Danas je Eurosistem prezentirao svoj izvještaj u okviru Programa Eurosistema o procjeni potreba Centralne banke Bosne i Hercegovine\nDanas je okončan Program Eurosistema o procjeni potreba Centralne banke Bosne i Hercegovine, započet 16. februara 2007. godine, uz zaključnu diskusiju i usvajanje izvještaja Eurosistema o analizi potreba tokom sastanka Upravnog komiteta Programa u Sarajevu, kojem su prisustvovale sve strane uključene u program. U Izvještaju su utvrđena područja u kojima bi CBBiH trebala postići napredak kroz implementaciju novih pravila ili politika, mijenjajući prakse i obučavajući osoblje u narednim godinama kako bi, u operativnom smislu, ubrzala pripreme za pristupanje Evropskom sistemu centralnih banaka (ESCB) kada Bosna i Hercegovina bude spremna da uđe u Evropsku uniju (EU).\nProgram je finansirala EU, a implementirala Evropska centralna banka (ECB) u partnerstvu sa Deutsche Bundesbankom, Bankom Estonije, Bankom Grčke, Bankom Španije, Bankom Francuske, Bankom Italije, Narodnom bankom Austrije i Bankom Slovenije.\nProgram je obuhvatio funkcije CBBiH vezane za ekonomske analize i istraživanja; statistiku, monetarnu politiku u okviru aranžmana valutnog odbora, platne sisteme i sisteme poravnanja; finansijsku stabilnost; internu reviziju i koordinaciju aktivnosti agencija koje su nadležne za izdavanje dozvola bankama i njihovu superviziju.\nIzvještaj Eurosistema o analizi potreba potvrđuje da je, među državnim institucijama, CBBiH institucija sa vrlo dobrom tehničkom reputacijom i dobro osposobljena, što se oslikava u praksama i poslovnim politikama koji su u skladu sa ili blizu standardima EU u nekim oblastima. Međutim, u nekim drugim oblastima potrebno je ostvariti značajan napredak kako bi se dosegao nivo približan standardima EU. Detaljnija informacija o preporukama za svaku funkciju CBBiH posebno može se naći u prilogu.\nProgram se odlikovao otvorenom i nesmetanom saradnjom svih uključenih strana, poštivanjem zadatih rokova i pripremom visoko kvalitetnog materijala.\nPreporuke u oblasti ekonomskih analiza i istraživanja usmjerene su na jačanje analitičkih sposobnosti CBBiH s ciljem unapređenja analize ekonomskih pitanja. Nedostaci u raspoloživosti statističkih podataka predstavljaju ozbiljnu smetnju u ovom smislu, posebno u smislu razvijanja ekonometrijskih modela koji su neophodni za preciznije ekonomske analize. Ograničeni resursi predstavljaju ograničenje koje bi se trebalo postepeno rješavati.\nU oblasti statistike preporučeno je kreiranje dugoročne strategije koja će biti i ambiciozna i realistična, i koja će zahtijevati saradnju sa bh. statističkim agencijama. U smislu resursa, jedna od preporuka bi bila da se ograničeni IT alati koji se trenutno koriste zamijene moćnijim i adekvatnijim statističkim alatima.\nPrema mišljenju eksperata Eurosistema, u oblasti monetarne politike u aranžmanu valutnog odbora, postojeći okvir je doprinio uspjehu i kredibilitetu monetarne politike CBBiH. Potreba prilagođavanja standardima EU zahtijevala bi dugoročno određene pravne izmjene u oblasti nezavisnosti Centralne banke i učestovanja u ESCB. Preporučuje se razvoj domaćeg tržišta novca kako bi se potakle banke da jačaju upravljanje likvidnošću.\nU oblasti platnih sistema i sistema poravnanja mišljenje eksperata Eurosistema je da je CBBiH, što se tiče operativnih aspekata, u skladu sa ili vrlo blizu standardima EU. Oblasti gdje su unapređenja potrebna uključuju razvoj nadzorne uloge CBBiH i nadgledanje tržišnih standarda i aktivnosti u oblasti platnih sistema i sistema poravnanja, također u skladu sa direktivama EU.