Opštine Kotor Varoš i Vlasenica:\nNapadi na povratnike\nUnija za održivi povratak i integracije u BiH izražava veliku zabrinutost povodom nedavnih napada na povratnike u opštinama Kotor Varoš i Vlasenica. Prvi napad se desio u selu Vrbanjci, opština Kotor Varoš gdje je povrijeđen Nermin Hanifić, a drugi napad se desio u Vlasenici gdje je teške povrede zadobio Mehmed Kuljančić.\nUnija za održivi povratak i integracije u BiH, u protekle tri godine provodi istraživanje o potrebama povratnika i raseljenih lica na području BiH u okviru 10 segmenata Revidirane strategije za implementaciju Aneksa VII Dejtonskog mirovnog sporazuma. U okviru navedenog istraživanja došli smo do podataka da je sigurnost povratnika, u protekle tri godine, ugroženija nego u prvim godinama povratka nakon samog rata.\nUpućen je i dopis za MUP Republike Srpske gdje tražimo da omoguće veću sigurnost povratnicima.\nTakođer, pozivamo i nadležne institucije Republike Srpske da dosljedno primjenjuju, nedavno izmjenjen, Zakon o javnom redu i miru Republike Srpske, prvenstveno u segmentu gdje se definišu kazne za stavove izrečene na društvenim mrežama. Izvjesni Stevan Garić, osumnjičeni za napad na Mehmeda Kuljančića, i ranije je na društvenim mrežama raspirivao strah i mržnju prema bošnjačkim povratnicima. Nadležne institucije Republike Srpske ne trebaju selektivno provoditi donesene zakone, kao što je to bio slučaj u mjesecu maju 2015. godine kada su hapšeni bošnjački povratnici u Republici Srpskoj zbog napisa na društvenim mrežama. Iznenađeni smo i pasivnim odnosom medija, prvenstveno onih u Republici Srspkoj, prema ovim dešavanjima.\nUnija za održivi povratak i integracije u BiH još jednom ukazuje na to da je povratnička populacija najranjivija kategorija u Bosni i Hercegovini, čija su ljudska prava konstantno narušavana. Poznato je da povratnici skupo plaćaju mir i dostojanstvo zagarantovano Aneksom VII Dejtonskog mirovnog sporazuma. Smatramo da Republika Srpska, kojoj je Dejtonski mirovni sporazum omogućio postojanje kao eniteta u Bosni i Hercegovini, mora poštivati neprikosnoveno pravo na povratak u svim segementima koji je isti taj Dejtonski mirovni sporazum zagarantovao.


Premijer liga: „Fenjeraš“ VBA odneo Liverpulu bod sa Enfilda (1:1) – Sport\nFudbaleri Liverpula kiksnuli su u 15. kolu Premijer lige, pošto su odigrali nerešeno 1:1 protiv Vest Bromič Albiona. Liverpul nije uspeo da iskoristi kiks najbližih pratilaca i dodatno se odlepi na prvom mestu.\nAktuelni šampion posle ovog trijumfa ima 32 boda, tri više od drugoplasiranog Evertona, četiri od Lestera, pet od Mančester junajteda, a šest od Mančester sitija, koji ima i utakmicu manje.\n„Crveni“ su bili mnogo bolji rival na „Enfildu“, a do prednosti su stigli u 12. minutu preko Sadija Manea.\nSenegalac je lepo prihvatio odličnu asistenciju Žoela Matipa i u padu poslao loptu u donji levi ugao.\nEkipa Jirgena Klopa imala je još nekoliko prilika da dođe do ubedljivije pobede, ali su neprecizni bili Mane i Mohamed Salah.\nI, kada nisu prelomili pitanje pobednika, kazna je stigla u završnici susreta. Igran je 82. minut, kada je Adžaji iskoristio asistenciju Perejre i postavio, ispostaviće se, konačan rezultat.\nNekadašnji srpski reprezentativac Branislav Ivanović dobio je priliku u nadoknadi vremena za tim Sema Olerdajsa, koji je zamenio Slavena Bilića kako bi pokušao da spasi klub od ispadanja u Čempionšip.\nVBA je nakon neočekivanog remija ostao na pretposlednjoj poziciji sa osam bodova, pet manje od prve ekipe koja se nalazi van zone ispadanja.\nLiverpul sledeću utakmicu igra za tri dana kada gostuje u Njukaslu, dok će Vest Bromič imati dan manje za odmor i za samo dva dočekati Lids junajted.\nLids junajted – Barnli 1:0 (1:0)\nVest Hem – Brajton 2:2 (0:1)\n(Džonson 60, Souček 82 – Mopej 44, Dank 70)\nLiverpul– VBA 1:1 (1:0)\n(Mane 12 – Adžaji 82)\nLester siti – Mančester junajted 2:2 (1:1)\n(Barns 31, Tuanzebe 85ag – Rašford 24, Fernandeš 80)\n(Bertran 5, Haus 67, El Gazi 79)\n(Lakazet 35p, Džaka 44, Saka 56 – Ejbraham 87)\n(Gindoan 14, Tores 55)\nFulam – Sautempton 0:0 (0:0)\n3. Lester siti 28\n6. Aston Vila 25\n7. Čelsi 25\n11. Lids junajted 20\n12. Vulverhempton 20\n13. Njukasl 18\n14. Kristal Palas 18\n16. Brajton 13\n17. Barnli 13\nFudbal, VestiLiverpool FC, premijer liga, wba


Osvježeno 21. januar/siječanj, 2018.\nGrađani protestuju, Solun\nViše od 100.000 Grka u Solunu okupilo se u nedjelju na protestima protiv upotrebe termina Makedonija u bilo kojem rješenju između Atine i Skoplja u vezi sa nazivom bivše jugoslovenske republike.\nAgencije prenose da je riječ o jednom od najvećih protesta u Grčkoj od kada su se dvije zemlje saglasile da ponovo pokrenu pregovore za rješenje 25-godišnjeg spora.\nProtesti su planirani na sjevernu Grčke i naredne sedmice.\nMakedonski pokušaji da uđe u NATO blokira Grčka, koja tvrdi da naziv Makedonija implicira teritorijalne pretenzije prema grčkom istoimenom sjevernom regionu.\n"Postoji samo jedna Makedonija i ona je grčka", rekle su protestne grupe na video snimku koji se pojavio na internetu.\nGrčki premijer Aleksis Cipras rekao je za list Etnos da je potpuno istorijski neosnovano i apsurdno tražiti ekskluzivitet Makedonije.


U Republiku Srpsku stiže 80 hiljada doza kineske vakcine Sinopharm\nU Institutu za javno zdravstvo RS saopštili su za Radio Slobodna Evropa 23. aprila da su do sada izdali više od 35.000 doza prve komponente vakcina protiv COVID-a 19 i oko 19.000 druge doze, te da je blizu 19.000 građana u RS potpuno vakcinisano (ilustrativna fotografija)\nAvion s 80.000 doza vakcine Sinopharm poletio je iz Kine prema Bosni i Hercegovini (BiH), objavljeno je u subotu 1. maja na Facebook stranici Ambasade Narodne Republike Kine u BiH.\nKako se navodi u objavi, radi se o dozama koje su odaslane iz Pekinga, po narudžbi jednog od BiH entiteta, Republike Srpske(RS).\nOdluku o nabavci kineske vakcine Republički štab za vanredne situacije RS donio je 16. aprila. Tada je saopšteno da se ide u nabavku 160 hiljada doza Sinopharm vakcine za šta je iz Kompenzacionog fonda RS izdvojeno više od 4 miliona evra.\nU BiH stiglo 50.000 doniranih kineskih vakcina\nPremijer RS Radovan Višković najavio je 25. aprila da bi, putem interventnog uvoza, početkom maja trebalo stići 80.000 doza kineske vakcine.\nU RS do sada je ukupno stiglo više od 100.000 doza vakcina protiv COVID-a 19. Interventnim uvozom u četiri pošiljke stiglo je oko 70.000 ruske Sputnik V vakcine, 10.000 AstraZeneca iz Srbije, oko 11.000 doza Sinovac vakcine i manji dio je stigao kroz COVAX mehanizam.\nVelike gužve za vakcinaciju u Banjaluci\nU Institutu za javno zdravstvo RS saopštili su za Radio Slobodna Evropa 23. aprila da su do sada izdali više od 35.000 doza prve komponente vakcina protiv COVID-a 19 i oko 19.000 druge doze, te da je blizu 19.000 građana u RS potpuno vakcinisano.\nKada je riječ o COVAX programu, Višković je rekao da postoje obećanja iz tog sistema da se u maju može očekivati veća količina vakcina za Bosnu i Hercegovinu.\nPremijer RS, Radovan Višković, u izjavi od 2. aprila, naveo je da taj bh. entitet za građane uplatio više od 500.000 doza vakcina protiv virusa korona, dovoljnih za 50 posto stanovništva, što je koštalo više od 20 miliona maraka (više od 10 miliona evra).\nVišković je rekao da RS kroz ugovor koji je BiH potpisala još 15. septembra prošle godine ugovor sa COVAX-om, koji vodi Svjetska zdravstvena organizacija, treba da dobije 400.000 doza vakcina za 200.000 građana.\nU maju raspodjela vakcina iz EU, najviše planirano za BiH\nDo sada je u BiH, putem COVAX mehanizma, donacija i entitetske nabavke, stiglo oko 182.000 vakcina protiv korona virusa. Nove vakcine iz COVAX mehanizma očekuju se do juna.


Njemačka kancelarka počinje balkansku turneju\n22. avgust/kolovoz, 2011.\nNjemački kancelar Angela Merkel započinje danas balkansku turneju prvom zvaničnom posjetom Hrvatskoj. Merkelova će se u Zagrebu sastati sa premijerom Jadrankom Kosor i predsjednikom Ivom Josipovićem, nakon čega će biti održan sastanak dvije delegacije.\nNjemačka je bila prva članica Evropske unije koja je priznala nezavisnu Hrvatsku i danas je jedan od njenih najvažnijih spoljnotrgovinskih partnera. Osim Hrvatske, Merkelova će tokom balkanske turneje posjetiti Srbiju, a, kako je ranije najavljeno, sa zvaničnicima tih zemalja će razgovarati o regionalnim pitanjima i vezama ovih balkanskih država sa EU.\n"Ne može biti evropske perspektive za taj region ako se ne preduzmu svi napori, mada su ožiljci prošlosti još duboki i imaju teške posljedice", rekla je Merkelova uoči posjete i dodala da se u regionu zapadnog Balkana pokazuje da je Evropa mirovna tvorevina.\nMerkelova će se sutra u Beogradu sastati sa predsjednikom Srbije Borisom Tadićem, premijerom Srbije Mirkom Cvetkovićem i drugim srpskim zvaničnicima. Uoči posjete Beogradu, Merkel je ukazala na napredak koji je Srbija postigla u saradnji sa Haškim tribunalom i rekla da će jedan od njenih zadataka tokom posjete biti zalaganje za obnovu dijaloga Beograda i Prištine.


Načelnik opštine Istočna Ilidža Predrag Kovač rekao je da je povećanje uslijedilo zbog dva granta koja nisu bila planirana u budžetu, a odnose se na projekat o odvozu smeća sa Švedskom razvojnom agencijom SIDA i grant od apoteke Istočna Ilidža za izgradnju Doma zdravlja.\n“Budžet opštine i u ovim teškim finansijskim vremenima je stabilan i trošimo ono što imamo, a sve u skladu sa zakonom”, istakao je Kovač.\nOn je naveo da su u budžetu za ovu godinu za vraćanje kredita izdvojena znatna finansijska sredstva, a ta sredstva su u prethodnim godinama uložena u infrastrukturu, pa su kapitalni rashodi i ove godine veći od 700.000 KM na ovako mali budžet.\nKovač je napomenuo da se na budžet opštine odražava i činjenica da Poreska uprava, najčešće državnim preduzećima, ne naplaćuje doprinose i poreze, od kojih se jednim dijelom puni i budžet lokalnih zajednica.\nOn je rekao da Nacrt budžeta za iduću godinu u iznosu 4.616.975 slijedi rebalans budžeta od ove godine i nada se da će i Ministarstvo finansija Republike Srpske poštivati prihode lokalnih zajednica i omogućiti im da realizuju ovaj budžet.\n“Veoma često smo i usred fiskalne godine imali intervenciju Ministarstva finansija da smanjujemo poreske prihode u budžetima, što je uslovljavalo pad budžeta”, pojasnio je Kovač.\nOn je dodao da je problem i prelazak stalno novih obaveza na lokalne zajednice, a to ne prate odgovarajuća finansijska sredstva, te izrazio nadu da će konačno u Republici Srpskoj i BiH prevladati stav da lokalne zajednice moraju imati mnogo više samostalnosti i da njihov novac ne može dirati niko drugi, da bi mogle obavljati sve poslove koji su im zakonom propisani i razvijati svoju sredinu.\nOdbornik SNSD-a Goran Orašanin rekao je da su odbornici ove stranke glasali protiv rebalansa budžeta, jer se čistom računicom može vidjeti da bi budžet bez ova dva granta od 150.000 KM bio u minusu 60.000 KM.\nOrašanin je naveo da iz budžeta, iako je planirano, nisu isplaćena sredstva za stipendiranje studenata i za pomoć pri zapošljavanju pripravnika.\nOn je rekao da su odbornici SNSD-a bili uzdržani prilikom usvajanja Nacrta budžeta za 2015. godinu jer je i on potrošački, a ne razvojni, čemu u prilog govori i podatak da je za infrastrukturne projekte planirano samo 185.000 KM.\n“I ovaj Nacrt budžeta pokazuje opštinu kao servis same sebe, a ne servis građana”, rekao je Orašanin. Srna


source.ba | Forto rekao da je KS obezbijedio Studiju proširenja daljinskog grijanja, čijom se implementacijom očekuje prevencija zagađenja zraka\nPredstavnici Kantona Sarajevo i Fonda za zaštitu okoliša Federacije Bosne i Hercegovine izrazili su podršku projektima "Snabdijevanje toplotnom energijom iz Termoelektrane 'Kakanj'" i "Čista rijeka Miljacka".\nDirektor Fonda Fuad Čibukčić je naveo da je u proteklom periodu, pored aktivnosti na realizaciji i sufinansiranju projekata zaštite okoliša i energijske efikasnosti na teritoriji Federacije BiH i Kantona Sarajevo, Fond aktivno učestvovao i u zagovaranju konkretnih rješenja u oblasti zaštite zraka i voda na području Kantona. Strateško opredjeljenje Fonda je podrška realizaciji dva kapitalna projekta, a to su "Snabdijevanje toplotnom energijom iz TE Kakanj područja do/i Sarajeva" i "Čista rijeka Miljacka".\nPremijer Forto je predložio da Fond Vladi uputi konkretnu inicijativu s očekivanom dinamikom realizacije projekta "Snabdijevanja toplotnom energijom iz TE Kakanj područja do/i Sarajeva" budući da je KS već obezbijedio Studiju poboljšanja i proširenja daljinskog grijanja, čijom se implementacijom očekuje prevencija zagađenja zraka u KS.\nMinistar Filipović je zatražio dodatne informacije u vezi s projektom "Čista rijeka Miljacka" u kontekstu planiranih zahvata, posebno imajući u vidu nedavne informacije o najavi izgradnje HE na rijeci Miljacki, a koja bi mogla imati negativne posljedice na stanje voda i generalno na okoliš u Kantonu Sarajevo.\nIzražena je podrška Fondu za ažuriranje Studije "Čista rijeka Miljacka" kako bi se dobila lista usklađenih projekata i aktivnosti na slivu, prvenstveno onih koji se odnose na rješavanje problema ispuštanja sanitarnih otpadnih voda u vodotoke.\nTagovi: ZrakZagadjenjeSastanakSarajevoEdin Forto


