fudbalskim utakmicama, list piše „Kamere na stadionima ‘love’ Vučićevu opoziciju“. O stavovima stranaka o potencijalnih kovid propusnica, list piše da „ćute i vlast i opozicija“.\nINFORMER – „Treća doza čuva glavu“, o imunizaciji na korona virus. „Nisu problem izborni uslovi nego što narod neće da glasas za Djilasa i Mariniku“, izjava predsednika Srbije Aleksandra Vučića.\nKURIR – „Broj mrtvih biće dvocifren sledeće nedelje“, list prenosi izjavu doktora Radmila Jankovića o epidemiji korona virusa.\nPOLITIKA – O lokalnim izborima na Kosovu, predsednik Srpske liste Goran Rakić kaže „Jedinstvom osudjujemo plan albanskih partija“. List prenosi izjavu predsednika Srbije Aleksandra Vučića datu prilikom posete Prokuplju, Blacu i Brusu „Primiću i treću dozu vakcine“.\nSRPSKI TELEGRAF – „Pritisci na Srbiju sa svih strana“, izjava predsednika Srbije Aleksandra Vučića. „Sve o trećoj dozi vakcine“, list piše o vakcinaciji protiv korona virusa.


Slobodan Petrović: Tamo gde oni ne smeju, mi smemo, šta oni ne znaju, mi znamo\n„Tamo gde oni ne smeju, mi smemo, što oni ne znaju, mi znamo“, poručio je predsednik Samostalne liberalne stranke sa ceremonije obeležavanja 12 godina postojanja ove političke partije. SLS u sadašnjem skupštinskom sazivu ima jednog poslanika. Obeležavanje dvanaestogodišnjice stranke započeto minutom ćutanja povodom tragične smrti Olivera Ivanovića i pozivom da se pronađu počinioci i nalogodavci ovog gnusnog ubistva.\n„Posle 12 godina, Samostalna liberalna stranka, ostaje da bude tu gde su problemi i gde je teško, tamo gde oni ne smeju, mi smemo, što oni ne znaju, mi znamo“, poručio je predsednik Samostalne liberalne stranke prilikom obeležavanja više od decenije postojanja ove političke partije. Sa podmlađenim članstvom, SLS nastavlja da se bori za interese srpske zajednice, kao i za bolji život svih građana Kosova, dodao je Petrović.\n„Naš cilj ni danas nije promenjen, a to je bolji život naših građana, a ne fotelje po svaku cenu, za kojom su potrčali mnogi, od kojih su bili i neki iz naših redova“, istakao je Petrović, naglasivši da oni koji danas u većini predstavljaju Srbe u kosovskim institucijama nisu kadri da odgovore na izazove koji su jako teški.\n„Želimo da svojim znanjem, iskustvom i svojim rezultatima pomognemo da izađemo iz veoma teške situacije u kojoj se nalazi ne samo srpska zajednica, nego i svi ljudi koji žive na ovom prostoru“, zaključio je predsednik SLS-a, zahvalivši se starim i sadašnjim i članovima i simpatizerima koji su u najtežim uslovima i okolnostima, kako je rekao, postizali više nego značajne rezultate.\nSamostalna liberalna stranka posebno brine o mladim ljudima, što dokazuje i to da joj se svakodnevno pridružuju mladi ljudi sa terena, rekla je članica Glavnog odbora Samostalne liberalne stranke, Milena Zdravković.\n„Ono za šta se mi zalažemo i što su naši planovi u budućnosti, jeste da okupimo omladinu, da ih aktiviramo i da izvršimo edukaciju, kako bi oni uz slobodne inicijative i samozapošljavanje mogli da učestvuju u nevladinom sektoru i da sami sebi obezbede egzistenciju“, istakla je Zdravkovićeva koja je i zamenica kosovskog ministra za zaštitu životne sredine i prostorno planiranje.\nFoto V. ĆUP; GračanicaOnlajn: Milena Zdravković\nPrisutne članove i simpatizere SLS-a, na obeležavanju godišnjice postojanja, u hotelu „Brilijant“ u Ajvaliji, pozdravio je i član Glavnog odbora i predsednik Opštinskog odbora Gnjilana, Mladen Stanković.\nSamostalna liberalna stranka je osnovana 27. januara 2006. godine u Gračanici. Prvi put su učestvovali na parlamentarnim kosovskim izborima 2007. godine kada su osvojili tri mesta u Kosovskom parlamentu, a na parlamentarnim izborima koji su održani 12. decembra 2010. godine, stranka je osvojila osam, od ukupno 120 poslaničkih mesta. Na parlamentarnim izborima 2014. godine liberali su bili deo koalicje „Srpska“. Posle poslednjih prošlogodišnjih parlamentarnih izbora, SLS ima jednog poslanika u parlamentu, dva mesta zamenika ministra i sedam savetničkih mesta u kosovskim institucijama. Trenutno, kako smo saznali, stranka ima oko 4 000 članova.\nSlobodan Petrović je na obeležavanju 12 godina postojanja partije na čijem je čelu od njenog osnivanja, podsetio na ubistvo Dimitrija Janićijevića, člana ove partije, pre četiri godine u Mitrovici, kao i na ranjavanje nekadašnjeg generalnog skretara SLS-a, Petra Miletića. Do danas nije razjašnjeno ubistvo Janićijevića, niti je otkriveno ko je pucao na Miletića.\nVeselji čestitao pobedu ujedinjenih Albanaca u Tuzima. Ovo je početak stvaranja Velike Albanije, tvrdi Medojević.\nObjavljeno 28. januara 2018. by Vladislav ĆupU kategoriji PolitikaTagged Milena Zdravković, Mladen Stanković, Samostalna liberalna stranka, Slobodan Petrović, SLS\n10. jula 2020., 14:44


El Bagdadi u američkoj vojnoj bazi - 17.12.2017, Sputnik Srbija\nAmerička vojska uhvatila je lidera DAEŠ-a Abu Bakra el Bagdadija i on se trenutno nalazi u američkoj vojnoj bazi u Siriji, objavio je turski list „Jeni šafak“. 17.12.2017, Sputnik Srbija\nvesti, svet, sirija, abu bakar el bagdadi\n© AP PhotoAbu Bakr el Bagdadi, lider ID\nAmerička vojska uhvatila je lidera DAEŠ-a Abu Bakra el Bagdadija i on se trenutno nalazi u američkoj vojnoj bazi u Siriji, objavio je turski list „Jeni šafak“.\nNiko ne zna gde je Bagdadi\n10 Novembar 2017, 15:10\nIzvor lista je rekao da je El Bagdadi uhvaćen u Iraku, a zatim odveden u američku bazu u gradu Ras el Ain u severoistočnoj Siriji, nakon čega je prevezen u uporište u blizini grada El Hasaka. Zajedno sa vođom DAEŠ-a vojnici su uhvatili sedam komandanata terorističke grupe, od kojih je jedan državljanin Iraka.\nSredinom juna Ministarstvo odbrane Rusije proveravalo je informacije o eventualnoj likvidaciji El Bagdadija nakon napada ruske avijacije 28. maja u blizini Rake. Pentagon je kasnije tvrdio da je lider DAEŠ-a živ.\nEl Bagdadi (pravo ime Ibrahim Avad Ibrahim el Badri) prvi put se pojavio u javnosti u julu 2014. godine, kada je u džamiji u Mosulu, koji je okupirao DAEŠ, proglasio stvaranje „islamskog kalifata“ na Bliskom istoku. Od tada su mediji više puta objavljivali informaciju o njegovoj likvidaciji, ali ona nikada nije bila potvrđena.