SHT Mostar » Štrajk upozorenja Sindikata Crnogorskog Telekoma\nSindikat Crnogorskog Telekoma je danas organizirao štrajk upozorenja i najavio nove aktivnosti.\nOn je pojasnio da su problermatične dvije stavke kolektivnog ugovora – produženje suspenzije zimnice i redefinisanje jubilarnih nagrada. Potvrdio je da je menadžment ponudio zaposlenima dobrovoljno potpisivanje sporazuma kako bi se u prelaznom periodu našlo rješenje i omogućili isti benefiti koje imaju svi zaposleni, dok se ne potpiše kolektivni ugovor.\n- Sporazumi su ponuđeni jer poslodavac i vrh sindikata nisu postigli dogovor po tim pitanjima godinu dana. Međutim, nije tačno da se time što se sa zaposlenima uređuju određena pitanja želi ukinuti kolektivno pregovaranje i socijalni dijalog. Predstavnici Sindikata insistiraju između ostalog na trajanju predmetnih uslova do kraja 2022. godine, umjesto do kraja 2021, što kompanija u ovom trenutku može da obezbijedi, uz ultimatum da bez toga ne žele da sklope sporazum – rekao je Otašević i dodao da sporazum koji se nudi nije nezakonit.


S tim u vezi, donirano je milion i sedam stotina hiljada dinara nacionalnom Savezu udruženja za pomoć osobama sa Daunovim sindromom i na taj način, pružena podrška onima koji su na prvi pogled drugačiji, ali su važan deo zajednice, ističe se u saopštenju.\nKada imaš priliku da jednoj osobi ulepšaš život, to je privilegija, a kad su u pitanju oni čiji osmeh, uprkos svakodnevnim problemima sa kojima se suočavaju, nikada ne izostaje, taj osećaj se ne može opisati. Kampanju „Prati suncokret“ započeli smo u želji da podignemo svest javnosti o osobama sa Daunovim sindromom i pokrenemo značajne teme, kao što je njihova inkluzija u društvene aktivnosti. Ovo je druga godina projekta i izuzetno sam ponosna na reakcije šire zajednice koja je razumela značaj poruke koju komuniciramo. Kupovinom našeg najprepoznatljivijeg proizvoda, Dijamant ulja, potrošači su donirali po jedan dinar za potrebe Saveza, što je i dokaz podrške i prepoznatosti naše osnovne ideje, izjavila je Bojana Petrašek Dunđerski, brend menadžer kompanije Dijamant.


Zvezda Instagrama: Dijana Janković najpraćenija ličnost na Balkanu! – Poznati.info\nPop zvezda Dijana Janković, koja podjednako uspešno gradi svoje ime i u modnoj industriji, najpraćenija je poznata ličnost na Balkanu na društvenoj mreži Instagram.\nPoslednjih meseci profil 27-ogodišnje Didi preplavljen je pratiocima sa svih strana sveta, koji ne kriju oduševljenje njenim likom i delom. Iz dana u dan sve ih je više, a danas je cifra prešla 900.000.\nSem što revolucionarnim video spotovima pomera granice video produkcije na Balkanu, Didi je poznata šopingholičarka, koja po veličini garderobera i komadima garderobe u istom može da parira i svetskim modnim ikonama.\nNeretko se dešavalo da se upravo Dijana prva pohvali nekom luksuznom krpicom, a da posle nje tu istu stvar vidimo na ikoni stila Ani De lo Ruso ili latino zvezdi J.Lo.


Uloga Evrope u geopolitici na balkanskom regionu - pisjournal\nNaslovnica Balkan Uloga Evrope u geopolitici na balkanskom regionu\nUloga Evrope u geopolitici na balkanskom regionu\nIako se u nekim slučajevima pod „Balkanom” misli na planinski sistem, u drugim slučajevima ova definicija obuhvata i poluotok, ili područje hronične nestabilnosti, evropsko „bure baruta“ ili „podzemlje“ kontinenta, do te mjere da se koristi u izrazu „balkanizacija”, što je paradigma koja je prisutna u drugim geopolitičkim kontekstima koji se odlikuju političkom nestabilnošću.\nKljučne riječi: Balkan, poluotok, geopolitika, balkanizacija\nGeopolitika, nauka o tome kako prostorna dimenzija utječe i mijenja državne politike, može značajno doprinijeti u analizi strategija namijenjenih razvijanju željezničke infrastrukture između Italije i Balkana. Ideja o Balkanu postavlja u realnost koncepte i definicije, počev od onih stvarnih do ideoloških, kako bi se suprotstavila geografskim i geopolitičkim konceptima. Specifičnost ovog prostora, koji je stoljećima bio podložan velikim migracijama, ratovima, saobraćaju i kulturnoj razmjeni, osjeti se i fizički, što ga je načinilo tačkom kontakta između različitih svjetova(Zapada i Istoka), vjerskih i kulturnih modela (kršćanstva i islama, katoličanstva i pravoslavlja), kao i između dva proturječna ekonomska modela. Ako posmatramo mapu, također uviđamo troslojnu ličnost Balkana: mediteranski i obalni pojas, centralno-evropske i južne ravnice, te kontinentalni Balkan. Etnički mozaik, što je još jedan koncept koji se povezuje sa Balkanom, čini se da predstavlja čitav aspekt koji se povezuje sa širim kontekstom, odlikovan svojom kompleksnošću i fragmentarnošću.\nProturječnost i tenzije koje se ističu u ovom regionu, prelaze i sklone su vječnoj nostalgiji, te se iznova obnavljaju, privlačeći dugoročne faktore u evropskoj historiji; no najviše onim sporednim, periferalnim specifičnostimai specifičnostima zatvorenih prostora koje ih karakteriziraju. Ovi uslovi zapravo otežavaju stvaranje i razvijanje proto-nacionalne svijesti, osnovane na teritorijalnoj svijesti koja proizilazi iz urbane, buržoaske kulture. Naprotiv, raznolika stratifikacija urbanih kultura je dovela do rasta različitih identitetskih puteva, na čijim temeljima su izgrađeni balkanski nacionalizmi, uglavnom odlikovanih etnocentrizmom i ksenofobijom. Potvrđivanje novih nacija je zapravo najviše zasnovano na čišćenju od elemenata koji su strani datoj „prirodnoj” skupini. Takve nacionalističke težnje – na kojima strane sile dvosmisleno isprepliću kulturološke i geopolitičke utjecaje kako bi definitivno razrušili autoritet Osmanskog carstva i institucionalne baze koju su postavile – pretvorit će Balkan u područje sukoba rivalstva evropskih sila. Na isti način, možemo se prisjetiti kako je ujedinjenje Balkana jedino bilo moguće uz intervenciju Sultana. Možemo tvrditi da historija na ovim teritorijama proističe iz istog smjera kao i geografija, da je odlikovana složenošću i raznolikošću, da ističe određene specifične odlike poput skeptičnosti prema sistemu, jačajući kulturološke identitete i slabu teritorijalnu privrženost, uglavnom povezujući je sa malim prirodnim regionom. Ovakvi fenomeni su se ponovo pojavili sa padom Berlinskog zida i nestankom velikih multinacionalnih jedinica (raspadom Sovjetskog Saveza i Jugoslavije), čime su se pojavile nove utrke koje su popunile prazne prostore, potpomažući jugoslavenske secesijske ratove, koji su se – ne slučajno – odvijali na rubu velikog geopolitičkog prelaza. Evropa nije uspjela da poduzme konkretne korake, što ne samo da je otežalo potragu za rješenjem, već je i produbilo postojeće sukobe, sve dok ovo područje nije postalo pravo „geopolitičko žarište”. Ovo se sve odvijalo dok je evropska zajednica pokušavala da oformi zajedničko tržište i ugovori Sporazumiz Maastrichta, kako bi stvorila Ekonomsku monetarnu uniju. Tako je ova kriza proizvela prijetnju za evropski poredak, ali je također počela označavati propali pokušaj Evrope da pokaže kako uistinu postoji i može da djeluje kao velika sila. Jasno je da, iako politika dinamične ere poput ove može da iskorištava razvijene komunikacijske sisteme zaširenje ili ugrožavanje prostora, te usvajanje imena, koncepata i strateških doktrina koje ne odgovaraju prethodnim geografijama, ona još uvijek ne može izmijeniti samu geografiju, ili ono što suljudi milenijima akumulirali na toj zemlji, počev od urbanog, ekonomskog, infrastrukturalnog, etničkog i političkog stajališta.\nZaista, svaka strategija ne može zanemariti snažne poveznice nastale kroz geografiju i historiju. U našem dobu geo-historije, Balkan, čije su granice često zavađale historičare, odnosi se na ideju čvrsto razgraničenog područja, prije nego velikog geografskog područja (Da li je prirodna granica balkanski planinski niz ili Dunav? Da li mu pripadaju Rumunija i Slovenija? Turska i Grčka?) i zauzima dio Evrope kojeg naseljavaju države koje su ili ušle u EU, ili su u procesu pridruživanja. Da pojednostavimo, ovo područje se može predstaviti trouglom koji se proteže Beogradom-Solunom-Sofijom. U ovom strogo geopolitičkom profilu može se i tvrditi da čak i danas Balkan ne predstavlja ujedinjen sistem, već da je on jako fragmentiran i ka sjeveru i jugu, kao i ka istoku i zapadu. Uz izuzetak Slovenije i dijelom Hrvatske – koje su iz historijskih razloga usko povezane sa Centralnom Evropom – ovo područje može biti dalje podijeljeno na zapadni, južni i istočni Balkan. Prvo područje se u geopolitičkom smislu odlikuje kontrastom između Srbije i Hrvatske koje šire svoj utjecaj i u Bosnu i Hercegovinu; drugo je karakteristično po albanskom pitanju i utjecaju iz Grčke; a treće ima posebne odlike i sačinjeno je od država koje zapljuskuje Crno more. Evropa onda ima družnost da spoji ovo područje kroz razvoj i regionalnu strategiju međusobne povezanosti, koja se fokusira na jasnoj infrastrukturalnoj transportnoj mreži, alatu koji je fundamentalno bitan, jer je zamišljen tako da ubrza i pojača ekonomsku razmjenu i kulturne „kontaminacije” neophodne za jačanje tog evropskog duha pripadnosti, koji je koristan u izgradnji ujedinjene kontinentalne svijesti, što je uistinu začetak strukturisane političke unije. Trans-balkanski protok (kroz dunavsku osu, ili Via Egnatiju, ljubljansko-beogradsku osu, i dalje Istanbul) historijski predstavlja element koji je imao potencijal da ujedini razne narode u regiji, koji je za razliku od državnog rascjepkavanja, favorizovao stvaranje integrisane cjeline, ujedinjujući Balkan i spajajući ga sa svijetom. Ova mreža protoka onda predstavlja ključni element, posebice u ovom području multi-polarizovanog geopolitičkog prelaza. Zapravo je tačno da planiranje infrastukture teško može zaobići globalnu geopolitičku i geo-ekonomsku sliku, čak još više u trenutnom kontekstu, gdje kontinentalne infrastrukture čine ključni trenutak ponovnog ekonomskog rođenja, temogu da utječu i na procese tehnološke modernizacije, kao i stabilizacije vanjske politike. U tom smislu, bitno je podsjetiti na činjenicu da nije slučajnost da je ekonomska moć koju je kineski div nedavno stekao proistekla iz niza strateških infrastrukturalnih projekata, korisnih za jačanje i zaštitu državnih potencijala. Ovo zasigurno podrazumijeva i veliki projekat „Novi svileni put”, osmišljen u Pekingu, koji za glavni cilj ima približavanje Kine ostatku evroazijske kontinentalne mase i Mediterana, kao i razvijanje unutrašnje zone, koja zaostaje za obalnim pojasom. No, tu nije samo Kina, već i drugi igrači poput Rusije, Indije, Irana i afričkih država, te Latinske Amerike, koji također idu u pravcu stvaranja novih komunikacijskih puteva.\nTako da bi bilo dobro da usljed ovog aktivizma, koji se može uočiti na globalnom nivou, evropski front također pristupi razvoju i regionalnoj strategiji međusobne povezanosti kroz snažnu infrastrukturalnu transportnu mrežu, koja bi uključila čitavu Evropu, te prije svega, balkanski region. Ovo bi moglo dovesti do inovativnih inicijativa za promovisanje partnerstava između države i privatnika (naravno, niti jedan oblik integracije nije bezbolan, te kako bi bio legitiman mora biti zasnovan na koncenzusu i pristanku lokalnih vlada). To znači da razvoj ovih koridora postaje neophodan. U Italiji, primjerice, koridori V i VII nose veliki strateški značaj. Ruta od Trsta do Budimpešte je jako bitna Austriji i Njemačkoj, koje očigledno imaju razumnu želju da transport koji prolazi njihovim cestovnim i željezničkim saobraćajem ostane netaknut. Također, treba dodati da bi poboljšanje prekograničnih veza sa balkanskim regionom također ohrabrilo konkretnu, pravu stabilizaciju i integraciju sa zapadnim dijelom Evrope, oslobođene od (trenutno prikrivenog) straha od terorizma i kriminala. Produžavanjem trenutne nestabilnosti bi se zapravo osnažilo širenje organizovanog kriminala i terorizma, što bi Balkan učinilo još podjeljenijim, stvarajući nepopravljiv jaz sauspješnim azijskim područjem, koje prolazi kroz period nezaustavljivog napretka i ekspanzije.\nStoga se moramo fokusirati na jače razvijanje koncepta „mreža”, kako bi se usredotočili na stvaranje potpune vertikalne i horizontalne integracije evropskog sistema. Ove spone mogu podstaći ublažavanje fragmentacije, koja, kao što je bilo predviđeno u samom početku ovog teksta, ističe historijuovog regiona, koja može u suprotnom kreirati tlo za prilike umjesto sukobe, istovremeno predstavljajući element koji daje potporu većoj evropskoj integraciji.\nPrethodni članakBudućnost Palestine\nNaredni članakPRIKAZ KNJIGE VILIJAMA ENGDALA „UNIŠTITE KINU – ŠTO VAŠINGTON ČINI DA OGRANIČI UTJECAJ KINE U SVIJETU“\nTransnacionalna hobotnica organiziranog kriminala sa Zapadnog Balkana\nLekcije naučene nakon implementacije Daytonskog mirovnog sporazuma\nKakav će biti novi Bidenov Balkan?\nDaytonski mirovni (ne) sporazum, 25 godina kasnije\nBugarska ‘potvrda’ identiteta Makedonaca i makedonskog jezika?\nKako je Tramp „izgubio Balkan”\nTekst sporazuma potpisanog u Beloj kući\nKoronavirus u Albaniji i prisustvo Mojahedin-e Khalq (MEK) u Tirani\nObnova rodoljubive poezije: Sve srpske svetinje u jednoj državi


Mihajlović: Teretna pruga gotova za sedam dana, uskoro i gradnja luke | podunavlje.info\nnedelja, januar 19, 2020\nHome > NAJNOVIJE > Mihajlović: Teretna pruga gotova za sedam dana, uskoro i gradnja luke\nMihajlović: Teretna pruga gotova za sedam dana, uskoro i gradnja luke\nSMEDEREVO, 23. avgust 2019 – Zorana Mihajlović, ministarka građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture obišla je danas završne radove na teretnoj pruzi i novu železničku stanicu Smederevo Luka. Teretna pruga, koja će povezati smederevsku luku i buduću industrijsku zonu Smederevo sa železničkim Koridorom 10, kako se moglo čuti, treba da bude u potpunosti završena za najviše sedam dana.\nPo rečima Marka Glišića iz kompanije Štrabag, koja je izvodila radove, izgrađeno je 5.530 metara javne železničke pruge i 1.150 metara industrijskog koloseka. Urađena je kompletna kontaktna mreža, pruga je elektrificirana, a pored stanične zgrade izgrađena su i četiri objekta skretničkih blokova, kao i tri železnička mosta. Tih oko 7 i po kilometara, kako je rekla ministarka Mihajlović, koštalo je 9 i po miliona evra.\n– Ovo znači i povezivanje vodnog i železničkog saobraćaja. Konačno smo 2014. godine počeli da ulažemo i u vodni saobraćaj, do tada su ulaganja bila nula. Mi sada ulažemo 380 miliona evra u vodni saobraćaj, a ova železnička veza znači da uskoro kreće i izgradnja luke u Smederevu; za dvadesetak dana treba da bude raspisan tender, a početak radova u martu – rekla je Mihajlovićeva ispred nove železničke stanice, a pored novoizgrađene trase pruge.\nSmederevo bi tako postalo čvorište u ovom vidu saobraćaja, objasnila je ministarka, naglašavajući da izgradnja ove pruge, naravno i luke, nije od lokalnog značaja nego od državnog. Investicija je vredna 93 miliona evra, 53 miliona je iz budžeta Republike Srbije, a ostatak iz kredita Evropske investicione banke.\nNovinare je zanimalo i kada će kolosek iz centra Smedereva biti potpuno uklonjen. Procena je da će to trajati dve godine, kazao je Veljko Kovačević, pomoćnik ministarke zadužen za vodni saobraćaj. U međuvremenu će sa HBIS-om biti razmatrane neke prelazne varijante, kako bi proizvodi iz Železare direktno išli u luku koja će uskoro biti osposobljena za tu namenu, najavio je Kovačević.\nMada se više puta tokom današnje posete ministarke Mihajlović moglo čuti kako sve teče prema planu, pomalo je zbunjujuće na uvek ljubopitne novinare delovalo ono što piše na tabli koja objašnjava ko je projektovao, ko plaća i ko, šta i kada je počeo tu da radi – i kada je trebalo da zvrši. Naime, tu stoji da je početak radova bio u martu ove godine, a da je rok za završetak radova 90 dana. S druge strane, i to je nekoliko puta ponovljeno, pruga nije gotova, ali je pri kraju, završetak radova za najviše sedam dana.\nSmederevcima ostaje da se nadaju da i obećanje o izmeštanju koloseka iz centra grada, pa makar to bilo i za te dve godine, neće biti podložno ovakvom slobodno shvaćenom pojmu tačnosti u rokovima.\nPodno zidina Manasije počinje peti festival viteštva Just Out\nMlade rukometašice i mladi rukometaši prodefilovali Smederevom\nĐorđe Grba prvi doplivao do Časnog krsta u Smederevu\nSMEDEREVO, 19. januar 2020 – Na otvorenom bazenu na...\nPlaninari Čelika na Bogojavljenskom usponu na Beljanicu\nBELJANICA/SMEDEREVO, 19. januar 2020 – Na Krstovdan, pred Bogojavlјenje,...\nBeograd najavljuje mogućnost javnog prevoza Dunavom\nBEOGRAD, 19. januar 2020 – Sekretarijat za javni prevoz...\n19/01/2020, 7:36 pm\nLutovac i Zelenović bili sinoć u Smederevu\nSkupština usvojila budžet, zagađenje vazduha ne može na dnevni red\nZakon o lokalnim izborima: raspisivanje 45 dana pre kraja mandata\nOd Ministarstva privrede više od milijardu dinara za lokalne samouprave\nObjavljen javni poziv za nabavku novih traktora u 2020. godini\nNavodnjavano manje površina – potrošeno više vode\nProđoše praznici, najvećim delom, sad da probamo detoksikaciju, može?\nJoš nije srušen nelegalan objekat na Kopaoniku investitorke iz Smedereva\nProjekat NOVIMAR: Dunavom lađe bez kapetana\nSrećni novogodišnji i božićni praznici JKP Vodovod Smederevo\nIzuzetna ponuda Supernove u susret predstojećim praznicima\nAleksandar Menković ponovo najbolji na svetu\nPočeo Kup Srbije: Zlato za Dušana Bojića


Partizan juri prvu pobedu u Ligi Evrope još od 2004. - Naslovi.net vesti\nPartizan juri prvu pobedu u Ligi Evrope još od 2004.\n24 Sata četvrtak, 17. septembar 2009.\nNovoformirana Liga Evrope startuje večeras. Srbiju će predstavljati fudbaleri Partizana koji dočekuju francuski Tuluz. Bez Adema Ljajića, ali sa glavnim motorom, Portugalcem Moreirom, Partizan će izaći na megdan Francuzima, prvoj prepreci u novom pokušaju da se „prezimi“ u Evropi. Imamo talenat, ali vreme je da ga iznesemo na teren...TALENAT - Utakmicom protiv Tuluza crno-beli će započeti svoje četvrto učešće u Ligi Evrope (takmičenje koje se do ove sezone zvalo Liga UEFA). Debitantska sezona u tom takmičenju bila je 2004/05.... »\nPoraz Partizana u prvom kolu\nRTS četvrtak, 17. septembar 2009.\nFudbaleri Partizana poraženi su u prvom kolu Grupe J Lige Evrope od francuskog Tuluza sa 3:2. trelci za Partizan bili su Mladen Krstajić u 23. i Brazilac Kleo u 67. minutu. Dva gola za Tuluz, u 29. i 38. minutu, postigao je Fransoa Sirije, a mrežu Partizana je u 49. minutu zatresao i Antoan Devo.... »\nLiga Evrope: Šahtjor pregazio Briž, Salcburg iznenadio Lacio\nSportske.net četvrtak, 17. septembar 2009.\nU četvrtak uveče odigrano i preostalih dvanaest utakmica prvog kola UEFA Lige Evrope. Najubedljiviju pobedu ostvario Everton protiv AEK-a kao i Šahtjor na gostovanju u Brižu u okviru grupe J u kojoj se nalazi i Partizan.Osvajač poslednjeg Kupa UEFA, ukrajinski Šahtjor, furiozno je započeo novu sezonu u Evropi. Ukrajinci su protutnjali kroz Briž i veoma lako i ubedljivo slavili sa 4:1. Ubedljive pobede ostvarili su Everton protiv grčkog AEK-a,... »\nB92 četvrtak, 17. septembar 2009.\nFudbaleri Partizana izgubili su na svom terenu od francuskog Tuluza 3:2, u prvom kolu J grupe u Ligi Evrope.Naredni meč u Ligi Evrope Partizan igra za dve nedelje u Donjecku protiv Šahtjora koji je u drugoj utakmici grupe pobedio belgijski Briž u gostima 4:1. Partizan je duel počeo bez suspendovanog Adema Ljajića, dok za Tuluz nije... »\nU drugom delu prvog takmičarskog dana Lige Evrope dogodila su se dva iznenađenja – Salcburg je slavio protiv Lacija 2:1, baš kao i Tvente protiv Fenera.Fudbaleri Salcburga uspeli su da preokrenu rezultat u Rimu i da trijumfalno započnu takmičenje u grupi G. Lacio je poveo preko Paskvalea Fođe, Franc Šimer izjednačio je u 82. minutu, a veliko slavlje Austrijancima doneo je Mark... »\nTuluz odneo bodove iz Beograda\nFudbaleri Tuluza savladali su Partizan u Beogradu sa 3:2 u utakmici prvog kola Grupe J Lige Evrope. Gosti su i bez najboljeg strelca Žinjaka u startnoj postavi, uspeli relativno lako da postignu tri gola, kojima su veoma brzo uspeli da anuliraju vođstvo Partizana preko Krstajića. Kleo uspeo samo da ublaži poraz u drugom poluvremenu.Fudbaleri Partizana nisu uspeli da dođu makar do jednog boda na startu takmičenja u Ligi Evrope. Oni su večeras, pred oko 14.000 gledalaca na stadionu u Humskoj, poraženi na svom terenu od Tuluza sa 3:2, i na taj način nastavili... »\nPartizan poražen od Tuluza\nRTV četvrtak, 17. septembar 2009.\nBEOGRAD - Fudbaleri Partizana izgubili su večeras na domaćem terenu u Beogradu od francuskog predstavnika Tuluza rezultatom 3:2 (2:1), u prvom kolu J grupe UEFA Evropske lige. Strelci su bili Krstajić u 23. i Kleo u 67. za Partizan, a Sirije u 31. i 38. i Devo u 49. minutu za Tuluz. Narednu... »\nPočinje Liga Evrope\nU četvrtak će biti odigrani svi mečevi 1. kola novoformiranog takmičenja pod okriljem UEFA - Lige Evropa. Utakmice grupa A, B, C, D, E i F igraju se od 19.00 časova dok će od 21.05 sati svoje mečeve početi klubovi koji se nalaze u preostalih šest grupa.Za srpsku sportsku javnost svakako najinteresantniji dueli biće oni koji se igraju u okviru grupe J, pre svega utalmica između srpskog šampiona Partizana i francuske ekipe Tuluz, dok će se sa velikom pažnjom osluškivati šta se... »\nA sad sa jakima\nKurir četvrtak, 17. septembar 2009.\nFudbaleri Partizana večeras (21.05) protiv Tuluza igraju meč prvog kola Lige EvropeBez Adema Ljajića, ali sa glavnim motorom, Portugalcem Moreirom, Partizan će izaći večeras (21.05) na megdan francuskom Tuluzu, prvoj prepreci u novom pokušaju da se „prezimi“ u Evropi. Utakmicom protiv Tuluza crno-beli će... »\nKreće “parni valjak„\nTakmičenje u novoformiranoj fudbalskoj Ligi Evropa počinje danas, trofej brani Šahtjor iz Donjecka, a među 48 ekipa koje su podeljene u 12 grupa nalazi se i šampion Srbije Partizan, koji prvi meč igra večeras od 21.05 časova na svom stadionu protiv Tuluza. Prema najavama iz Humske, u tim se za... »\nPartizan dočekuje Tuluz\nBEOGRAD - Fudbaleri Partizana igraju večeras od 21.05 na svom stadionu protiv francuskog Tuluza utakmicu prvog kola Grupe J Lige Evropa. U drugoj utakmici ove grupe u isto vreme sastaju se belgijski Briž i ukrajinski Šahtjor. Liga Evropa igra se ove sezone umesto Lige UEFA, po novom sistemu - 12... »


Selektor se, kako je sam rekao, opredelio za dve pripremne utakmice u samo četiri dana na domaćem terenu, jer igrače čeka isti ritam na startu kvalifikacija početkom septembra ove godine.\n"Isprobaćemo više varijanti, u nameri da još više nadgradimo igru iz Izraela", rekao je selektor mlade reprezentacije.\nKapiten tima Vujadin Savić podsetio je da prošla selekcija nije uspela da se probije u završnicu.\n"Favoriti smo u našoj grupi, ali bićemo obazrivi i u svaki meč ulazićemoi krajnje motivisano. Verujem da ćemo postići uspeh koji se od nas očekuje", izjavio je sin proslavljenog centarfora Crvene zvezde Dušana Savića, koji igra u francuskom Bordou.\nNaredno Evropsko prvenstvo za fudbalere do 21 godine održaće se u Izraelu 2013. godine, a u našoj grupi su još Severna Irska, Danska, Makedonija i Farska Ostrva.\nMlada fudbalska reprezentacija Ukrajine