“Mjesta svjetske baštine u Crnoj Gori (ukupno četiri, od čega dva pojedinačna i dva multinacionalna) su u stalnom fokusu interesovanja Nacionalne komisije za UNESKO, a prioritet su i izrade ekstenzija i izrada novih nominacija u skladu sa dogovorom svih zainteresovanih strana”, rekla je Bratić\nIz Ministarstva prosvjete, nauke, kulture i sporta je saopšteno da Bratić predvodi crnogorsku delegaciju na 41. Generalnoj konferenciji UNESKO u Parizu, te da je tom prilikom je prenijela “posvećenost Crne Gore temeljnim principima organizacije”.\n“Mjesta svjetske baštine u Crnoj Gori (ukupno četiri, od čega dva pojedinačna i dva multinacionalna) su u stalnom fokusu interesovanja Nacionalne komisije za UNESKO, a prioritet su i izrade ekstenzija i izrada novih nominacija u skladu sa dogovorom svih zainteresovanih strana. Još jednom koristim priliku da u ime Crne Gore zahvalim UNESKO i Centru za svjetsku baštinu na podršci koju su tokom prethodnih godina pružali Crnoj Gori kako bismo značajno unaprijedili stanje očuvanosti Prirodnog i kulturno-istorijskog područja Kotora, što je konstatovano i odlukama Komiteta za svjetsku baštinu”, kazala je ministarka Bratić.\nIz Ministarstva prosvjete, nauke, kulture i sporta su kazali i da je Bratić “uz čestitke na reizboru generalnoj direktorki Azule, zahvalila na saradnji ostvarenoj u ovom multilateralnom okviru”.\n“Standardi UNESKO predstavljaju ključne vrijednosti čovječanstva u borbi protiv globalnih izazova, među kojima je posebno aktuelna pandemija Kovid-19”, istakla je Bratić.\nIz Ministarstva prosvjete, nauke, kulture i sporta su rekli i da je Bratić “poseban osvrt dala na zaštitu životne sredine, što takođe predstavlja jednu od ključnih programskih aktivnosti UNESKO”.\n“Crna Gora, u tom smislu, vodi se principima Pariskog sporazuma”, poručila je ministarka.\n“U tom smislu, pozdravila je aktivnosti usmjerene ka potiranju društvenih nejednakosti, promociji slobode izražavanja, etike u obrazovanju i u segmentu digitalizacije. Bratić je prenijela i uvjerenje o odlučnosti Crne Gore da nastavi pružati podršku opsežnoj reformskoj agendi u okviru UNESKO. Nakon učešća na Generalnoj konferenciji, Bratić je prisustvovala proslavi jubileja, 75 godina postojanja organizacije UNESKO”, zaključuje se u saopštenju Ministarstva prosvjete, nauke, kulture i sporta.\n…ova spodoba Bilecka proseta g.na račun CG a boji se pojaviti godinu dana na skupstinski odbor – žena četnik “četnikusa “…


U nedelju, sa Žikom i Anom razgovaraće pesnik Vladan Rakić i profesorka srpskog jezika i pisac Radmila Satarić. I ove godine, održaće se manifestacija “Beogradska zima”, koja će biti bogata različitim sadržajima za celu porodicu, a šta vas ove godine očekuje, ispričaće direktor CEBEF-a, Damir Handanović. Gost “Žikine šarenice” biće i glumac i direktor UK Vuk Stefanović Karadžić, Svetislav Bule Goncić. O danima palestinske kulture u Srbiji govoriće ambasador Palestine Mohamed Natan.\nPlesna grupa “Una Saga Serbica” izvešće nekoliko igara, a Žikini i Anini gosti biće I trubački orkestar “Danijela”, koji će svirati numeru “Truba više” i kolo “Kolubarski vez”.\nOve nedelje Željko Samardžić predstaviće spot za pesmu “Kapiram”, Nemanja Kulundžić će uživo sa orkestrom Časlava Ljubenovića izvesti pesme “Čekaj me” i “Dođi”, a “Kao kao” bend otpevaće numere “Čađava mehana” i “Dugo te nema”.\nNe propustite još mnogo zanimljivih priloga i gostiju u emisiji “Žikina šarenica” u subotu i nedelju, 23. i 24. novembra od 10 časova na TV Pink!


Novac za uvođenje Nacionalnog zdravstvenog računa potrošen bez rezultata\nMinistarstvo zdravlja zaturilo 300.000 evra\nSubota - 01.11.2008\nMinistarstvo zdravlja potrošilo je 400.000 evra iz donacije Velike Britanije i kredita Svetske banke na višegodišnji projekat uvođenja Nacionalnog zdravstvenog računa, koji bi trebalo da objedini informacije o svim izdacima za zdravstvo svakog pacijenta i omogući da dobar deo računa nastalih kod privatnika pokrije obavezno zdravstveno osiguranje.\nPri tom se u Ministarstvu ne sećaju ni da su dobili donaciju od 300.000 evra. Rok za implementaciju ovog projekta je prošao, Nacionalni zdravstveni račun (NZR) još ne postoji, a građani Srbije koji će isplaćivati uzeti kredit ni danas ne znaju šta račun predstavlja.\nNZR bi trebalo da da jasan uvid u to koliko građani troše preko obaveznog zdravstvenog osiguranja, koliko plaćaju iz džepa ili pak dobrovoljnog dodatnog osiguranja. Na taj način bi se evidentirala svaka usluga koju pacijent plati, od dijagnostike do terapije, u privatnoj ili državnoj ustanovi, što obuhvata i kupovinu i izdavanje lekova na recept. Tako bi se u svakom trenutku znao tok novca u zdravstvu, a time bi se dobila i potpuna slika zdravstvenog stanja stanovništva, kao i efekat pruženih usluga. NZR bi bio prezentovan na kraju svake godine i dostupan u štampanoj ili elektronskoj formi svim građanima.\nU tu svrhu, Ministarstvo zdravlja je 2002. godine najpre dobilo donaciju od 297.454, 80 evra od Velike Britanije, kao „podršku razvoju nacionalnih zdravstvenih računa“. Međutim, dve godine kasnije, Ministarstvo uzima i kredit od Svetske banke u iznosu od oko 130.000 dolara zarad istog posla, nakon čega slede najave u medijima oko uvođenja NZR-a u toku 2006. i 2007.\nDr Jagoda Jorga iz Odbora za zdravlje i porodicu Skupštine Srbije kaže da NZR ne postoji, pa nema uvida u to koliko se za zdravstvo zaista izdvaja jer se zvanični podaci ograničavaju samo na troškove u državnom sektoru.\n- Izjave nadležnih iz Ministarstva zdravlja kako Srbija za zdravstvo izdvaja 250 evra po glavi stanovnika su u najmanju ruku netačne. Zdravstveni dinar predstavlja i ono što platimo kod privatnika, kao i ono što dajemo za vanstandardne usluge ili večernje klinike koje se najavljuju, a za koje korisnik ne dobija račun i ne zna kuda novac odlazi - kaže dr Jorga.\nMeđutim, da bi postojao uvid u pomenute troškove potrebno je izjednačiti privatni i državni sektor, odnosno omogućiti da se građani o trošku osiguranja leče i u privatnim klinikama.\n- Nacionalni zdravstveni račun se ne može zasnivati na procenama, već na činjenicama, a prema onom što nam Ministarstvo nudi kao opravdanje za prethodne godine i potrošene stotine hiljada evra su isključivo procene - kaže dr Draško Karađinović iz Udruženja privatnih lekara i stomatologa.\n- Građani u Srbiji godinama jednu zdravstvenu uslugu plaćaju dva puta, jednom iz doprinosa za zdravstveno osiguranje, drugi put iz džepa kod privatnika. Kad bi se uveo NZR, tako nešto ne bi bilo moguće - kaže Karađinović.\nMinistarstvo zdravlja u odgovoru na pitanja „Alo!“ daje podatak samo o kreditu Svetske banke, dok informacija o donaciji ne postoji.\n„Potprojekat se sprovodi od 2005. i ukupna vrednost iznosila je 110.000 evra“, stoji u odgovoru Ministarstva.\nRezultati dosadašnjeg rada objašnjeni su sledećim rečima:\n„Računi koji su urađeni za 2003, 2004. i 2005. godinu deo su potprojekta koji je, između ostalog, imao zadatak da obuči naše profesionalce da rade na nacionalnom zdravstvenom računu. Samim tim, greške su moguće, pa je logično da računi za period od 2003. do 2005. godine nisu mogli da se koriste javno.“\n„Račun postoji, ali vi to ne znate“\nU Udruženju korisnika zdravstvenih usluga „Klub Zdravlje“ kažu za „Alo!“ da ovakvi podaci dovoljno govore koliko se građanima Srbije uzima u ime zdravlja, kao i da je jedini način da se ovakva pljačka spreči uvođenje NZR-a.\n- Pomoćnik ministra zdravlja Snežana Simić izjavila je nedavno da račun postoji, ali da mi to ne znamo, što je samo po sebi skandalozno. Mi ne samo da ne znamo da li on postoji ili ne, već i ko ga je sprovodio, da li su to radili ekonomisti i pravnici, kojima je to struka, ili lekari i stomatolozi - kažu u Udruženju.