Ministarstvo inostranih poslova RF - Sputnjik Srbija\n09:46 22 Oktobar 2020\nMoskva smatra da je namera SAD da testiraju raketu za presretanje međukontinentalnih balističkih projektila ispoljavanje opasne politike kada je reč o pitanjima protivraketne odbrane, saopštilo je Ministarstvo inostranih poslova Rusije.\nMoskva: Tvrdnji Vašingtona o pobedi nad DAEŠ-om ne treba verovati\nSaopštenje Vašingtona o potpunom oslobađanju teritorije Sirije od „Islamske države“ (DAEŠ) nisu ubedljiva, ocenio je izvor u Ministarstvu inostranih poslova Rusije.\nMoskva: SAD i Kanada nastavljaju pogubnu politiku rušenja odnosa s Rusijom\nMinistarstvo inostranih poslova Rusije saopštilo je da će Moskva praktično odgovoriti na nove antiruske sankcije SAD i Kanade, uvedene zbog situacije u Ukrajini i incidenta u Kerčkom moreuzu.\nRusija je spremna za saradnju s Velikom Britanijom ukoliko London bude korigovao svoju neprijateljsku politiku prema Moskvi, saopštilo je Ministarstvo inostranih poslova Rusije.\nRusija: Amerika sve bliža našim stavovima o Avganistanu\nStavovi Rusije i SAD koji se tiču rešavanja krize u Avganistanu sve su bliži, izjavio je šef odseka Ministarstva inostranih poslova Rusije za pitanja Azije Zamir Kabulov.\nVašington i njegovi partneri napumpavaju situaciju u Venecueli, podstičući najradikalnije raspoloženje. Vreme je da se to okonča, saopštilo je u subotu Ministarstvo inostranih poslova Rusije komentarišući ultimatum o vanrednim izborima, koji su zapadne zemlje pre nekoliko sati postavile Karakasu.\nEventualna realizacija vojno-kosmičkih planova Vašingtona predstavljala bi udarac za aktuelni sistem bezbednosti kosmičke delatnosti, a Rusija poziva SAD da odustanu od takvih avantura, saopštilo je u petak Ministarstvo inostranih poslova Rusije, komentarišući kosmičke aspekte „Pregleda politike SAD u sferi protivraketne odbrane“.\nMoskva upozorava Vašington: Ne pokrećite „zvezdane ratove"\nRusija je spremna za obnavljanje rusko-američkog dijaloga o nizu pitanja koja se tiču kontrole naoružanja i jačanja međunarodne bezbednosti i stabilnosti, saopštilo je Ministarstvo inostranih poslova Rusije.\nDiplomate zemalja Evropske unije, koje su učestvovale na brifingu u Ministarstvu inostranih poslova Rusije o sudbini Sporazuma o likvidaciji raketa srednjeg i malog dometa, nisu želeli da komentarišu sadržaj razgovora.\nMoskva: Uzvratićemo ako Britanija otvori vojne baze u inostranstvu\nUsmerenost Velike Britanije ka militarizaciji izaziva nedoumice Moskve, a Rusija će u slučaju pretnje odgovoriti adekvatno, izjavila je u petak portparolka Ministarstva odbrane Rusije Marija Zaharova.\nMoskva: Ultimatumi NATO-a koče dijalog o Sporazumu o raketama\nIzjava generalnog sekretara NATO-a Jensa Stoltenberga, da je Severnoatlantska alijansa spremna za vojne mere u rešavanju sukoba u vezi sa Sporazumom o likvidaciji raketa srednjeg i kratkog dometa, u takvom ultimativnom tonalitetu koči proces rešavanja te situacije, saopšteno je iz ruskog Ministarstva inostranih poslova.\nMoskva: Kijev otvoreno provocira saopštenjima o zauzimanju neutralne zone u Donbasu\nSaopštenja o tome da Oružane snage Ukrajine preuzimaju kontrolu nad neutralnom zonom u Donbasu izgledaju kao otvorena provokacija čiji je cilj da propadne mirovni proces, saopštilo je u subotu Ministarstvo inostranih poslova Rusije.\nMoskva je zabrinuta da bi Kijev mogao u narednih nekoliko dana da izvrši ofanzivu na Donbas, saopšteno je iz ruskog Ministarstva inostranih poslova.


Vlada Švedske i UNDP poklonili 120 računara Državnoj revizorskoj instituciji – radiosabac.com\nVlada Švedske i UNDP poklonili 120 računara Državnoj revizorskoj instituciji\nVlada Švedske i Program Ujedinjenih nacija za razvoj (UNDP) uručili su danas 120 računara koje su pokloniliđržavnoj revizorskoj instituciji (DRI) Srbije.\n„U saradnji s UNDP-om i Švedskom agencijom za međunarodni razvoj i saradnju (SIDA) DRI je je značajno unapredila svoje revizorske kapacitete“, a poklonjeni računari su za „glavne aktivnosti projekta – uvođenje sistema za automatizovanođigitalno sprovođenje i praćenje postupaka revizije, takozvani AMS“, rekao je predsednik DRI Duško Pejović.\nTo je deo aktivnosti projekta „Platforma za odgovorno upravljanje javnim finansijama“, koji iznosom od tri miliona dolara finansira Vlada Švedske, a sprovodi UNDP. Cilj te inicijative je unapređenje rada javnih institucija nadležnih za reformu javnih finansija.\nU toku je i izrada softvera za upravljanje postupkom revizije (AMS), čije testiranje će državni revizori započeti krajem marta, da bi se dalje prilagodio njihovim specifičnim potrebama.\nNov softver i računari olakšaće sprovođenje revizije, prikupljanje i čuvanje podataka, izradu izveštaja o reviziji, unaprediti timski rad, kao i onlajn saradnju, što će omogućiti da državni revizori u Srbiji rade po najvišim međunarodnim standardima revizije, rečeno je danas.\n„Odgovorno upravljanje javnim finansijama, kako na centralnom, tako i na lokalnom nivou je od ključnog značaja za kreiranje okruženja u kome su ljudska prava svih građana poštovana i u kome vladavina prava obezbeđuje ravnopravan tretman svih članovađruštva“, za šta veoma važnu ulogu imaju mehanizmi unutrašnje i spoljne kontrole, a jedan od najznačajnijih je DRI, istakao je šef Odeljenja Ambasade Švedske za razvojnu saradnju Ola Anderson.\nStalna predstavnica UNDP Fransin Pikap je kazala da građani koji su poreski obveznici, imaju pravo da očekuju odgovorno upravljanje javnim finansijama, jer je to neophodan uslov za efikasno pružanje javnih usluga.


Juniorke poražene u triler završnici - Košarka, Reprezentacija, Top News\nJuniorke poražene u triler završnici\nAleksandar Milosavljević 24.08.2013., 20:05\nŽenska juniorska košarkaška reprezentacija Srbije nije uspela da se domogne finala Evropskog prvenstva za igračice do 18 godina pošto je u prvom polufinalu izgubila od odgovarajuće selekcije Francuske sa 62:60 (22:14, 11:19, 11:10,18:17) pred punom halom u Vukovaru koja je uglavnom bila ispunjena našim navijačima koji su na kraju aplauzom ispratili izabranice Zorana Kovačića.\nU potpuno izjednačenom meču pogotovo u drugom poluvremenu, pošto su u prvom Francuskinje imale i 12 poena viška ali je ta prrednost dostignuta, više sreće u samoj završnici su imale protivnice naše selekcije.\nNa 30 sekundi pre kraja trećom trojkom Ćorde Srbija je došla do minimalne prednosti (59:60), ali su Francuskinje u sledećem napadu preko Žoane vratile vođstvo na svoju stranu (61:60).\nOstalo je 22 sekunde do kraja meča kada su naše košarkašice krenule u poslednji napad, nakon promašaja Spasojevićeve loptu je uhvatila Lukovićeva koja je prišutu faulirana. Nažalost naša mlada reprezentativka je promašila oba penala, dok je potom na drugoj strani Dambah iskoristila jedno od dva slobodna bacanja. Međutim, bilo je još vremena da se dođe makar do produžetka, ali naše igračice u psolednje četiri sekunde nisu uspele čak ni da upute loptu ka košu Francuskinja.\nNajefikasnija u našem timu bila je centar Dragana Stanković koja je uz 21 poen imala i sedam skokova, dok je Aleksandra Crvendakić upisala još jedan „dabl-dabl“ sa 14 poena i 10 uhvaćenih lopti.\nU meču za bronzanu medalju juniorke Srbije će u nedelju igrati protiv poraženog tima iz drugog polufinala u kojem se sastaju Španija i Holandija.\nŽenska juniorska košarkaška reprzentacija Srbije\nPrethodna vest Toni i Janković srušili Milan (VIDEO)\nSledeća vest Staridž ponovo doneo pobedu Liverpulu (VIDEO)\nToni i Janković srušili Milan (VIDEO)\nStaridž ponovo doneo pobedu Liverpulu (VIDEO)


VOZ ZA VALJEVO MENJA POČETNU STANICU\nsubota, 12 septembar 2015 19:48\nPutnički voz Beograd-Valjevo će od ponedeljka polaziti iz Železničke stance Beograd, umesto iz stanice Pančevački most.\nKako su danas saopštile Železnice Srbije, putnički voz koji je svakodnevno polazio iz železničke stanice Pančevački most u 15.51, polaziće od 14. septembra iz glavne železničke stanice, i to šest minuta ranije - u 15.45.\nVoz će kao i do sada u stanicu Valjevo stizati u 18.00.\nDo ove izmene u organizaciji putničkog železničkog saobraćaja došlo je zbog modernizacije železničke stanice Beograd Centar u Prokopu, a važiće do kraja važenja reda vožnje 12. decembra 2015. godine.\npetak, 11 septembar 2015 16:29\nGrad Valjevo poziva predstavnike malih i srednjih preduzeća da učestvuju na besplatnoj radionici o elektronskom poslovanju koja će se održati u utorak, 22. septembra 2015. godine na Univerzitetu Singidunum (Železnička 5, Valjevo) sa početkom u 9.30 časova.\nOva obuka organizuje se u okviru aktivnosti projekta „Razvoj elektronskog poslovanja“ koji finansira Evropska unija, a realizuje u saradnji sa Agencijom za regionalni razvoj opština kolubarskog okruga - ARROKO.\nponedeljak, 07 septembar 2015 22:10\nTi ne moraš da počneš iz garaže!\nSKUP LJUBITELJA OPEL KADET C SERIJE\nutorak, 01 septembar 2015 20:12\nU nedelju 6. septembra, u organizaciji "Kadett C group Serbia", uz koordinaciju gospodina Aleksandra Antonića iz Valjeva, u našem gradu biće održan drugi skup ljubitelja Opel Kadeta C.\nSkup se organizuje radi druženja, razmene iskustava i delova, ali pre svega radi javne prezentacije ovog tipa starog automobila.\nPrema najavi organizatora očekuje se između 10 i 15 vozlla. Prema preliminarnim najavama pored Valjevaca očekuju se gosti iz Beograda, Užica, Novog Sada i Subotice, a moguć je dolazak i gostiju iz inostranstva.\nZainteresovani Valjevci vozila mogu razgledati u 12.30 časova ispred Kule Nenadovića i u 16.30 časova ispred Narodnog muzeja Valjevo.\nDAN PEŠAČENJA U VALJEVU\nnedelja, 30 avgust 2015 09:57\nNa inicijativu Ministarstva omladine i sporta, Planinarski savez Srbije pokrenuo je program razvoja zdravih načina života u Srbiji kroz rekreativno-sportsku disciplinu PEŠAČENJE. Poznato je da se gradjani Srbije nedovoljno bave rekreacijom, ali i kretanjem kao fizičkom aktivnošću. Cilj akcije pešačenja jeste dugoročan, podići svest o značenju pešačenja za zdravlje i da pešačenje, kao rekreacija, postane zdrava navika.\nSa tim ciljem Planinarsko društvo Povlen poziva Valjevce da im se pridruže u subotu i nedelju, 12. i 13. septembra u akciji „DAN PEŠAČENJA U VALJEVU“.\nLIST DANAS GOSTUJE U VALJEVU\npetak, 28 avgust 2015 12:25\nPovodom obeležavanja početka školske godine, u utorak, 1. septembra list Danas gostuje u Valjevu.\nPokretni kiosk Danasa, nalazice se u Karadjordjevoj ulici ispred stare Robne kuce, od 9-14h, gde će svaki kupac uz dnevni list Danas, sa posebnim dodatkom povodom početka školske godine, dobiti na poklon i neku knjigu po sopstvenom izboru i poklone u vidu školskog pribora. Ovu akciju list Danas sprovodi vec 8 godina širom zemlje, a u utorak će prvi put gostovati u Valjevu.\nčetvrtak, 27 avgust 2015 10:01\nKadetska ekipa valjevskog košarkaškog kluba „Metalac“, dečaci rođeni 1999. godine i mlađi, otputovali su jutros u slovački grad Prievidzu gde će učestvovati na turniru „Do Do kup“ koji se tradicionalno održava svake godine krajem avgusta. Mladi košarkaši boraviće u Slovačkoj do nedelje 30. avgusta. Kadetske ekipe „Metalca“ učestvuju na ovom turniru već proteklih sedam godina, što je rezultat dobre saradnje u oblasti sporta između Valjeva i slovačkog grada Prievidze. Uspešno učešće na turniru i da postignu što bolji rezultat, poželeo im je danas prilikom polaska u Slovačku, Aleksandar Vujić Subotić, načelnik Gradske uprave za lokalni razvoj, privredu, urbanizam i komunalne poslove.\nStrana 68 od 88