Haver vas poziva na virtuelnu konferenciju - Savez jevrejskih opština Srbije\nVi ste ovde: Naslovna Kultura Haver vas poziva na virtuelnu konferenciju\nHaver vas poziva na virtuelnu konferenciju\nHaver Srbija poziva sve zainteresovane na online konferenciju “Kako možemo prevazići traumu izazvanu događajima u Nezavisnoj državi Hrvatskoj tokom Drugog svetskog rata“, koja se organizuje na inicijativu gospodina Danija Novaka. Konferencija se sastoji iz dva dela, prvi deo će se održati 19. jula a drugi 26. jula, oba sa početkom u 17 časova. Konferencija sadrži tri celine: istorijski okvir, komemoraciju i pomirenje.\nKonferencija se bavi kulturom sećanja, posledicama višegeneracijeske traume, pomirenjem i prevazilaženjem posledica traume kroz međuetnički i međureligijski dialog, muziku, umetnost i lično isceljenje. Upoznavanje sa ličnim sudbinama preživelih sa različitih prostora u jednom teškom istorijskom trenutku, šalje poruku da se treba neprestano boriti za bolji svet u budućnosti.\nU toku konferencije publika će imati mogućnost da čuje priče osoba koje su preživele Holokaust, njihove potomke, istoričare, profesorke, novinarku i muzičare.\nKonferencija se odvija preko virtuelne platforme Zoom i potrebno je da se prijavite putem formulara Prijava za Konferenciju najkasnije do 12. jula kako bi vam iz organizacije na vreme prosledili link za pristup.\nKonferencija je dvojezična i biće obezbeđen simultani prevod sa engleskog i na engleski jezik.


Trebinjskim poljoprivrednicima više od pola miliona KM - Akta.ba\n15.03.2021. 08:16 / Izvor: SRNA\nZa podršku poljoprivrednim proizvođačima iz Trebinja ove godine biće izdvojeno više od pola miliona KM, a svi poljoprivrednici iz tog grada, ukoliko ne mogu da neki proizvod sami plasiraju na tržište, mogu da se obrate gradskom Agrarnom fondu, rekao je danas Srni direktor ovog fonda Veselin Dutina.\n"Ukoliko je to kvalitetan proizvod otkupićemo ga i plasirati na tržište bilo kroz naše otkupne stanice ili prodajne objekte 'Hercegovačke kuće'", naveo je Dutina.\nOn je najavio da će, osim postojeće dvije u Trebinju i Banjaluci, uskoro biti otvorena i treća "Hercegovačka kuća" u Istočnom Sarajevu, zbog čega će taj fond otkupljivati mnogo više poljoprivrednih proizvoda nego do sada.\n"Riječ je o programima podrške individualnim proizvođačima, privođenja zemljišta kulturi, povrtarskoj proizvodnji dodjelom rasada, pčelarskoj proizvodnji nabavkom opreme za pčelare, stočarskoj proizvodnji obnovom dotrajalih stočarskih objekata", naveo je Dutina.\nOn je rekao da je tu i program za kapitalna ulaganja u proizvodnji i preradi, program podrške Udruženjima korisnika voda za navodnjavanje subvencijom električne energije i program podrške otkupom proizvoda za prodavnicu za penzionere tog fonda "Treća dob", u kojoj oni mogu da kupuju proizvode po subvencionisanim cijenama nižim od 25 do 50 odsto u odnosu na prodajne cijene u marketima.\n"Treba popuniti jedan formular, predati zahtjev Agrarnom fondu i kada dođe na red ta parcela da se radi, naš traktor će izaći na teren i obraditi tu parcelu", rekao je Dutina.\n"Zauzvrat će sa njima Fond sklopiti kooperantske ugovore o otkupu paprike i paradajza kada dođu na rod", najavio je Dutina i istakao da će tako biti zaposlen određen broj ljudi u proizvodnji poljoprivrednih proizvoda koje će fond otkupiti i plasirati na tržište.


Srbija /Fantomski Mektićev spisak: Novinar Milomir Marić optužio bh. ministra sigurnosti / Radio Sarajevo\n09. 11. 2018. u 17:26:00 Radiosarajevo.ba\nVojislav Šešelj, jedan od pobrojanih sa "spiska", rekao je da već ima zabranu ulaska u BiH, te da mu je drago što je njegovom ime ponovo spomenuto.\n"Ovo je dovoljan razlog da jurim Mektića gdje god da se on pojavi u Srbiji. Mektić je izdajnik srpskog naroda i tako se ponašao u proteklom mandatnom periodu, radio je protiv srpskih nacionalnih interesa, spajtašio se s onim političkim snagama, prije svega muslimanskim, koje rade o glavi Republici Srpskoj. Tako da ako ga negdje vidite, javite mu da će se lijepo ovdje provesti kad ga se dočepam", rekao je Šešelj za ATV.\nOglasio se i Milomir Marić, glavni urednik televizije "Happy", i rekao da je "lista nepoželjnih osoba iz Srbije", kojima bi trebalo da bude zabranjen ulazak u BiH, pokušaj ministra sigurnosti u Vijeću ministara Dragana Mektića, da se "ponudi za nove funkcije svojim nalogodavcima iz Sarajeva".\n"Njegovi pretpostavljeni u RS-u su mi pričali da su muslimani Mektića uhvatili u skrivanju tajni da je učestvovao u ratnim zločinima u okolini Prijedora i Srebrenici. On je sada bio prisiljen da se dokazuje pred svojim nalogodavcima iz Sarajeva da može da napravi srpske liste i da će, kao što je nekada likvidirao muslimane, biti poslušan i likvidirati Srbe na bilo koji način", rekao je Marić za Srnu, komentirajući vijest koju su objavile beogradske "Večernje novosti" a demantirana je od Dragana Mektića.\nTagovi: Dragan Mektić Vojislav Šešelj Srbija Ministarstvo sigurnosti BiH\nSastanak / Mektić traži ispomoć za granicu BiH odakle dolaze migranti\nSpin / Dragan Mektić: Ne postoji razlog zašto bi OSA prisluškivala Dodika ili Vučića


FSS podržao Infantina u trci za predsednika Fife\nBeta\t 5. februara 2016. 12:50\nPredsednik Fudbalskog saveza Srbije (FSS) Tomislav Karadžić rekao je danas da će FSS na izborima za predsednika Medjunarodne fudbalske federacije (Fifa) podržati Djanija Infantina.\n“Fudbalski savez Srbije je jedan od pet evropskih nacionalnih saveza koji je pokrenuo inicijativu da Djani Infantino bude predložen za funkciju predsednika Fife. Duboko verujem da ta činjenica adekvatno svedoči o našim planovima, kao i značaju kojeg zauzimamo u pokrenutoj misiji da dosadašnji generalni sekretar Uefa bude izabran na mesto prvog čoveka svetskog fudbala”, rekao je Karadžić za sajt FSS.\nKaradžić je naveo da smatra da je Infantino spreman za funkciju prvog čoveka Fife.\n“Infantino se profesionalnim, stručnim i dugogodišnjim radom istakao kao moderni i kvalitetni fudbalski radnik, u potpunosti spreman da zauzme najviše mesto u najpopularnijem svetskom sportu. Zbog svega navedenog, FSS snažno stoji na uverenju da je Djani Infantino najbolji kandidat za izbor na mesto predsednika Fifa”, dodao je Karadžić.\nČlanice Fife će naslednika Sepa Blatera izabrati 26. februara u Cirihu.\nPored Infantina, kandidati za predsednika svetske kuće fudbala su i Žerom Šampanj, šeik Ebrahim El Kalifa, Tokio Seksvejl i jordanski princ Ali Bin El Husein.