Pratite “vesti iz sveta” | Erste Bank Serbia Blog\nPratite “vesti iz sveta”\nMnogi od stanovnika Srbije misle na Grčku i Nemačku kad treba da odluče gde će na more, ili kad razmišljaju da li su prošla zlatna vremena “privremenog rada” na Zapadu.\nEvropska Unija se obično doživljava kao simbol sigurnosti, prilika za putovanje ili plaćeniji posao. Zagrebe li se malo dublje, EU je staklena kugla u kojoj se dobro vidi budućnost Srbije.\nSvedoci smo da “iz sveta” svakodnevno stižu najrazličitije informacije. Uz jutarnju kafu, neretko smo bombardovani indeksima kretanja cena robe široke potrošnje, očekivanjima privrednika, stopama nezaposlenosti i inflacije u EU, merama štednje širom Evrope, cenama nafte, odnosom dolara i evra, rezultatima izbora u evropskim zemljama, izjavama nemačke kancelarke Angele Merkel…\nPonekad se ispusti iz vida da su sve te vesti vrlo bitne i za našu svakodnevicu.\nMakroekonomski pokazatelji u EU\nAko su naše komšije u EU zabrinuti, trebalo bi i mi da budemo, jer Srbija više od polovine svog izvoza ostvaruje u zemljama Unije. Drugim rečima, svaka tenzija u EU utiče na smanjenje tražnje tamošnjih građana za proizvodima iz inostranstva, pa i iz Srbije.\nKad, na primer, u Italiji najave mere štednje to govori da će Italijani manje kupovati srpske maline i da će ka našim krajevima usporiti priliv investicija iz domovine Fijata. Uz ove vesti, građane Srbije treba da interesuju pokazatelji o nezaposlenosti u EU, BDP-u, inflaciji, štednji i industrijskoj proizvodnji. Ili još preciznije, u Nemačkoj i Italiji koje su najveći kupci srpske robe.\nDrugi kanal uticaja krize na EU je bankarski sistem. Treba uvek biti na oprezu da, ukoliko kriza “pritisne”, to može da se odrazi na evropske banke koje imaju podružnice u Srbiji. Sa druge strane, srpske banke su dovoljno likvidne. Bankari često umeju da kažu da je kriza prošla kad građani i privreda više traže kredite. Građani u vreme krize oklevaju da se zaduže, često zbog straha od gubitka posla ili neredovnih plata.\nUticaj na zaduživanje Srbije\nTreći kanal preko kojeg se preliva kriza na Srbiju jeste cena po kojoj se Srbija zadužuje na evropskom tržištu. Rejting agencije proteklih nedelja konstanto obaveštavaju javnost o promenama kreditnih rejtinga zemalja i kompanija. Investitori na tržištu hartija od vrednosti imaju afinitet prema sigurnijim hartijama, ili očekuju veći prinos na rizičnije hartije.\nViša kamatna stopa koju država mora da plati pritiska fiskalni deficit koji je, u našem slučaju, već u “crvenom” i povećava javni dug. Lančano, veći dug i deficit šalju signal o potencijalnoj makroekonomskoj nestabilnosti što kupci državnih obveznica nikako ne žele da vide.\nAko dolar pada, a cena nafte raste to je (dobar) pokazatelj da raste potrošnja. Kad sve pada, a dolar raste, to znači da se investitori izvlače iz investicija i kupuju dolare – najsigurniju imovinu. Ponašanje investitora i ulaganja u druga „investiciona utočišta“, kao što je zlato, takođe mogu da govore o očekivanjima. Niže cene nafte nam govore da se ne očekuje snažniji ekonomski rast.\nKo nije raspoložen da redovno prati sajtove Evropskog statističkog zavoda Eurostat, indekse na Bloombergu ili izveštaje Narodne banke Srbije o kretanjima na svetkom tržištu, dovoljno je da čita i domaće novine. U stvari, najbrži indikator je da pogleda u svoj novčanik. Svaka vest o otvaranju novih kompanija ili povećanju zaposlenosti je dobar znak u prilog oporavka. Vesti o povećanju javnog duga i naročito budžetskog deficita na račun povećanja tekuće potrošnje, a ne investicija je loš signal. Kad je reč o inflaciji, ono što važi za sav normalni svet, za Srbiju ne važi. Kad u EU počne da raste inflacija to je signal oporavka privrede i veće potrošnje građana i tome se svi raduju. Kad u Srbiji cene “podivljaju” to je znak povećane potrošnje i neregulisanog tržišta.\nImate li Vi neke svoje “metode praćenja” trenutne makroekonomske situacije i svoje viđenje predstojećih događanja?\nWebsite Pošalji\tPoslednji članci\tŽivot posle Datuma


Raymarine i CZone su udružili snage kako bi ponudili integrisana rešenja za digitalne prekidače | Tech Lifestyle\nPočetna Lifestyle Raymarine i CZone su udružili snage kako bi ponudili integrisana rešenja za...\nRaymarine i CZone su udružili snage kako bi ponudili integrisana rešenja za digitalne prekidače\nEkrani kompanije Axiom sada podržavaju bogate grafičke upravljačke interfejse kompanije CZone\nKompanija FLIR Systems je objavila da je njihova linija Raymarine Axiom m ultifunkcionalnih ekrana (MFD) kompatibilna sa CZone sistemima za digitalno upravljanje i nadzor.\nOva saradnja omogućava brodograditeljima i proizvođačima nautičkih sistema da isporuče presonalizovana rešenja za digitalne prekidače kompanije CZone sa bogatim grafičkim interfejsovima kojima se upravlja preko linije Raymarine Axiom multifunkcionalnih ekrana.\nCZone digitalni prekidači pojednostavljuju instalaciju električnih sistema na brodu tako što se komplikovani i često glomazni tradicionalni paneli sa prekidačima i osiguračima zamenjuju sa umreženim interfejsima sa digitalnim prekidačima, pružajući ultimativnu kontrolu nad električnim sistemima na brodu.\nKada se integriše sa Axiom multifunkcionalnim ekranom, CZone sistem nudi kontrolu nad mnogo različitih vrsta električnih uređaja na brodu, uključujuči osvetljenje i klima uređaj.\nRaymarine će ponuditi kupcima svojih i CZone proizvoda grafički interfejs koji omogučava brodograditeljima i kompanijama koje instaliraju sisteme da naprave vrlo personalizovane grafičke CZone komandne stanice koje se neprimetno integrišu sa Axiom LightHouse 3 aplikacijom za komandnu tablu.\nAxiom LightHouse 3 app\nm ultifunkcionalni ekran\nPrethodni članakIFA 2020: Kompanija LG najavljuje revolucionarne inovacije na tržištu smart telefona\nSledeći članakTop 5: Električnih sistema za otvaranje kapije


NOVALIĆ: Neće biti raskinut aranžman sa MMF-om | Slobodna Bosna\nNOVALIĆ: Neće biti raskinut aranžman sa MMF-om\nPredsjednik Vlade Federacije BiH Fadil Novalić izjavio je da aranžman sa Međunarodnim monetarnim fondom (MMF) sigurno neće biti raskinut, iako postoje najave da bi mogao biti preispitan i promijenjen.\n"Vlada FBiH, a vjerujem i Vlada Republike Srpske, opredijeljena je da MMF nastavi sa angažmanom u BiH. MMF je bitan partner u započetim reformskim procesima i izuzetno cijenimo njegovu podršku. Nije riječ samo o novcu, već i o savjetodavnoj pomoći neophodnoj za nastavak ekonomskih reformi", poručio je Novalić.\nOn je za "Glas Srpske" rekao da je povećanje akciza bilo nešto što je trebalo da bude usvojeno rutinski, ali su pojedinci, nažalost, odlučili da na tome skupljaju jeftine političke poene i predstave se kao tobožnji zastupnici interesa građana.\n"Stranke i pojedinci koji lobiraju protiv povećanja akciza služe se isključivo populizmom. Akcize nisu potrebne da, kako oni tvrde, krpimo rupe u budžetu, isplaćujemo plate administraciji i spasavamo entitete od bankrota. Jedini cilj je da pokrenemo velike infrastrukturne projekte", naveo je Novalić.\nOn je rekao da nisu tačna pojednostavljenja da entiteti zavise od MMF-a, već je aranžman sa tom finansijskom institucijom dodatna kratkoročna pomoć održavanju fiskalne stabilnosti.\nNovalić je naveo da je na nivou BiH važno ispuniti uslove MMF-a koji se odnose na zaustavljanje rasta administracije, kao i na smanjenje razlike između plata u administraciji i u realnom sektoru.\nFederalni premijer kaže da je zadovoljan saradnjom entiteta, jer su predsjednik Vlade Srpske Željka Cvijanović i on svjesni da su ekonomija i razvoj ključni za stabilnost i prosperitet svakog građanina.\n"U stalnoj smo komunikaciji, zajedno radimo na harmonizaciji zakonskih rješenja i podržavamo se u ispunjavanju obaveza iz reformske agende", istakao je Novalić.\nOn je dodao da mehanizam koordinacije još nije profunkcionisao do kraja, te izrazio nadu da da će se to dogoditi uskoro.


10 najboljih hotela sa 3 zvezdice u Tavira - TripAdvisor\nHoteli sa 3 zvezdice - Tavira, Portugal\nHoteli sa 3 zvezdice - Tavira\n19 od 112 objekata odgovara vašim filterima. Obriši sve filtere\nObaveštenje o cenama: Tavira – cene hotela miruju. Sada je sjajan trenutak da rezervišete!\nBr. 1 od 19 – objekti sa najboljim odnosom cena/kvalitet – Hoteli sa 3 zvezdice - Tavira\nBr. 2 od 19 – objekti sa najboljim odnosom cena/kvalitet – Hoteli sa 3 zvezdice - Tavira\nBr. 3 od 19 – objekti sa najboljim odnosom cena/kvalitet – Hoteli sa 3 zvezdice - Tavira\nBr. 4 od 19 – objekti sa najboljim odnosom cena/kvalitet – Hoteli sa 3 zvezdice - Tavira\nBr. 5 od 19 – objekti sa najboljim odnosom cena/kvalitet – Hoteli sa 3 zvezdice - Tavira\nBr. 6 od 19 – objekti sa najboljim odnosom cena/kvalitet – Hoteli sa 3 zvezdice - Tavira\nBr. 7 od 19 – objekti sa najboljim odnosom cena/kvalitet – Hoteli sa 3 zvezdice - Tavira\nBr. 8 od 19 – objekti sa najboljim odnosom cena/kvalitet – Hoteli sa 3 zvezdice - Tavira\nBr. 9 od 19 – objekti sa najboljim odnosom cena/kvalitet – Hoteli sa 3 zvezdice - Tavira\nBr. 10 od 19 – objekti sa najboljim odnosom cena/kvalitet – Hoteli sa 3 zvezdice - Tavira\nBr. 11 od 19 – objekti sa najboljim odnosom cena/kvalitet – Hoteli sa 3 zvezdice - Tavira\nBr. 12 od 19 – objekti sa najboljim odnosom cena/kvalitet – Hoteli sa 3 zvezdice - Tavira\nBr. 13 od 19 – objekti sa najboljim odnosom cena/kvalitet – Hoteli sa 3 zvezdice - Tavira\nBr. 14 od 19 – objekti sa najboljim odnosom cena/kvalitet – Hoteli sa 3 zvezdice - Tavira\nBr. 15 od 19 – objekti sa najboljim odnosom cena/kvalitet – Hoteli sa 3 zvezdice - Tavira\nBr. 16 od 19 – objekti sa najboljim odnosom cena/kvalitet – Hoteli sa 3 zvezdice - Tavira\nBr. 17 od 19 – objekti sa najboljim odnosom cena/kvalitet – Hoteli sa 3 zvezdice - Tavira\nBr. 18 od 19 – objekti sa najboljim odnosom cena/kvalitet – Hoteli sa 3 zvezdice - Tavira\nBr. 19 od 19 – objekti sa najboljim odnosom cena/kvalitet – Hoteli sa 3 zvezdice - Tavira


20.10.2019 / 09:38 Regija - Predsjednik Srbije\nOdnosi Srbije i Rusije su možda na najvišoj razini u zadnjih nekoliko desetljeća, ocijenio je u subotu srbijanski predsjednik Aleksandar Vučić poslije sastanka s premijerom Rusije Dmitrijem Medvedevom, a šef ruske vlade istaknuo je da ...\n... dvije zemlje događaje u međunarodnoj areni ocjenjuju s iste točke gledišta.\nPovijest dva naroda, koji su pretrpjeli užasne gubitke, predstavlja snagu koja se bori protiv falsificiranja povijesti i drugačijeg tumačenja svega što se dešavalo, ocijenio je Vučić.\nRuski premijer Dmitrij Medvedev boravio je u subotu u jednodnevnom posjetu Srbiji gdje se osim s predsjednikom Vučićem sastao i s premijerkom Anom Brnabić te nazočio obilježavanju 75. godišnjice oslobođenja Beograda u Drugom svjetskom ratu.\nRuski premijer zahvalio je Srbiji što čuva sjećanje na heroje ruske vojske koji su poginuli u operaciji oslobađanja Beograda u Drugom svjetskom ratu, prenosi Hina.\nMedvedev je sinoć u beogradskom Sava centru nazočio državnoj svečanosti u povodu obilježavanja 75. obljetnice oslobođenja Beograda u Drugom svjetskom ratu.


Brojevi se prepolovili u Francuskoj - BIGportal.ba\n19 Oktobra, 2020 19 Oktobra, 2020 087\nFrancuske zdravstvene vlasti prijavile su 13.243 nova slučaja zaraze koronavirusom u protekla 24 sata, što je nagli pad sa 29.837, koliko je registrovano juče.\nRojters navodi da današnji broj ima tendenciju pada, jer se nedeljom sprovodi manje testova, a da je sedmodnevni pokretni prosek novih infekcija, koji u proseku izdvaja nedeljne podatke o nepravilnostima, drugi put zaredom preko rekordnih 23.000.\nBroj ljudi u Francuskoj koji su umrli od posledica kovida 19 porastao je za 146, na 33.623, naspram 85 u nedelju. Kumulativni broj slučajeva sada iznosi 910.277, a ova zemlja je postala osma u svetu koja ima više od 900.000 slučajeva.\nFrancuske zdravstvene vlasti saopštile su prethodno da je broj pacijenata u jedinicama za intenzivnu negu zbog kovida 19 danas prešao 2.000, prvi put od 17. maja, a obnovljeni pritisak na bolnički sistem nije pokazao znake popuštanja, uprkos delimičnom policijskom času koji je uveden od subote.\nBroj ljudi hospitalizovanih zbog ove bolesti prvi put je prešao 11.000 od 12. juna, javlja Rojters.\nFrancuska prijavljuje porast novih slučajeva kovida 19 od početka septembra, što je navelo vladu da devet gradova, uključujući i Pariz, stavi pod početni četvoronedeljni policijski čas, koji traje od 21.00 do 06.00 časova.


Aplikacija za ulazak BiH u EU ide na čekanje\nNaslovnica Bosna i Hercegovina Aplikacija za ulazak BiH u EU ide na čekanje\nBiH – Mada je zaključak Predsjedništva BiH bio da će u januaru predati aplikaciju za članstvo BiH u EU, sredinom mjeseca tek treba da budu održane prve tehničke konsultacije BiH i Brisela u vezi sa prilagodbom Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju nakon ulaska Hrvatske u EU, a upravo to je jedan od tri preduslova za kredibilnu aplikaciju.\nOsim ovog preduslova, iz Direkcije za evropske integracije BiH su naznačili da je za kredibilnu aplikaciju, prema zaključcima Vijeća EU, potreban efikasan mehanizam koordinacije i vidljiv napredak u provedbi Reformske agende.\nŠefik Džaferović, zamjenik predsjedavajućeg Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH i potpredsjednik SDA, kazao je juče da su najavljivani različiti rokovi za predaju aplikacije, ali je suština da to treba da bude kredibilna aplikacija, a to je ona koja će odmah biti prihvaćena.\n“Da bi se to desilo, između ostalog je potrebna prilagodba SSP-a. BiH treba da podnese aplikaciju kad bude spremna, a svi se zalažu da to bude što prije”, dodao je Džaferović.\nBorjana Krišto, predsjedavajuća Predstavničkog doma bh. parlamenta i zamjenica predsjednika HDZ BiH, rekla je da BiH ima ispunjene uslove da preda aplikaciju jer je to samo jedna vrsta dopisa, čina i nije formalni zahtjev.\n“Sve obaveze iz SSP-a moramo raditi nakon predaje aplikacije. Ne vidim razlog da mehanizam koordinacije bude prepreka, on i sada funkcionira u nekim stvarima, a i pitanje prilagodbe sporazuma – sve su to stvari koje ostaju obveze”, dodala je Krišto.\nU ponedjeljak je Mirko Šarović, ministar vanjske trgovine i ekonomskih odnosa BiH i zamjenik predsjedavajućeg Vijeća ministara BiH, rekao da nije siguran da će BiH u januaru predati aplikaciju i da iz Brisela na neki način poručuju da sačekamo, ali da će biti podnesena u narednih šest mjeseci. Dodao je da će adaptacija SSP-a vjerovatno doći u prvi plan.\nMladen Ivanić, član Predsjedništva BiH, kazao je juče da ima zaključak Predsjedništva BiH da treba u januaru predati aplikaciju, a ne zna šta se desilo u međuvremenu, uputivši nas na predsjedavajućeg Predsjedništva Dragana Čovića.\nČovićevu izjavu juče nismo dobili, kao ni Denisa Zvizdića, predsjedavajućeg Vijeća ministara BiH, dok je Vjekoslav Bevanda, ministar finansija i trezora BiH i zamjenik predsjedavajućeg Vijeća ministara BiH, kazao da ne želi ovo da komentariše jer Predsjedništvo BiH vodi vanjsku politiku.\nČović je prošlog mjeseca, nakon sjednice Predsjedništva BiH, između ostalog rekao da je konačno usaglašeno da BiH ima koordinacioni mehanizam i da je, zbog prilagođavanja SSP-u, u njega potrebno unijeti određene promjene na način da bude obezbijeđeno da sve odluke i sva unutrašnja organizaciona struktura koordinacionog mehanizma bude usaglašena s Ustavom u smislu nadležnosti i da se sve odluke u tijelima donose konsenzusom prisutnih.\nBakir Izetbegović, član Predsjedništva BiH, nedavno je, pak, rekao da je mehanizam koordinacije onakav kakav je sad difuzan, nejasan i nefunkcionalan.\nZvizdić je uoči novogodišnjih praznika, kada je u pitanju predaja aplikacije u januaru, istakao da je uvijek spremniji reći da će se to uraditi u narednih nekoliko mjeseci i da neko vrijeme nije toliko važno koliko da se ispoštuju zahtjevi Vijeća za vanjske poslove EU.


Direktorica UNESCO Centra za kulturnu baštinu Mechtild Rössler zatražila je od bosanskohercegovačkih institucija da se odrede "u vezi sa informacijama o postavljanju kamena temeljca za izgradnju brane na Drini nizvodno od nacionalnog parka Durmitor u Crnoj Gori".\nRössler je ovo zatražila u pismu Ministarstvu vanjskih poslova Bosne i Hercegovine u vezi sa projektom izgradnje hidroelektrane Buk Bijela na Drini.\nBiH se poziva na poštivanje međunarodne Konvencije "te da ne poduzima bilo kakve mjere koje bi mogle ugroziti kulturno ili prirodno naslijeđe u državama potpisnicama Konvencije".\nNaime, u Foči, opštini na istoku BiH, je u ponedeljak 17. maja položen kamen temeljac za izgradnju hidroelektrane Buk Bijela na rijeci Drini, čiju gradnju će finansirati elektroprivrede Srbije i bh. entiteta Republike Srpske u iznosu 220 miliona eura.\nKamen temeljac položili su premijerka Vlade Srbije Ana Brnabić i premijer RS Radovan Višković, a u zajedničkom preduzeću Hidroenergetski sistem "Gornja Drina" Elektroprivreda Srbije imaće udio od 51 odsto, a Elektroprivreda RS 49 odsto.\nPremijer RS Radovan Višković, je izjavio kako Bosna i Hercegovina nije nadležna za izgradnju hidroelektrane Buk Bijela.\nMinistarstvo vanjskih poslova je ranije uputilo i notu Republici Srbiji, čija je kompanija investitor u najavljenom projektu zajedno sa kompanijom u vlasništvu jednog od entiteta u BiH.


ŠTA TO KIM DŽONG UN SPREMA BAJDENU? Eksperti predviđaju da je ovo prvi potez lidera Severne Koreje (VIDEO) | Novosti.RS\nOdnos između Kim DŽong-una i SAD-a ispunjen je decenijama. Tokom dva mandata Baraka Obame kao predsednika, Severna Koreja je sprovela 61 raketni test i pod Donaldom Trampom je lansirano 40 uz jedan test sa vodoničnom bombom. Mnogi se nadaju novoj dinamici pod predsednikom Bajdenom, koji je položio zakletvu u sredu, ali stručnjaci veruju da će se tenzije pogoršati.\nPredviđa se da će Severna Koreja u bliskoj budućnosti dodatno pokazati svoje mogućnosti nuklearnog naoružanja pojačanim raketnim testovima.\nViktor Ča, iz Centra za strateške međunarodne studije (CSIS), upozorio je da će država nastojati da se "postavi na radar" administracije predsednika Bajdena.\nUverenja bivšeg višeg savetnika potiču iz prethodnih demonstracija Kimove države, za koju je tvrdio da je trebalo da natera SAD da se pozabave sankcijama protiv njih.\nVeza sa predsednikom Bajdenom već bi mogla biti pod pretnjom nakon što je objavio članak u južnokorejskim novinama pre američkih izbora u novembru.\nVeruje se da je izazvao bes režima delom koji je potvrdio podršku SAD-a protiv Pjongjanga prošlog oktobra.\nIako je Sue Mi Teri, takođe iz CSIS-a, pohvalila novog američkog lidera kao "prvog predsedničkog kandidata koji se pozabavio pitanjima saveza i denuklearizacijom", sumnjala je da bi to razbesnelo Kima.\nMeđutim, bivši analitičar CIA-e rekao je za podkast Imposibl Stejt da je članak gospodina Bajdena možda pomogao da se Južna Koreja odvrati od osećaja ugroženosti od severne države.\nNJegova izjava usledila je nakon tvrdnje gospodina Trampa da je „sumnjičav prema saveznicima koji se oslobađaju [američke] vojne potrošnje“ usred Kimovog „ogromnog napretka“ u razvoju nuklearnog arsenala.\nČa je istakao da je u prošlosti Severna Koreja „pojačala“ raketna ispitivanja kako bi „primorala administraciju da se obračuna s njima“.\nIstakao je da su se u prošlosti provokacije obično dešavale u vreme "izbora".\nU septembru je Severna Koreja imala „jasnu naklonost“ pobedniku američkih izbora, a to je bio Tramp.\nPrimedba je usledila pre osporavane pobede predsednika Bajdena nad tada postojećim liderom sa 306 glasova za i 232 u Izbornom kolegijumu.\nSeverna Koreja Kim DŽong Un DŽo Bajden Sjedinjene Američke Države


Izlobe fotografija u beogradu\nStari, novi i zaboravljeni mostovi Beograda predstavljeni su na istoimenoj izložbi postavljenoj na uglu Knez Mihailove i Zmaj Jovine, u organizaciji Muzeja grada Beograda.\nBeograđani i gosti prestonice biće u prilici da na velikim panoima vide pregršt fotografija i pisanih informacija o nastajanju beogradskih gorostasa. Od već postojećih, do onih zaboravljenih među mlađima, pa do novog simbola grada – Mosta na Adi.\nIdeja izložbe je da se predstave istorijske prilike, razvoj i urbanizacija grada kroz izgradnju prestoničnih mostova, uz ukazivanje i na njihovu simboličnu ulogu spajanja ljudi i kultura, istakla je direktorka Muzeja grada Beograda Danica Jovović Prodanović\nOna je za Beoinfo precizirala da je autor izložbe, koja će biti otvorena do 22. januara, istoričar i viši kustos Muzeja grada Beograda Darko Ćirić, a dizajner Ivan Benusi.\nNa izložbi se mogu videti prve skice i fotografije najstarijeg mosta na Savi, koji je za potrebe železnice pušten u funkciju davne 1884. godine. Takođe, zaboravljeni Most kralja Aleksandra Prvog, koji je srušen u Aprilskom ratu 1941. godine, kao i izgradnja novog Brankovog mosta, na njegovim temeljima.\nU podrobnom objašnjenju posetioci se mogu informisati da postojeći most nosi ime po istaknutom srpskom piscu iz perioda romantizma Branku Radičeviću, kao i da je u periodu socijalizma imao naziv Most bratstva i jedinstva. Sugrađani mogu da vide i nekadašnji most Kralja Petra Drugog, koji se nalazio na mestu današnjeg Pančevačkog mosta, takođe srušenog u toku Drugog svetskog rata, ali i njegovog naslednika, koji i danas ponosno stoji kao još uvek jedini most na Dunavu u prestonici.\nIpak, svedoci smo da je počela izgradnja još jednog mosta na moćnoj reci, koji će premostiti obale od Zemuna do Borče, a sledeće godine će početi i dugo čekana rekonstrukcija popularnog Pančevca (u vreme SFRJ zvaničan naziv mosta bio je Most Crvene armije). U drugom delu izložbe mogu se videti mostovi novije generacije, koji su građeni šezdesetih i sedamdesetih godina prošlog veka, poput Novog železničkog mosta, i „Gazele”, pa do atraktivnih fotografija izgradnje novog Mosta na Adi. Na istom panelu ljubitelji istorije mogu se informisati o mostu preko Ade Ciganlije, predstavljenom skicama Đorđa Kovaljevskog još davne 1923. godine, što je kao futuristička ideja ostvareno tek u 21. veku.\nTurista iz Austrije Kristijan Štih, koji je odlučio da Božić i Novu godinu provede u Beogradu, izrazio je zadovoljstvo izložbom, jer je u prilici da se upozna sa istorijatom beogradskih mostova, koja je, osim na srpskom, priređena i na engleskom jeziku.\n– Iskreno, nisam znao da su beogradski mostovi imali tako uzbudljivu istoriju. Jedni su nestajali, drugi se dizali u veoma kratkom vremenskom periodu. Takođe, posebno mi je zadovoljstvo što je upravo austrijska kompanija izgradila novi Most na Adi, koji izgleda savršeno – ukazao je Štih za Beoinfo.\nPosetilac izložbe Nenad Dragić, koji ističe da je, kao i svi Sloveni, veliki ljubitelj reka, dodao je da je zadovoljstvo videti izložbu na kojoj se mogu saznati korisne informacije. Kaže da se seća izgradnje drugog dela Brankovog mosta, kao i da žali što nije obnovljen kao viseći most, monumentalnog izleda kakav je bio njegov prethodnik.\nOn je podsetio je da novi most na Savi tehnički izvanredno urađen.\n– Pošto stanujem u njegovom komšiluku jedva čekam da se otvori, pa da odem na „Buvljak” pešice – naveo je Dragić i pozvao ostale sugrađane da mu se pridruže, jer nema ništa bolje i zdravije od šetnje pored vode.\nFotografije za izložbu ustupljene su iz arhive Muzeja grada Beograda, opštine Čukarica i novinske agencije Tanjug.\nPokrovitelj izložbe je grad Beograd.\nVeeras na Kalemegdanu otvorena izloba\n# Reloading Workbench Plans - Plant Shed Discount Code\n16 Crazy Things You Can't Not Do When You're In Tokyo\nFashion nails new bedford ma\nFotos vuelo de la muerte\nElba esther gordillo fotos


U organizaciji Turističke organizacije Srbije i podršku GK, 08. juna 2017. godine u restoranu Lojd i na centralnom trgu u Temišvaru održana je promocija turističkih potencijala Srbije.\nPred mnogobrojnim lokalnim predstavnicima medija, turoperaterima iz Temišvara, lokalnim zvaničnicima, predstavnicima Privredne komore Timiša, Saveza Srba u Rumuniji, Srpske pravoslavne eparhije Temišvarske, organizovana je konferencija za medije na kojoj su se obratili predstavnica TO Srbije, generalni konzul, predstavnici TO iz Niša, Leskovca, Kopaonika, Zlatibora, Guče, Vršca i Velikog Gradišta.\nU svojim obraćanjima ukazano je na potrebu privlačenja rumunskih turista u što većem broju, kao i na značaj ovakvih manifestacija koje u proteklom periodu daju vidljive rezultate. Kopaonik i Zlatibor poslednjih godina beleže značajan porast rumunskih turista, a svaka prilika se koristi za novo promovisanje. Ove godine, ideja je da se rumunskim turistima ponude i druge destinacije, poput Niša (Džez festival Nišvil), Leskovca (Roštiljijada), Guče (Sabor trubača). TO Vršca i Velikog Gradišta priliku su iskoristili da se nakon nedavnih promocija (Vršac u okviru TO Vojvodine, a Veliko Gradište samostalno) ponovo promovišu, a u susret predstojećoj letnjoj turističkoj sezoni.\nPromocija TOS je protekla veoma zapaženo uz veliko interesovanje lokalnih medija, susrete rumunskih turoperatera sa predstavnicima srpskih turističkih organizacija, ali i mnogobrojnih građana koji su o promociji ranije bili obavešteni preko medija, posredstvom društvenih mreža, ali i slučajnih prolaznika.