Izveštaji o tehničkoj (ne)ispravnosti vozila GSP-a na uvid Beograđanima do 1. juna - NOVA stranka\n10.05.2019 Press služba Beograd, bezbednost, GSP, Naslovna, vozila 0\nNakon saobraćajne nezgode, u kojoj je u sredu četvoro putnika povređeno kada je gradski autobus uleteo u dvorište i udario u jedan lokal, ponovo smo suočeni sa važnim pitanjem bezbednosti Beograđana koji koriste javni prevoz.\nNaime, autobusi, trolejbusi i tramvaji koje mogu da koriste svi stanovnici glavnog grada, a koji većina i koristi, sve češće učestvuju u teškim saobraćajnih nesrećima, što dalje pokreće i pitanje njihove tehničke ispravnosti. Da ne govorimo o brojnosti na ulicama, kao ni o stanju u samim vozilima, gde zimi nema grejanja, leti ne radi klime, a i zimi i leti ne rade vrata, vise kablovi sa krova i slično, na šta je Gradski odbor Nove stranke Beograd konstantno upozoravao prethodnih godina.\nStoga, vođeni idejom do koje je konačno došao gradski sekretarijat za javni prevoz, a to je vanredni zahtev svim prevoznicima u sistemu da najkasnije do 31. maja obave vanredni tehnički pregled svih vozila, NOVA Beograd zahteva da izveštaji o (ne)sposobnosti vozila GSP-a da učestvuju u saobraćaju budu predstavljeni na uvid građanima prestonice već 1. juna.\nPostavlja se zabrinjavajuće pitanje da li će, s obzirom na pooštrene mere za vozila koja prolaze tehnički pregled, ijedno uopšte biti valjano za transport putnika, ali i to je ono što građanima mora javno da se izloži, kako ne bismo više nosili svoje i glave svoje dece u torbi kad god kročimo u neko od vozila javnog gradskog prevoza.\nPrethodna vest\tNakić za TV Šabac: Slobodna zona malo parče Srbije otvoreno za sve njene građane Sledeća vest\tNOVA Leskovac traži hitnu reakciju države zbog napada huligana na romska naselja


Nezaposleno 4 mil mladih Evropljana,na Balkanu još gore | Kamatica\nPočetna > vest > Nezaposleno 4 mil mladih Evropljana,na Balkanu još gore\nNezaposleno 4 mil mladih Evropljana,na Balkanu još gore\nTekst objavljen: 25.06.2016 16:00\nU Evropskoj uniji više od četiri miliona mladihnije zaposleno, a taj problem je još veći na Zapadnom Balkanu, zbog čega je neophodno bolje usklađivanje obrazovanja i veština koje zahtevaju poslodavci, ocenili su učesnici konferencije o perspektivama mladih na Zapadnom Balkanu.\nObraćajući se učesnicima skupu održanog u sedištu Evropskog parlamenta u Briselu, evropska komesarka za regionalnu politiku Korina Krecu kazala je u utorak da više od 40 odsto poslodavaca u EU tvrdi da ne zapošljavaju ljude koji poseduju odgovarajuće veštine.\n“Iz ekonomskih razloga, suočavamo se sa manjkom prilika za zapošljavanje, ne samo mladih. Pored toga, očigledno je da ne postoji dovoljna usklađenost veština stečenih obrazovanjem i potreba tržišta rada.\nTakav trend prisutan je u EU, ali je još izraženiji na Zapadnom Balkanu”, rekla je Krecu.\nGovoreći o iskustvima Srbije u unapređivanju perspektive mladih, šefica Pregovaračkog tima Vlade Srbije za pristupanje EU Tanja Miščević rekla je da je Vlada formirala 137 kancelarija za mlade koje se na lokalnom nivou bave pitanjima od interesa za unapređenje položaja mladih.\n“Ministarstvo omladine i sporta Srbije usvojilo je 2015. godine novu strategiju o mladima i prateći akcioni plan. Mladi su naša sadašnjost, a ne budućnost i zato već danas moramo sprovoditi aktivnosti za poboljšanje njihovog položaja”, kazala je Miščević i dodala da je nezaposlenost mladih u Srbiji smanjena 2015. godine za 7,3 odsto u odnosu na 2012. godinu, ali da taj pomak nije dovoljan.\nPredsednik Srpske asocijacije menadžera Milan Petrović ocenio je da nedostaje politička podrška sprovođenju programa za zapošljavanje mladih.“Potrebno je da stvaramo proizvode, a ne samo da nudimo jeftinu radnu snagu investitorima. Zato treba investirati u inovativnost mladih, u njihove IT veštine”, kazao je Petrović.\nKonferenciju “Bolja budućnost za mlade na Zapadnom Balkanu”, kojoj su prisustvovali studenti i mladi preduzetnici iz regiona, organizovali su slovenački poslanci u Evropskom parlamentu Tanja Fajon i Franc Bogovič.\nkancelarija za mlade nezaposlenost mladih nezaposlenost mladih mladi


Vesić: Grad preuzima plac u Bloku 37 - EMBARGO 011\nZamenik gradonačelnika Goran Vesić saopštio je da je danas počela procedura po kojoj će grad Beograd preuzeti plac u Bloku 37, gde su se stanari usprotivili izgradnji poslovne zgrade na mestu na kojem oni smatraju da treba da bude zelena površina.\nVesić je istakao da je investitor iz Bloka 37 zvanično odustao od izgradnje na toj lokaciji, a danas je počela formalna procedura razmene sa Gradom.\n„Očekujem da Grad Beograd, da se sada ne držim rokova jer ne zavisi sve od nas, recimo do kraja januara, postane vlasnik parcele u Bloku 37“, naveo je Vesić za fejsbuku.\nOn je dodao da će ta lokacija u izmenama GUP-a, koji će se naći na dnevnom redu Skupštine do februara, kako je i obećao građanima, biti namenjena za garažu i park.\nTo znači da nikada i niko više neće moći da proda tu parcelu i da niko više neće moći tu da gradi, poručio je Vesić.\n„Kada se dogodio problem sa izgradnjom monstrum zgrade u Bloku 37 stao sam na stranu građana, jer su bili u pravu. Istovremeno, moja obaveza je bila da zaštitim investitora koji je imao sve građevinske dozvole i nije kriv što je bio prevaren. Svi lokalni političari su bežali od ovog problema, ali tamo gde drugi vide problem ja vidim šansu. Šansu da radim u korist građana i da pokažem da sam sposobniji od drugih“, naveo je Vesić.\nOn je dodao da je lično zaustavio dalju gradnju, pored toga što su, kaže, mnogi govorili da to nije moguće po zakonu.\n„Kada je u pitanju interes građana, spreman sam da učinim sve da on bude zaštićen, jer zato sam biran. Od mene nikada nećete čuti da mi je nešto teško ili da nisam nadležan kada su građani u pravu“, dodao je Vesić.\nDodao je da će, kada Grad formalno bude vlasnik parcele u Bloku 37, otići među građane da se zajedno dogovore kako treba da izgleda ta javna površina.\n„Tako sam rešio park na Banovom brdu gde je Grad već vlasnik parcele i urediće je kao park, a oko koga su bili protesti jer su građani bili u pravu, kao i Peti parkić na Zvezdari gde su građani 13 godina čekali da dobiju park koji im je obećan 2008. godine. Ja tako radim. Zato mogu da odem u Blok 37 jer ljudi koji žive tamo znaju da sam stao iza njih kada je bilo najteže“, naveo je Vesić.


Časopis Industrija :: Beč dobija 3,5 milijardi evra za infrastrukturu\nBeč dobija 3,5 milijardi evra za infrastrukturu\n23.08.2017 Komentari: 0\nFotografija od: Copyright: Schaub-Walzer / PID (Beč)\nAustrijsko ministarstvo za saobraćaj, inovacije i tehnologiju investiraće do 2022. godine 3,5 milijardievra u infrastrukturne, tehnološke i istraživačke projekte u Beču.\nVeći deo sredstava, 1,6 milijardi evra, biće upotrebljen za izgradnju i modernizaciju železničkog saobraćaja i metroa, dok je milijardu evra predviđeno za proširenje mreže puteva. Za projekte u oblasti primenjenog istraživanja i razvoja biće izdvojeno 750 miliona evra, a 50 miliona evra je predviđeno za investicije u internet infrastrukturu u austrijskoj prestonici.\n„Jako mi je drago što nam je Ministarstvo infrastrukture partner koji će u narednim godinama investirati u inovativne i održive projekte u našem gradu. Kroz javne investicije unapređujemo infrastrukturu Beča, proširujemo postojeće i stvaramo nove ponude, od javnog prevoza do digitalne infrastrukture. Od ovakvih projekata profitira stotine firmi van granica Beča. Tako je na produženju metro linije U1 bilo angažovano više od 200 preduzeća“, izjavila je RenateBrauner, članica gradske vlade.\nInvesticije u železnički saobraćaj obuhvataju pre svega projekte proširenja železničkih linija na relacijama od Beča do Bratislave i Breclava, a najveći deo sredstava za obnovu puteva biće investiran u izgradnju poslednje deonice obilaznice oko Beča.U oblasti istraživanja u Beču su posebno zastupljene komunikacione tehnologije, kompujterska tehnika, medicina, biologija i farmacija, pa će shodno tome sredstva biti adekvatno raspoređena.\nSve ove investicije će u narednim godinama stvoriti i osigurati do 44.000 radnih mesta.


Tramp kritikovao bivšu ambasadorku u Ukrajini tokom njenog svedočenja u Kongresu\nBeta 15. novembra 2019. 21:25\nPredsednik SAD Donald Tramp kritikovao je danas na Tviteru bivšu američku ambasadorku u Ukrajini Mari Jovanovič tokom njenog svedočenja u okviru procesa njegovog opoziva u Kongresu.\nPosle njenog uvodnog izlaganja na javnom saslušanju u procesu opoziva Trampa u Predstavničkom domu Kongresa SAD, američki predsednik je napisao da je „situacija postala loša gde god je Jovanovič služila kao ambasadorka“.\nPredsedavajući Odbora Predstavničkog doma za obaveštajna pitanja, demokrata Adam Šif pročitao je na saslušanju Trampove tvitove i pozvao Jovanovič da odgovori na predsednikove optužbe, prenosi Glas Amerike.\n„Mislim da nemam takve moći. Zapravo mislim da gde god sam služila proteklih godina, ja i moje kolege smo učinili stvari boljim za SAD i zemlje u kojima sam služila“, navela je Jovanovič.\nOna je dodala da je „veoma zastrašujuće“ kada Tramp tvituje o njoj, a Šif je odgovorio da je to i bila namera američkog predsednika, i ocenio da su SAD prisustvovale „predsednikovom zastrašivanju svedoka u realnom vremenu“.\nJovanovič je pre Trampovog tvita izjavila da joj niko nije dao obrazloženje za njenu prevremenu smenu s funkcije u Kijevu i da se osećala ugroženom zbog reči predsednika SAD da će „morati da prodje kroz neke stvari“.\nOna je rekla da nije imala nikakvu političku agendu dok je služila u Ukrajini, već da je služila američkim interesima.\n„Iako sam i tada razumela, kao što i sada razumem, da ambasadori služe predsedniku, teško mi je da shvatim da je privatni interes prevagnuo u odnosu na nacionalni“, kazala je Jovanovič, govoreći o svojoj smeni u aprilu ove godine.\nOna je podsetila da joj je rečeno da Tramp vodi „prljavu kampanju protiv nje“ i da želi njenu smenu.\nOdgovarajući na pitanje člana Odbora za obaveštajna pitanja, demokrate Danijela Goldmana kako je protumačila Trampove reči u razgovoru s ukrajinskim predsednikom Volodimirom Zelenskim da će kao ambasadorka „morati da prodje kroz neke stvari“, Jovanovič je rekla da se osećala kao da joj neko preti.\n„Nisam znala na šta tačno misli, ali mi nije zvučalo dobro. Zvučalo je kao pretnja“, rekla je bivša američka ambasadorka u Ukrajini, vidno uznemirena, prenosi Glas Amerike.


Profesor Čiplić: Autori predloga za promenu Ustava nisu pravnici - Društvo - Dnevni list Danas\nPočetna » Društvo » Profesor Čiplić: Autori predloga za promenu Ustava nisu pravnici\nProfesor Čiplić: Autori predloga za promenu Ustava nisu pravnici\nFoto: Nemanja Jović\nProfesor Pravnog fakulteta u Novom Sadu i bivši sudija Ustavnog suda Srbije Svetozar Čiplić, izjavio je danas da svaki od pravnika koji su asistirali i svesno učestvovali u predlogu za promenu Ustava, više ne bi smeli da budu deo pravničke profesije niti da obavljaju poslove pravnika.\nČiplić je agenciji Beta kazao da je usvajanje predloga za promena Ustava u Narodnoj skupštini Srbije, zapravo krešendo jednog političkog i ustavnog galimatijasa, „kojim nas je postojeći režim nesebično častio“.\n„Skupština je raspravljala, a potom se izjašnjavala o jednom fantomskom tekstu, koji je bio naslovljen kao Predlog za promenu Ustava Republike Srbije, ali u njemu osim navođenja članova koje treba menjati, kao i obrazloženja zašto su potrebne promene Ustava, sama rešenja kako bi te promene trebale da izgledaju ne postoje“, ocenio je profesor.\nVlada je podnela, dodao je on, a poslanici su usvojili predlog za pormenu ustava bez ključne sadržine – a to je kako će same promene izgledati.\n„Kada se predlaže promena najvišeg pravnog akta svake države, onda je neophodno da takav predlog sadrži tri elementa: šta menjati, zbog čega menjati i napokon i najvažnije, kako sadržinski menjati“, naglasio je Čiplić.\nPrema njegovim rečima, ovaj treći krucijalni deo ne postoji i vlast je po ko zna koji put iskazala nepoštovanje prava, ali i nepoštovanje građana, „podmećući im ovim praznim aktom kukavičije jaje ustavnih promena za koje ne znamo u kom pravcu će ići i kako će izgledati“.\n„Vlast jeste 2018. godine iskazala na jedan perfidan način nameru u kom smeru bi ona volela da idu ustavne promene, kroz jedan neformalan način, koji sadašnji Ustav ne poznaje – to je tzv. „Radni tekst amandmana Ministarstva pravde““, rekao je Čiplić.\nMeđutim, Ministarstvo pravde se, dodao je profesor, u propisanom postupku za promenu Ustava ne pominje, nema nikakvu ulogu pa je i ovaj radni tekst ništavan za bilo koju upotrebu, a ponajmanje za nekakvu javnu raspravu.\n„Mišljenja koja je isprovocirao pomenuti radni tekst su bili protesti i neslaganje s jednim perfidnim pokušajem izvršne vlasti, i taj odijum javnosti koji je neformalno i neovlašćeno pisanije Ministarstva pravde izazvao, nikako se ne može nazvati niti smatrati javnom raspravom. Predmet javne rasprave mogu biti samo ovlšćena predložena rešenja nadležnih subjekata, a nikako neformalni radni tekstovi“, objasnio je Čiplić.\nUpitan da li će ustavne promene omogućiti nezavisnost i samostalnost sudstva i tužilaštva, Čiplić je rekao da će ustavne promene samo povećati uticaj političke vlasti.\n„Ključna rešenja, koja su „osmišljena“, zapravo su išla na povećanje uticaja političke vlasti, pre svega Skupštine na Visoki savet sudstva i Državno veće tužilaca koja bi pravosuđu trebala da obezbede što je moguće viši stepen samostalnosti i nezavisnosti od zakonodavne i izvršne vlasti“, istakao je on.\nNapomenuo je da se ustavnim promenama predviđa i disciplinski postupak protiv sudija koji protiv njih može da pokrene ministar pravde.\n„Zapravo, željene promene bi dovele do uspostavljanja jedne vrste neformalne odgovornosti i autocenzure pravosuđa u odnosu na zakonodavnu i izvršnu vlast“, kazao je profesor Čiplić.\nSkupština Srbije usvojila je u ponedeljak predlog za promenu Ustava.\n2 reagovanja na “Profesor Čiplić: Autori predloga za promenu Ustava nisu pravnici”\n09. juna 2021. u 15.31\nNista se vi ne brinite sad ce razni keramicari, konobari Jutke, Belivukovi,pedofili,starlete.. da se bace na naporan posao i da zavrse promenu Ustava po zelji glavnog cirkuzanta jer su nam sve Sudije,narocito Vrhovnog Ustavnog suda, naprasno dobili paralizu mozga jer ih finansiraju ulicni sibicari.\n09. juna 2021. u 15.32\nPolitika • 11.06.2021. 11:41\nMinistarka pravde o izmenama Ustava: Kosovo ostaje u preambuli Ustava Srbije