Barbara Vitez danas puni 18 godina - Ozonpress :: internet portal\nTag: 18 godina, Barbara, vitez\nNjeni roditelji, Melinda i Endre, jedva da su živi. Mnogo su pretrpeli pokušavajući da saznaju istinu i pronađu svoju ćerku. Pre nekoliko meseci umro im je i sin…\n– Nestanak Barbare Vitez je svakako obavijen velom tajne. Prosto je nemoguće da neko tek tako nestane, a da niko ništa ne zna. Naša organizacija, zajedno sa još nekoliko domaćih i stranih Udruženja već neko vreme, zajedno sa Barbarinim roditeljima, pokušavamo da dodjemo do istine i da pronađemo Barbaru. Roditeljima, jedino ministar dr Nebojša Stefanović izlazi u susret i ljudi iz MUP-a iz Beograda i njima se zahvaljujemo, jer svaku informaciju koja stigne do njih obrade sa velikom pažnjom, ili ako je potrebno da policija u nekoj drugoj zemlji nešto proveri, hitno pošalju zamolnicu. Tužilac se nije odazivao na pozive roditelja niti je želeo da ih primi na razgovor – kažu iz Centra za bezbednost, istrage i odbranu DBA.\nCentar za bezbednost, istrage i odbranu DBA smatra da je nemoguće je da neko tek tako nestane i da ne postoji nikakav trag.\n– Danima nakon navodnog pada u Tisu ronioci su pretraživali reku i ništa, ali bukvalno ništa nisu pronašli, čak ni neki odevni predmet. Svaka potencijalna informacija do koje dođemo, da li je to Srbija ili neka druga zemlja, dostavlja se policiji. Nažalost, još uvek nije do nas ili roditelja i policije stigla informacija koja bi otkrila istinu da Barbara bude pronađena – kažu u Centru.\nJoš jedan tropski dan, noćas pljuskovi i pad temperature


Fam Farm kruševac – prodati firmu kubancima ili otići u stečaj?! | Kruševac Info\nNakon toga će biti poznato da li firma ide u reorganizaciju ili u bankrotstvo, izjavio je stečajni upravnik u tom preduzeću Dragan Popadić.\n„Detalji o daljem poslovanju preduzeća Fam farm, u kome je 4. aprila pokrenut stečajni postupak, znaće se nakon 4. jula, do kada poslovodstvo treba sačini i kraljevačkom Privrednom sudu preda program reorganizacije“, kazao je Popadić agenciji Beta.\nStečajni upravnik tada odlučuje hoće li prihvatiti predloženi Program, a kako je kazao, tada će se znati i detalji najavljenog posla sa kubanskom firmom Labiofam.\nKubanska firma Labiofam je nedavno, kako je tada saopšteno iz Gradske uprave Kruševca, najavila da je zainteresovana za pokretanje proizvodnje u Fam farmu, najpre kozmetičkih preparata, a potom i lekova, te da bi to značilo i zapošljavanje novih radnika.\nNa to su reagovali bivši radnici Fam farma podestivši da je preduzeće stečaju i navodeći da pozdravljaju pozitivne pomake, ali i da sumnjaju da se većinski vlasnik, kompanija Tender, kroz stečaj, oslobodio radnika.\n„Pozdravljamo mogućnost saradnje, pokretanje proizvodnje bi značilo da ima neke nade, ali nezadovoljni smo jer se to dešava nakon što je firma otišla u stečaj“, rekao je agenciji Beta poverenik sindikata Milomir Đurović.\nOn je podsetio da je stečaj pokrenut na zahtev većinskog vlasnika, rumunske kompanije Tender, koja je ujedno i najveći poverilac jer, kako je objasnio, Fam farm je godinama plate isplaćivao iz pozajmica koje im je Tender davao i pored kontrole Agencije za privatizaciju.\n„Većinski vlasnik se na ovaj način oslobodio tridesetak radnika, kojima je ostao dužan 11 plata. O tome da Fam farm od 2007. godine, kada ga je preuzeo Tender, nije proizvodio lekove, što mu je bila osnovna delatnost, obaveštavali smo Agenciju za privatizaciju, a potom i Agenciju za borbu protiv korupcije“, precizirao je Đurović.\n« Radnici GP Jastrebac još uvek čekaju isplatu od države posle suđenja u Strazburu\nIstoričar Slobodan Kerkez skinut sa spiska dobitnika Vidovdanskih plaketa »


Predsednik Srbije Aleksandar Vučić i predsednik Kosova Hašim Tači sastaće se u nedelju, 24. juna sa visokom predstavnicom EU za spoljnu politiku Federikom Mogerini, u okviru nove runde dijaloga u Briselu, potvrđeno je juče i iz Beograda i iz Prištine.\nKako je saopštila EU, Mogerini će sa Vučićem i Tačijem nastaviti rad na fazi normalizacije odnosa, razmatrati brojne postojeće dogovore, postignute rezultate, kao i naredne korake. Predsednik Srbije Aleksandar Vučić rekao je da se dijalog sa Prištinom nastavlja i da “srpska delagacija, kao i dosad, nema nikakve preduslove”.\n“Dobio sam zvaničan poziv i delegacija Srbije će svakako ići. Od petka će biti prisutna u Briselu na, za medije manje atraktivnom, sastanku, a u nedelju će doći do mog susreta sa Hašimom Tačijem”, rekao je Vučić u Predsedništvu Srbije. On je dodao da nije ni optimista, ni pesimista i da je posao državne delegacije da štiti interese svog naroda.\nPredsednik Kosova Hašim Tači razgovarao je danas sa ambasadorima Kvinte i šeficom kancelarije EU na Kosovu, uoči sastanka sa predsednikom Srbije Aleksandrom Vučićem, na poziv visoke predstavnice EU Federike Mogerini. “Predsednik Tači je obavestio je ambasadore da je primio poziv visoke predstavnice Federike Mogerini za novi sastanak u Briselu, u nedelju, 24. juna. Predstavnici država Kvinte su još jednom potvrdili njihovu podršku početku poslednje faze dijaloga Srbije i Kosova o normalizaciji odnosa dve države”, navodi se u saopštenju iz kabineta predsednika Kosova.\nKrivične prijave protiv Gradskog veća zbog niškog aerodromaZaev: Gruevski prihvatio Severna i Gornja Makedonija, Grci odbili


Osim boda Crvena zvezda je dobila i dodatnih 900.000 eura koliko UEFA plaća ekipama koje odigraju neriješeno.\nKarlo Ančeloti, trener Napolija, koji je Crvenu zvezdu nazvao “fascinantnim autsajderom” u grupi C Lige šampiona, odlučio je da utakmicu na stadionu “Rajko Mitić” počne bez Mertensa i Hamšika, koji su ostali na klupi, kao i bez Nikole Maksimovića, bivšef fudbalera Crvene zvezde.\nCrveno-bijeli su, ipak, u prvom poluvremenu bili inferiorni, teško su dolazili do lopte i uglavnom su igrali na svojoj polovini. Kada bi i uspjeli da pređu na polovinu rivala ili bi gibili loptu ili bi se napad završio prilično bezopasno za gostujućeg golmana Ospinu. Za razliku od njega koji nije imao posla u prvom poluvremenu osim da isprati par šuteva uglavnom pored gola, Milan Borjan, golman Crvene zvezde je par puta odlično intervenisao, uglavnom ispred izuuzetno opasnog Milika, pa je zahvaljujući njemu na poluvremenu bilo 0:0.\nU prvom navratu zaustavio je šut Miliku iz blizine, a zatim mu je i skinuo loptu s glave poslije sjajnog centaršuta Ruija.\nU 68. minutu Kaljehon je bio u sjajnoj poziciji da promijeni rezultat, ali je Rodić intervenisao i u posljednjem trenutku spriječio loptu da ode u mrežu.


Direktor Share fondacije: Građani će se zbog video nadzora osećati manje slobodno - Centar za istraživačko novinarstvo Srbije\nKamera za nadzor, foto: The blowup/Unsplash\n„Pre svega ovakav sistem od našeg grada stvara panoptikon, po ugledu na projekat zatvora iz 18. veka. To znači da građani konstantno imaju osećaj da su nadzirani, a da nisu ni sigurni da li je tako. Ovo umnogome menja način na koji se ponašaju jer odjednom postaju izuzetno svesni svega što rade i zbog toga se osećaju manje slobodno“ – kaže za CINS Danilo Krivokapić, direktor Share fondacije.\nPočetkom februara prošle godine, direktor policije Vladimir Rebić najavio je postavljanje skoro hiljadu kamera na 800 lokacija u Beogradu. Kamere, čije postavljanje je danas u toku, trebalo bi da služe za sprečavanje i otkrivanje nekih krivičnih dela a iz Ministarstva unutrašnjih poslova (MUP) uveravaju da privatnost građana neće biti ugrožena.\nMeđutim, u međuvremenu se broj kamera povećao a mnoge stvari su i dalje nepoznanica, kao na primer koliko nas košta ovakav sistem i koliko je stvarno potreban. To je samo jedan od razloga zbog čega je neformalna zajednica stručnjaka i aktivista pokrenula projekat „Hiljade kamera“ gde uz pomoć građana locira postavljene kamere. Među njima je i Share fondacija, organizacija koja se bavi unapređenjem ljudskih prava i sloboda na internetu.\nO tome šta dosad znamo o ovom sistemu, kako se on pokazao u drugim zemljama i koje su glavne opasnosti ovakvog masovnog video nadzora, razgovarali smo sa direktorom Share fondacije Danilom Krivokapićem.\nŠta su pozitivne, a šta negativne strane ovog sistema?\nPozitivna strana je to što ovakva vrsta masovnog nadzora može da pomogne u sprečavanju nekih sitnih krađa, poput krađe kola, krađa na pijaci i slično. Međutim, ovakav sistem nije previše efikasan u borbi protiv težih krivičnih dela, organizovanog kriminala ili terorizma. Počinioci ovakvih krivičnih dela su često sposobni da nađu rupe u ovakvom sistemu.\nŠto se tiče negativnih strana, tu je spisak znatno duži. Pre svega ovakav sistem od našeg grada stvara panoptikon, po ugledu na projekat zatvora iz 18. veka. To znači da građani konstantno imaju osećaj da su nadzirani, a da nisu ni sigurni da li je tako. Ovo umnogome menja način na koji se ponašaju jer odjednom postaju izuzetno svesni svega što rade i zbog toga se osećaju manje slobodno. To je efekat zebnje koji izaziva samocenzuru. Građani će se pitati: „Da li treba da idem sa ovom osobom, da li treba da idem na ovo mesto, da li možda treba da odem na ovaj protest, da se vidim s ovim ljudima“, samo zbog toga kako bi to moglo nekome da deluje.\nZnačajan problem su i mogućnosti za zloupotrebu ovakvog sistema za nadzor. Iskustvo je pokazalo da je svaka država koja je imala intruzivan sistem za nadzor građana zloupotrebila tu svoju moć. Počevši od Amerike, zemalja Evropske unije, Kine i tako dalje. Ukoliko naša država ima toliku moć i količinu podataka, mogućnosti za zloupotrebu su prosto neverovatne. Imali smo slučaj udesa ispred Vlade Srbije, pre dva meseca. Kamere MUP-a snimile ovaj događaj i to je završilo na youtube-u. Pitali smo MUP da li je to snimljeno njihovim kamerama i kome su dostavili snimak. Dobili smo odgovor da to jesu kamere u njihovom sistemu, ali da snimak nikome nisu dali. Dakle, neki policijski službenik je snimio ovaj događaj i to dostavio nekome i to nije usamljen slučaj.\nŠta do sada znamo o samom sistemu?\nOd početka ovog procesa MUP nije javno objavljivao specifikaciju ovog sistema i detalje kako on funkcioniše. Sve što imamo su najave ministra i direktora policije da će biti uveden novi sistem za video nadzor, da se razvija sa kompanijom Huawei i da će biti oko hiljadu kamera na preko 800 lokacija u Beogradu, kao i da su kupili softver za prepoznavanje lica. Do prvih saznanja smo došli tek istražujući sajt Huawei-a i kroz Procenu uticaja na zaštitu podataka o ličnosti upotrebe ovakvog sistema za nadzor koju je MUP izradio i dostavio Povereniku za informacije od javnog značaja i podataka o ličnosti.\nVeć je postavljen značajan broj kamera visoke rezolucije koje imaju u sebi rcazličite funkcionalnosti poput detekcije lica. To znači da one ne mogu da rade prepoznavanje lica, ali mogu da detektuju lice.\nZnamo li uopšte kako će on funkcionisati?\nNama nedostaju precizne informacije kako će ova tehnologija funkcionisati. Prvo, uopšte ne znamo da li se koristi, iako policijski zvaničnici tvrde da se tehnologija za prepoznavanje lica i dalje ne koristi. Drugo, ne znamo u kom će se formatu čuvati ti podaci. Deluje da nije moguće da se video snimci visoke rezolucije sa hiljadu kamera čuvaju godinama jer to prosto zauzima previše digitalnog prostora. To znači da se taj video materijal prebacuje u neki kod, da se kvantifikuje na neki drugačiji način. Naša lica se kvantifikuju i više nemaš sliku niti šta se desilo, nego imaš podatke o tome koja su lica bila na određenom mestu. U kojoj formi će se čuvati ti podaci, koliko dugo i sa čime će se upoređivati, to su sve stvari koje mi ne znamo, a koje zapravo predstavljaju najveći rizik. Mi sad ne znamo ni koliko visoko od zemlje treba da budu te kamere da bi mogle da rade efikasno prepoznavanje lica.\nMUP mora da obeleži sve lokacije kamera, međutim njihova mapa se razlikuje od one na vašem sajtu. Kako to komentarišete?\nZvaničan spisak MUP-a koji se nalazi na njihovom sajtu navodi 206 lokacija kamera u Beogradu dok je inicijativa „Hiljade kamera“ već mapirala preko 350 lokacija i taj broj se svakodnevno povećava. Problem je što MUP zaista nije transparentan – niti su obeležili kamere po gradu, niti imaju podatke o svim lokacijama na svom sajtu. Naša mapa pruža mnogo više informacija od njihovih podataka iako oni imaju sve te informacije, jer su sami postavljali te kamere.\nPostoji li uporište za ovakav sistem u zakonu?\nTrenutno ne postoje zakonski uslovi za primenu softvera za prepoznavanje lica u Beogradu tako da bi u ovom trenutku uvođenje ovakvog sistema bilo nezakonito i to je nešto što je mišljenje Poverenika.\nPoverenik je takođe izneo da treba da se donese zakon o video nadzoru koji treba da reguliše najrazličitije oblasti video nadzora i u zgradama, i od strane privatnih lica, i od strane kompanija. Pratićemo taj proces i kao organizacija potrudićemo se da ne dozvolimo da se donesu neka rešenja koja su protivna našem zakonskom okviru i međunarodnim ugovorima čiji smo potpisnici.\nMUP je najavio izradu određenih pravilnika koji bi trebalo da odrede pravila za pristup podacima koji se skupljaju. Po nacrtima tih pravilnika tim podacima će moći da pristupaju samo nadležne osobe. Znaće se ko sme da pristupi, ko sme da menja, ko sme da zadaje naloge za obradu i tako dalje. Međutim, to su samo pravila na papiru, pitanje je kakva je zapravo praksa. Naša istraživanja su pokazala da se podacima u mobilnoj komunikaciji pristupa mimo zakona. To što će policija da donese neki pravilnik u zemlji sa tako niskom kulturom zaštite podataka, ne mora ništa da znači.\nKako su se ovakvi sistemi za video nadzor pokazali u drugim zemljama u kojima se primenjuju?\nPostoje gradovi u Americi koji su zabranili upotrebu ovakvog softvera na javnim prostorima. Najzanimljivije je što je to zabranio San Francisko – dakle, grad u kome se ta tehnologija proizvodi shvatio je koliko je ona rizična. U Evropskoj uniji se trenutno vode velike debate o tome da li ovaj softver može da se koristi u javnim prostorima ili ne. Ne postoji i dalje masovna upotreba ovakvog softvera, postoje gradovi ili same lokacije gde se to testira. To je kada govorimo o zapadnoj hemisferi gde postoji visoka svest a i napredni zakoni koji regulišu ovu oblast.\nSa druge strane u Kini se ovaj sistem masovno koristi i nema toliko jakih glasova protiv njegove upotrebe. To su društva gde je privatnost na znatno nižem nivou i pravnog okvira i uopšte svesti, tako da se na Istoku ovakva tehnologija masovno koristi, a na Zapadu su velike debate. Osnovno pitanje je za nas kakvo društvo želimo – da li želimo društvo u kome će se pre svega poštovati osnovna ljudska prava pa i pravo na privatnost ili želimo da se odreknemo tih prava radi interesa javne bezbednosti.\nShare fondacija često u javnosti govori o ovom problemu. Šta je ono što vi želite da postignete?\nMi pre svega želimo transparentnost u ovom procesu i da svi razumeju šta se dešava jer postoji čitav veo tajni. Želimo da se otvori šira javna rasprava o tome da li nam ovaj sistem treba ili ne. Zalažemo se za strogo poštovanje svih pravnih normi, jer ukoliko se one ne poštuju, teško da će ovaj sistem moći da se primeni. I na kraju, mi smo kao organizacija protiv primene ovakvog sistema, ali i pored toga zalažemo se za otvorenost ovog procesa, da mogu i drugi, i građani i stručna javnost, da se po ovom pitanju izjasne.\nKoji su dalji planovi Share fondacije povodom ovoga?\nPratićemo dalje proces implementacije ovog sistema. Zajedno sa drugim građanima radimo na sajtu „Hiljade kamera“ – tu se mapiraju kamere i objavljuju tekstovi na ovu temu. Organizacije slične našoj postoje i u Belgiji, Francuskoj, Italiji i mi smo u intenzivnoj komunikaciji sa svima njima. Radimo na međunarodnoj kampanji da bismo se borili protiv ovog problema kao društvo malo šire od Srbije. Niti je ovaj problem vezan samo za Srbiju, niti je vezan samo za ovu vlast, već se odnosi na pitanje u kakvom društvu želimo da živimo, kako želimo da koristimo tehnologiju. Ovo pitanje će biti aktuelno, siguran sam, u decenijama ispred nas.\n31. okt 2020. 13:39\nSmeta mi sto je novinarka dopustila da sagovornik govori samo o mestima koja se protive uvodjenju kamera a ne i o onim gde je to veoma rasireno (recimo, Velika Britanija). Zoran Stanojevic je u Vremenu nedavno napisao odlican tekst o ovom pitanju.\nDanilo KrivokapićHuaweikamereMUPPrivatnostvideo nadzor