„MojBečej fokus“ - vesti za 26. februar 2020. godine - Portal Moj Bečej - Bečejske opštine iz ugla građana!\nKoliko je „težak“ Program korišćenja sredstava budžetskog fonda za zaštitu životne sredine opštine Bečej, šta sprema Dečji dramski studio, zašto vaterpolisti Vojvodine treniraju u Bečeju i šta su utisci bečejskog studenta o stanju u Italiji zbog korona virusa\nSre feb 26\nSkupština opštine Bečej usvojila je na poslednjoj 56. sednici Program korišćenja sredstava budžetskog fonda za zaštitu životne sredine vredan 18 miliona dinara.\nNajviše novca iz tog fonda usmereno je na suzbijanje komaraca i krpelja – 12,2 miliona dinara. Program i praćenje kvaliteta vazduha trebalo bi po tim podacima da košta 300.000 dinara, dok će, primera radi, iz pomenutog fonda biti utrošeno i za uređenje drvoreda u ulici Zoltana Čuke 1,2 miliona dinara.\nDečiji dramski studio Gradskog pozorišta Bečej radi na predstavi pod nazivom „Đubretar Ekostar“ koju premijerno izvode u petak 28. februara. Cilj predstave je da približi važnost selekcije otpada i da pokaže kako pojedinac može da doprinesu očuvanju životne sredine. Predstava je nastala kao deo akcije „Reciklirajmo zajedno“. Režiju potpisuje Aneta Tucakov, a autor teksta je Velimir Cvejanov. Više o tome pogledajte OVDE.\nNa plivalištu u Bečeju ne treniraju samo vaterpolisti Bečeja, već od danas i novosadske Vojvodine, jer su njihovi bazeni na SPENS-u i Slanoj bari privremeno zatvoreni. Pročitajte nastavak priče OVDE.\nNa portalu MojBečej. pročitajte i kratki razgovor sa Bečejcem Lukom Pejićem. Mladić studira u Veneciji, italijanskom gradu trenutno pod merama zbog korona virusa. Razgovor pročitajte OVDE.\nPogledajte današnje izdanje „MojBečej fokus“\nOznake: 26. februar 2020BečejDečji dramski studioGradsko pozorište BečejItalijaKorona virusLokalne vestiLuka PejićMojBečej fokusotpadPredstavaSkupština opštine BečejVaterpoloVenecijaŽivotna sredine


CRVENA ZVEZDA: Vakciniši se i gledaj prvi meč u Evropi - SPORTSKI ŽURNAL\n06 decembar, 2021 2\nSvako ko se bude vakcinisao protiv korona virusa od 4. do 12. decembra, uz potvrdu o vakcinaciji dobiće vaučer za podizanje ulaznice za prvi meč evropskog proleća, saopšteno je iz Fudbalskog kluba Crvena zvezda\n„I ove sezone je Zvezda obezbedila još jedno evropsko proleće. Svako ko se bude vakcinisao protiv korona virusa od 4. do 12. decembra (bilo koja doza), uz potvrdu o vakcinaciji može da preuzme vaučer od 9. do 12. decembra, u sektoru za članstvo na zapadnoj tribini stadiona „Rajko Mitić“. Vaučer omogućava besplatno podizanje ulaznice za prvi meč evropskog proleća“, stoji u saopštenju na sajtu kluba.\n„Crvena zvezda, kao i uvek, misli na svoje navijače, pogotovo na one društveno odgovorne i spremne da svojim primerom sačuvaju sebe, ali i sve koji su ugroženi od Covid-19 virusa. Blagovremeno ćemo vas obavestiti o dodatnim detaljima vezanim za ovu akciju“, dodaje se.\nMarko · 07 decembar, 2021 06:36\nA da li se ovo odnosi i na navijaca koji je ovo obavio van (pre) ovih datuma? Hvala\nSrbija zemlja Zvezdasa · 07 decembar, 2021 07:50\nNadam se da ce i drugi klubovi da slede ovaj primer Zvezde.


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Politika :: Reakcija Beograda može imati ozbiljne posljedice / print=true\nJAKŠIĆ OCIJENIO 12. 08. 2018. 13:05 >> 12:49 26\nReakcija Beograda može imati ozbiljne posljedice\nReagovanja Srbije povodom proslave "Oluje" mogu imati ozbiljne posledice po diplomatske odnose sa Crnom Gorom, ocijenio je politički analitičar Boško Jakšić.\n„Sve što je vezano za proslavu Oluje izaziva preosjetljiva reagovanja Beograda, koja mogu da imaju ozbiljne posljedice po diplomatske odnose, u ovom slučaju sa Crnom Gorom jer je bilo naglašeno neogodovanje zbog prisustva crnogorskog oficira u Kninu“, ocijenio je Jakšić.\nOn smatra da je to „podizanje prašine ni oko čega“.\n„Mi smo zbog sukoba makedonske i srpske crkve kvarili državne odnose sa Skopljem. Sada je to situacija koja eskalira i koju sve vrijeme drži na visokoj temperaturi mitropolit Amfilohije, a sada se umiješao i patrijar Irinej“, rekao je Jakšić.\nOn je kazao da je crkva sada u Srbiji angažovana protiv bilo kakvog pregovornog rješenja problema sa Kosovom. „Ali to više govori o sprskoj pravoslavnoj crkvi nego zvaničnoj politici“.


U planu otvaranje tri zajednička granična prelaza između Srbije i Crne Gore - Pluton Logistics\n25/12/2018 27/12/2018 marko Čemerno, Godovo, Gostun, granični prelaz Gostun, Uprava carina\nPoslanici će uskoro potvrditi sedam sporazuma između Srbije i Crne Gore kojima se reguliše režim pograničnog saobraćaja, ali i granični prelazi između dve države. Do kraja 2020. godine izgradiće se novi granični prelaz na postojećoj lokaciji Gostun, ali sporazumi predviđaju i otvaranje još dva zajednička granična prelaza, prenose Novosti.\nZajednički prelazi, koji podrazumevaju da će obe granične službe obavljati kontrolu prilikom jednog zasutavljanja, na jednom mestu, planiraju se i u mestu Godovo, u Srbiji, na putnom pravcu Tutin – Rožaje, a drugi u mestu Čemerno, Crna Gora, na putu Priboj-Pljevlja.\n– Ministarstvo finansija Republike Srbije potpisalo je ugovor o izgradnji zajedničkog graničnog prelaza Gostun za granične organe Srbije i Crne Gore, a početak radova očekuje se uskoro – kažu u Ministasrtvu unutrašnjih poslova, koje je potpisnik sporazuma.\nS obzirom na inicijativu Republike Crne Gore da se granični prelaz Gostun-Dobrakovo izgradi kao zajednički, u toku su pregovor sa organima Crne Gore o definisanju sadržaja neophodnih za zajednički rad. Potpisanim sporazumima ne menja se režim rada granične policije Republike Srbije, kao ni režim rada fitosanitarnihg službi na prelazima sa Crnom Gorom.\nU Upravi carina objašnjavaju da je u toku planiranje izgradnje graničnog prelaza Gostun, na državnom putu Prijepolje-Bijelo Polje. Potpisan je ugovor o izvođenju radova i dobijena je građevinska dozvola, a rok za završetak je poslednji dan 2020. godine.\n– Sporazumi između Srbije i Crne Gore o graničnim prelazima predviđaju da drumski granični prelaz Gostun, kao i do sada bude otvoren 24 časa dnevno – objašnjavaju u Upravi craina.\nPreko ovog prelaza se, u skladu sa propisima, mogu izvoziti, uvoziti i provoziti sve vrste robe, a mogu se obavljati carinski postupci i za robu koja podleže veterinarskoj i fitosanitarnoj kontroli.\nPreko međunarodnog železničkog graničnog prelaza Prijepolje-Vrbnica-Bijelo Polje, koji je takođe otvoren 24 časa, mogu se izvoziti, uvoziti i provoziti sve vrste robe. Granični prelaz Špiljani-Dračenovac biće i dalje otvoren 24 časa dnevno za saobraćaj putnika i prevoza robe, osim za one koji podležu inspekcijskoj kontroli i na koje se prilikom uvoza i stavljanja u promet plaća akciza.\n– Kako na ovom graničnom prelazu sa srpske strane nema organizovane fitosanitarne i veterinarske inspekcijske službe, sporazumima je predviđeno da se u cilju bržeg protoka robe iz Republike Srbije, bez prisustva i pregleda fitosanitarnog ili veterinarskog inspektora mogu izvoziti žive životinje i roba koja podleže fotosanitarnoj i veterinarskoj kontroli u Crnoj Gori, ukoliko je prati potrebna propisana dokumentacija – kažu u Upravi carina.\nSporazumi takođe predviđaju da se u slučaju povraćaja pošiljaka, iz bilo kog razloga, to obavi preko preko graničnih prelaza Dobrakovo-Gostun ili Dračenovac-Špiljani, gde bi vanredni inspekcijski nadzor organizovala nadležna granična inspekcija Republike Srbije.\n← Rusi grade nove pruge u Srbiji i dispečerski centar\nPredložena liberalizacija drumskog prevoza između Srbije i Grčke →


Badnji dan i u znaku ljudi velikog srca: Prva akcija dobrovoljnog davanja krvi u 2020. · gradski.online\nBadnji dan i u znaku ljudi velikog srca: Prva akcija dobrovoljnog davanja krvi u 2020.\nKIKINDA- Tamo gde se stalo 16. decembra, kad je u kikindskom Crvenom krstu održana poslednja akcija dobrovoljnog davanja krvi u 2019. godini, nastavlja se već u ponedeljak, 6. januara.\nSimbolično, na Badnji dan, Crveni krst i Zavod za transfuziju krvi Vojvodine organizovaće prvu akciju dobrovoljnog davanja krvi u Novoj 2020. godini. Danijela Bjelac, sekretarka Crvenog krsta, pozvala je ljude velikog srca da se u što većem broju odazovu ovoj akciji:\nZalihe krvi u ovom periodu su na minimumu. Zato je neophodno da se ovoj i narednim januarskim akcijama odazove što veći broj dobrovoljnih davalaca. Sledeće akcije održaće se 16. i 27. januara, od 9 do 13 sati- kaže Bjelac.\nKrv može da daruje zdrava osoba, starosti od 18 do 65 godina, kod koje se lekarskim pregledom i kontrolom nivoa hemoglobina utvrdi da davanjem krvi neće ugroziti sebe niti osobu kojoj će se ta krv primeniti.\nU našoj zemlji muškarci mogu da daju krv svakih 12 nedelja. Žene mogu dragocenu tečnost da daju svakih 16 nedelja. Iz Crvenog krsta podsećaju da je poželjno da osoba pre davanja krvi bude naspavana, odmorna i da uzme lagan obrok.\nPrethodnoPuca pogled sa najvišeg vrha usred ravnice: Kinđu ponovo osvojili članovi “Kinđe”\nSledećeKatarina blista od sreće: Svima milo što je Milica poranila, grad je bogato nagradio


Punjenje budžeta za šest mjeseci 39 odsto od plana | Palelive.com\nPočetna Regija Istočno Sarajevo Punjenje budžeta za šest mjeseci 39 odsto od plana\nISTOČNO SARAJEVO – Skupština opštine Istočna Ilidža usvojila je danas izvještaj o izvršenju budžeta za prvih pola godine u iznosu 2.225.644 KM, što je 39 odsto od planiranog ovogodišnjeg budžeta koji iznosi 5.693.374 KM.\nNačelnik Odjeljenja za budžet i finansije opštine Istočna Ilidža Zoran Avram rekao je novinarima da se budžet u prvih šest mjeseci lošije punio, jer je veliki broj firmi, među kojima su “Famos”, Bolnica Kasindo i “Unigrad”, u veoma lošoj situaciji i nemaju sredstava da uplate poreze, od kojih 25 odsto ide lokalnim zajednicama, a 75 odsto Republici Srpskoj.\nAvram je istakao da je građevinska djelatnost, koja je bila dominantna grana razvoja opštine Istočna Ilidža, došla u tešku situaciju i manja platežna moć građana je dovala do smanjenja kupovine stanova, zbog čega su smanjeni i opštinski prihodi po osnovu rente i uređenja građevinskog zemljišta.\nOn je naglasio da su, zbog lošijeg punjenja budžeta, smanjeni rashodi i svedeni na minimum, kako opština ne bi išla u gubitke. “Za prvih šest mjeseci smo isplatili sve obaveze”, naglasio je Avram.\nOdbornici SNSD-a glasali su protiv izvještaja o izvršenju budžeta, ističući da je budžet nerealno planiran.\nOdbornik SNSD-a Nebojša Šešlija istakao je da su za prvih šest mjeseci rashodi veći od prihoda za oko 65.000 KM, a punjenje budžeta je samo 39 odsto.\n“U narednom periodu će doći na naplatu i obaveze prema bankama, jer ističu grejs periodi i opština mora platiti dodatnih 400.000 KM po osnovu kredita”, rekao je Šešlija.\nOn je naveo da opština ove godine nije raspisala ni konkurs za dodjelu stipendija, ističući da zbog toga ispašta perspektivna omladina Istočne Ilidže.\nPrethodni članakVlada u školstvo u Zvorniku uložila 3,5 miliona km\nNaredni članakNema kupca za “Intal”


Košarka - „Tamiš“ polako kompletira sastav\nNapisano u kategoriji Košarka, 31 avgusta, 2015\nKošarkaši „Tamiša“ ušli su u treću nedelju priprema za novu sezonu. Prve dve nedelje protekle su uglavnom u kondicionim pripremama i u individualnom radu na tehnici igrača ali kako sastav polako počinje da se kompletira došlo je vreme i za „finije radove“, ondosno timsko uigravanje i prve kontrolne utakmice.\nPošto se u pripreme ušlo sa svega šestoricom igrača pod ugovorima bilo je neophodno da se što je pre moguće popune rupe u igračkom kadru i tako treneru Bojanu Jovičiću omogući što više vremena za uigravanje sastava. Uprava nije sedela skrštenih ruku i vrlo brzo su potpisana četiri pojačanja čime je završen dobar deo posla što se tiče kompletiranja tima. Od novih lica tu su: Aleksandar Ilkić, devetnaestogodišnji bek koji je došao iz mladog tima „Partizana“, zatim godinu dana mlađi Petar Ivanović, takođe bek koji je prošle sezone nastupao za ekipu „Zete“. Sa njim je potpisan ugovor na tri godine.\nNa poziciji četiri doveden je nekadašnji juniorski reprezentativac Nikola Rondović, a saradnja je produžena sa plejmejkerom Nikolom Simićem. Kako kaže šef stručnog štaba „Tamiša“ Bojan Jovičić, očekuju se još dva pojačanja i to na pozicijama krila i centra čime će ekipa biti kompletirana. Što se pripremnih utakmica tiče, prvu proveru „Tamiš“ će imati u sredu kada će u Zrenjaninu odmeriti snage sa ekipom „Proletera“. Zatim, već u sutobotu u Pančevu će gostovati slovenački šampion i novi ABA ligaš, ekipa „Tajfuna“ iz Šentjura. Taj meč biće odigran u Hali sportova na Strelištu s početkom od 15:30h.