RTS :: Predstavljena "Godina preduzetništva"\nEkonomija Predstavljena "Godina preduzetništva"\nutorak, 01. mar 2016, 10:35 -> 18:54\nPredstavljena "Godina preduzetništva"\n"Godina preduzetništva" će se zasnivati na tri glavna stuba – unapređenje poslovnog okruženja, direktna podrška preduzetnicima i razvoju preduzetničkog duha, rekao ministar Željko Sertić. Predsednik PKS-a Marko Čadež kaže da je ovo prva vlada koja je preduzetništvo stavila u prvi plan svoje ekonomske politike.\nU Privrednoj komori Srbije predstavljena je "Godina preduzetništva", program aktivnosti vlade za podsticanje preduzetničkog duha.\nMinistar privrede Željko Sertić poručio je da Vlada Srbije duboko veruje da ekonomija zemlje mora da se razvija tako da u fokusu budu preduzetnici i zato je za podršku preduzetništvu odvojila 16,06 milijardi dinara.\nOd te cifre su 4,4 milijarde bespovratna sredstva, izjavio je Sertić na zvaničnom predstavljanju "Godine preduzetništva" u Privrednoj komori Srbije.\nOn je rekao da će 11,38 milijardi dinara biti opredeljeno za kredite i garancije.\n"Danas krećemo sa 33 programa pomoći, koji unutar sebe sadrže različite vidove finansijskih i nefinansijskih aktivnosti", rekao je Sertić i ukazao da je sve detaljno objašnjeno na novom portalu godinapreduzetnistva.rs.\nGeneralno, "Godina preduzetništva" će se, kako je objasnio, zasnivati na tri glavna stuba - unapređenje poslovnog okruženja, direktna podrška preduzetnicima i razvoj preduzetničkog duha.\n"Sva tri stuba su jako bitna kako bi ova godina i bila uspešna", rekao je Sertić dodajući da vlada duboko veruje da budućnost zemlje direktno zavisi od toga kakvi će biti ekonomija, obrazovanje, kakve vrednosti ćemo razvijati i kako ćemo mlade vaspitavati.\nPreduzetništvo je sloboda, ali i odgovornost, rekao je Sertić i naveo da veruje da Srbija u budućnosti može da bude zemlja preduzetništva.\n"Treba da ambijent bude bolji i kvalitetniji, a ono što je važno jeste da taj proces nastavimo i da unapredimo", rekao je Sertić dodajući da će u ovoj godini kao vid podrške preduzetništva biti izmenjeno oko 40 zakona, kao i strategije i pravilnici.\n"Mora da se radi drugačije. Svet u kojem radite jedan posao za ceo život i imate tek povremene krize, to više ne postoji", rekao je on i istakao da sada postoji potreba da se u prvi plan stave lična inicijativa i napor, te spremnost da se preuzme rizik.\nSertić je ukazao da 99 odsto svih preduzeća u EU spada u sektor malih i srednjih preduzeća, te da generišu 85 odsto svih radnih mesta.\n"Gotovo da ne postoji brend koji nekad u prošlosti nije krenuo od preduzetništva i inicijative, od Koka Kole, Mekdonaldsa, ali i domaće firme poput Nektara, Marba...", konstatovao je ministar.\nVerheijen: Podržavamo razvoj preduzetništva\nInicijativa Vlade Srbije da 2016. proglasi Godinom preduzetništva izuzetno je važna, jer je to način da Srbija dostigne nivo razvijenosti zemalja EU, izjavio je šef kancelarije Svetske banke u Beogradu Toni Verheijen i poručio da Svetska banka podržava tu inicijativu.\nVerheijen je rekao da, prema anketi koju je sprovela Svetska banka u Srbiji, ima spremnosti na preduzetništvo, ali i dalje postoji jaz između opšte spremnosti i konkretnom preduzimanju koraka ka poslovnom osamostaljenju.\nOn je ukazao da se 46 odsto građana Srbije izjasnilo da misli da postoje svi preduslovi za započinjanje biznisa, kao i da imaju opštu spremnost da započnu sopstveni biznis.\nPrema njegovim rečima, građani prepoznaju da postoje sredstva, ali i istrajnost i posvećenost potrebi da započnu biznis, ali na drugoj strani, kada se postavi pitanje ko se već angažuje na osamostaljenju, javi se svega osam odsto njih.\nTakođe, svega 28 odsto razmišlja konkretno da krene u samostalni biznis.\nTaj jaz između 46 odsto, koji smatraju da postoje preduslovi za kretanje u biznis i svega osam odsto koji rade na osamostaljenju, odnosno 28 odsto koji razmišljaju o sopstvenom biznisu, treba prevazići.\nNeophodno je, kako je kazao, da se podstakne preduzetnički duh u Srbiji, jer i dalje 85 odsto građana smatra da je preduzetništvo vezano za rizike.\nU anketi je 88 odsto ispitanika navelo da ne vidi nikog kao model uspešnog preduzetništva koji bi za njih bio ključan, a samo šest odsto tu vidi lokalne preuzetnike.\n"Zato je važno promovisati modele preduzetništva, jer ako nemate modele na koje ćete gledati neće postojati podsticaj mladima da se bave biznisom", kazao je Verheijen.\nOn je istakao da je vlada mnogo učinila da unapredi privredni ambijent, koji je pogodan i za preduzetništvo, smanjenjem administrativnih prepreka, uspostavljanjem mogućnosti elektronskog apliciranja za porez i slično.\nKao negativnu promenu građani, kako je preneo, vide uvođenje notara, kojeg preduzetnici smatraju dodatnim opterećenjem.\nIskorak ka novoj filozofiji\nMarko Čadež je izrazio uverenje da Srbija može biti zemlja preduzetnika, ukazujući na značaj preduzetništva za ekonomiju.\nOn je, na promociji "Godine preduzetništva", istakao da je ovo prva vlada koja je preduzetništvo stavila u prvi plan ekonomske politike.\nPrema njegovim rečima, oni koji prave društvene promene, često su obični ljudi običnog obrazovanja i porekla, koji se trude, i ako ne uspeju u prvom ili drugom pokušaju.\nZa takvima država mora, kako je kazao, da traga, da bi pomogla da izdrže, da dobiju kredit.\nČadež je naglasio da Srbija može biti zemlja preduzetništva, ukazujući da je su mali i srednji preduzetnici bitni za srpsku privredu. Ukazao je da u Srbiji postoji velika spremnost među stanovništvom za preduzetništvom.\nVlada Srbije i Ministarstvo privrede, kao resorno ministarstvo, uz učešće brojnih partnera, od marta ove godine sprovode veliki projekat na nacionalnom nivou pod nazivim "Godina predzetništva 2016".\nPredstavljanju "Godine preduzetništva" u Privrednoj komori Srbije (PKS) prisustvovao je veliki broj ambasadora u Srbiji, među kojima su bili ambasador Nemačke Aksel Ditman, Italije Đuzepe Manco, Francuske Kristin Moro, ali i predstavnici strukovnih udruženja.\nTakođe, predstavljanju su prisustvovali članovi Vlade kojima je resor povezan sa ekonomijom, potpredsednica Vlade Zorana Mihajlović, ministarka poljoprivrede Snežana Bogosavljević Bošković, ministar energetike Aleksandar Antić, ministar omladine i sporta Vanja Udovičić, ministar za rad, zapošljavanje, socijalna i boračka pitanja Aleksandar Vulin.\nStruktura programa iz "Godine preduzetništva" planirana je tako da pruži najefikasniji odgovor države, u najširem smislu reči, na najvažnije izazove vezane za razvoj preduzetništva.\nTokom ove godine biće sprovedeni programi finansijske i nefinansijske podrške preduzetničkim poduhvatima, uključujući naročito programe podrške vezane za početak poslovanja i rast razvoja.\nIako je bilo besplatno, ratari u Žitištu nisu iskoristili osiguranje za 600 hektara useva\n23° C 19° C 18° C 15° C 19° C 12° C


Insajder bez ograničenja: 22 godine bez odgovora ko je ubio braću Bitići | Blok vesti\nU julu 1999. godine trojicu američkih državljana albanskog porekla – Ilija, Agrona i Mehmeta Bitićija uhapsile su srpske vlasti, a zatim su pronađeni mrtvi s rukama vezanim na leđima. Do danas Tužilaštvo za ratne zločine vodi istragu protiv „nepoznatih učinilaca“, a američki zvaničnici u kontaktima s predstavnicima Srbije zahtevaju rešavanje ovog slučaja navodeći da nekažnjavanje odgovornih predstavlja teret za odnose SAD i Srbije.\nAmbasada SAD je nedavno reagovala i na obeležavanje Dana žandarmerije u Novom Sadu, kada je Goranu Radosavljeviću Guriju, koji je na crnoj listi SAD upravo zbog slučaja Bitići, uručena plaketa u znak zahvalnosti. SAD su u više navrata ponovile stav da Radosavljević snosi krivicu za ubistvo braće Bitići, “bilo da je lično počinio zločin ili je naprosto imao komandnu odgovornost nad počiniocima".\nU emisiji Insajder bez ograničenja – „Kolektivna amnezija" možete pogledati sve važne informacije u vezi sa ovim slučajem. Ubistvo braće Bitići pokazuje kako počinioci zločina više od dve decenije uspevaju da izbegnu pravdi, kako brojni važni svedoci godinama ne prekidaju zaveru ćutanja, ali i kako na kraju, osim porodicama ubijenih, počinjeni zločini više nikome nisu važni.\nPrevious articleInsajder debata o Zakonu o poreklu imovine\nNext articleInsajder debata o organizacijama ekstremne desnice u Srbiji