Objavljeno četvrtak, 17 avgust 2017 13:39\nTri izbegličke porodice iz Srbobrana, Turije, odnosno Nadalja dobile su isto toliko montažnih kuća koje su im dodeljene u okviru realizacije Regionalnog stambenog programa (RSP), a potpisivanje ugovora organizovano je u Maloj sali Opštine u utorak, 15. avgusta 2017. godine.\nNjihova vrednost je 20.000 evra i poseduju spavaću sobu, dnevni boravak, kuhinju, trpezariju, terasu, predsoblje i komplet opremljeno kupatilo. Vlasnici jedino moraju da obezbede nameštaj i plate priključenje vode i struje za kuću koja se prostire na oko 50 metara kvadratnih.\nJedna od onih koja je ovim putem rešila stambeno pitanje je Gospava Malešević koja ističe da je presrećna i da je zahvalna svima koji su učestvovali u ovom projektu.\n- Nakon 25 godina sam dobila kuću i mnogo mi znači jer sam do sada živela u lošim uslovima. U kući ću biti zajedno sa sinom, a mogu da kažem da su svi uslovi ispunjeni – poručuje naša sagovornica.\nProceduru dodele montažnih kuća vodio je Komesarijat za izbeglice i migracije Republike Srbije, uz tehničku podršku Opštinskog povereništva ovog tela i lokalnu samoupravu.\nPrema rečima Mirka Ćurčića iz firme Monter gradnja koja radi na projektu Regionalnog stambenog programa kuće koji oni prave u Ivanjici zadovoljavaju sve standarde.\n- One su tople i udobne za stanovanje i život. Vlasnici će dobiti i upotrebnu dozvolu sa energetskim pasošem – govori Ćurčić.\nPredstavnik jedinice za upravljanje projektima u javnom sektoru koja uz Komesarijat za izbeglice sprovodi program RSP u Srbiji Radomir Kosojević objašnjava da su dve kuće došle do kraja izgradnje i da su korisnici ušli u posed.\n- Sledeći korak je na njima, da te kuće priključe na infrastrukturu, dobiju upotrebnu dozvolu i krenu u novi život. Pomenuti stambeni objekti su u okviru drugog potprojekta, zajedno sa još 130 kuća na teritoriji Srbije, a uskoro se očekuje završetak treće kuće koja se nalazi u Nadalju – zaključuje Kosojević.


"Lungo Mare Sveti Stefan" je takođe jedan od važnih infrastukturnih projekata koji će se realizovati u narednom periodu. U Planu investicionih aktivnosti za 2022.godinu, Javno preduzeće za upravljanje morskim dobrom Crne Gore je predvidjelo određena finansijska sredstva u iznosu od 20.000,00 eura za razvoj projekta "Lungo Mare sveti Stefan". U pitanju je šetališna staza iznad gradske plaže. U ovoj godini planirali smo izradu geodetske podloge postojećeg stanja i preklapanje idejnog rješenja koje imamo iz 2011.godine. Ovo je vrlo značajan projekat za opštinu Budva i bitno je započeti prve korake. Nadamo se da ćemo brzo imati glavni projekat kako bi krenuli sa realizacijom istog, izjavio je Rukovodilac Službe za uređenje i izgradnju Javnog preduzeća "Morsko dobro", Vukašin Mijatović.


Od septembra u Beogradu preko 2.000 dodatnih mesta u vrtićima - Grocka Info\nNaslovna Vesti Gradske vesti Od septembra u Beogradu preko 2.000 dodatnih mesta u vrtićima\nOd septembra u Beogradu preko 2.000 dodatnih mesta u vrtićima\nBeograd — Ministarstvo prosvete i grad završili projekat – obdaništa u osmoletkama, gašenje i spajanje ustanova, prostor dobijaju i tri fakulteta, pišu “Večernje novosti”\nIZVOR: TANJUG, VEČERNJE NOVOSTI, B92 PETAK, 3.02.2017.\nOd septembra će u Beogradu biti dodatnih 2.045 mesta za mališane vrtićkog i predškolskog uzrasta, što proizilazi iz zaključaka radne grupe za optimizaciju i racionalizaciju mreže osnovnih i srednjih škola.\nRacionalizacijom mreže škola biti će smanjen broj dece koja čeka na upis u obdaništa, a u obdaništa u Novom Beogradu biće obezbeđeno dodatnih 500 mesta, Zemunu 700, Rakovici 270, Zvezdari 300 i Paliluli 75.\nU tom izveštaju, koji će, kako tvrde „Novosti“, uskoro btii predstavljen javnosti, Sportska gimnazija, Biološki i Geografski fakultet će dobiti svoje zgrade, deo Elektrotehničkog fakulteta biće smešten posebno.\n“Novosti” prenose i da će tri tehničke škole u Novom Beogradu biti spojene i postati jedinstveni obrazovni centar, a jedna obrazovna ustanova postaće Tehnička škola za dizajn kože i Sskola za dizajn tekstila, dok se spajaju i Građevinska i Građevinsko-tehnička škola, Mašinska škola “Radoje Dakić” i Tehnička škola u Zzelezniku, Ekonomsko trgovinska i Mašinska škola “Stari grad” i “Sutjeska“.\nNajveće smanjenje liste čekanja na upis u vrtiće biće u opštinama Novi Beograd i Zemun, gde svake godine i najviše mališana ostane ispod crte, tvrdi list pozivajući se na zaključke radne gripe koji će uskoro biti predstavljeni javnosti.\nNa listi čekanja trenutno se nalazi 8.500 mališana od kojih su 3.000 iz prioritetnih grupa.\nTako će u prizemlju Osnovne škole “Ratko Mitrović” šest grupnih soba i kuhinja biti prilagođene za potrebe predškolaca dok će na spratu predškolci biti u dve grupe.\nOŠ “Đuro Strugar“” primiće 11 grupa “malih” đaka, a biće sređena i kuhinja.\nPredloženim merama Predškolska ustanova “Dr Simo Milošević” u Zemunu će rešiti problem neupisane dece na svojoj teritoriji.\nPremeštanjem dece iz škole za nagluve “Radivoje Popović” u “Stefan Dečanski” oslobodio bi se i sredio prostor škole i internata za smeštaj 500 dece.\nOsnovna škola “Sutjeska” biće ugašena, a đaći od prvog do četvrtog ražreda ostaće u zgradi kao istureno odeljenje OŠ “Gornja Varoš” dok će stariji razredi biti ramešteni po ostalim školama.\nUčionice u prizemlju osnovnih škola “Stefan Nemanja”, “Vojvoda Mišić”, “Radojka Lakić” i “Isidora Sekulić” na Savskom vencu i “1.300 kaplara” na Zvezdari biće useljene sa po dve vrtićke grupe, a deo prostora u srednjoj školi “Tehnoart” postaće vrtić za smeštaj 200 mališana.\nU OŠ “Jovan Cvijić” na Paliluli biće smešteno 75 dece uzrasta od tri do pet godina,a u OŠ “Stari grad” koju trenutno pohađa 185 učenika, biće nova adresa Sportske gimnazije, a osnovci će biti razmešteni po okolnim školama.\nUčenici Baletske škole nastaviće da koriste fiskulturnu salu i jednu učionicu.\nTime će konačno, kako navode „Novosti“, biti rešeno pitanje prostora za mlade sportiste, a i smanjeni troškovi koje Grad ima.\nSvake godine iz gradske kase odlazi šest miliona dinara za grejanje, a 5,5 miliona dinara za zakup sportske sale za nastavu fizičkog.\nJedinstveni tehnički obrazovni centar biće smešten u Tehničkoj školi “Novi Beograd” kojoj će se pripojiti „Politehnika“ – Sskola za nove tehnologije i Tehnička škola “Zmaj”.\nOve tri škole koje trenutno pohađa 1.561 redovan učenik, nastaviće da rade kao jedno pravno lice sa jedinstvenim menadžmentom.\nObrazovni profil “zlatar”, koji je postojao u “Politehnici” biće prebačen u školu “Tehnoart“,a takođe je planirano i da se “Politehnika” iseli iz dela zgrade OŠ “Djuro Strugar”.\nMašinska škola sa 91 učenikom biće izbrisana, tvrde “Novosti”.\nPrethodni tekstПољопривредни произвођачи из Гроцке на саветовању на Пољопривредном факултету\nSledeći tekstБВК: Без воде сутра потрoшачи у насељима Винча и Лештане