\nU oblasti finansijske stabilnosti data je preporuka da se javno pojasni kako CBBiH shvata ovu funkciju i da se produbi analiza s ciljem poboljšanja internih diskusija CBBiH, doprinese koordinaciji sa drugim javnim institucijama i konačno, da se ova analiza prenese opštoj javnosti. Već pokrenuti planovi za pripremu i u konačnici publikaciju Izvještaja o finansijskoj stabilnosti se smatraju odgovarajućim, ambicioznim i zahtijevaće intenzivan rad i resurse u narednim godinama.\nEksperti Eurosistema su razmotrili kako CBBiH vrši svoju ulogu u koordinaciji bankarske supervizije. Stručnjaci Eurosistema su mišljenja da sadašnja fragmentacija bankarske supervizije nije optimalno stanje. Izvještaj uključuje niz prijedloga za poboljšanje u kratkoročnom i srednjeročnom periodu: razmjene informacija između CBBiH i bankarskih supervizora; jačanje uloge CBBiH u koordinaciji sa stranim supervizorima kao i sa ostalim domaćim supervizorskim tijelima; jačanje uloge CBBiH kako bi se osigurala konzistentnost propisa; harmonizacija politike objavljivanja.\nU oblasti interne revizije, eksperti Eurosistema smatraju da bi CBBiH trebala razviti redovnu procjenu kvaliteta, sistematičan pristup zasnovan na riziku u vođenju i planiranju revizije, kao i reviziju informacijskog sistema koja uzima u obzir aplikacije koje koristi CBBiH. Također treba poboljšati standardizaciju procesa i dokumentacije.


Dostupna i obnovljiva energija - NIS\nUprkos brojnim izazovima u 2020. godini, NIS je održao redovno snabdevanje tržišta i doprineo energetskoj stabilnosti naše zemlje.\nUprkos izuzetno složenim okolnostima poslovanja usled pandemije COVID-19 virusa, NIS je očuvao stabilnost na tržištima na kojima posluje i sve vreme održao uredno snabdevanje naftnim derivatima. Tokom pandemijske 2020. godine u svetu su pojačani pritisci za korišćenjem obnovljivih izvora energije (OIE) i dodatnim smanjenjem emisija štetnih gasova. Izveštaji i analize pokazuju globalni rast proizvodnje „zelene“ energije. Prema zajedničkom izveštaju “Ember and Agora Energiewende’s report”, u Evropskoj uniji je tokom 2020. godine generisano 38% električne energije iz obnovljivih izvora čime je prvi put premašena količina generisana iz fosilnih goriva.\nU Srbiji tokom 2020. godine nije bilo puštanja u rad velikih projekata, koji su bili karakteristični za period od 2016. do 2019. godine kada je izgrađeno 7 vetroelektrana ukupnog kapaciteta 397,5 MW. Prema poslednjim dostupnim podacima Ministarstva rudarstva i energetike udeo OIE u toplotnoj energiji u 2019. godini iznosio je 26,64%, udeo OIE u električnoj energiji 30,11%, dok je udeo OIE u saobraćaju svega 1,14%, što ukazuje da je udeo OIE u 2019. godini u ukupnoj bruto finalnoj potrošnji energije bio oko 21,5%.\nTokom 2020. godine pokrenuto je pitanje promene regulative u oblasti energetike sa posebnim akcentom na obnovljive izvore energije.\nMinistarstvo rudarstva i energetike započelo je krajem novembra 2020. godine izradu nacrta Zakona o obnovljivim izvorima energije koje proglašava javnim interesom Republike Srbije. Kao ciljeve zakona određuje smanjenje upotrebe fosilnih goriva i povećanje korišćenja obnovljivih izvora energije u cilju zaštite životne sredine, dugoročno smanjenje zavisnosti od uvoza energenata i otvaranje novih radnih mesta i razvoj preduzetništva u oblasti obnovljivih izvora energije. Zasebnim zakonom obnovljivi izvori energije dobiće priznanje kao industrija. Nacrt zakona uvodi aukcije umesto kvota i zagarantovanih podsticajnih cena. Na osnovu trogodišnjeg plana, Ministarstvo rudarstva i energetike raspisivaće aukcije za tržišne premije za koje mogu da apliciraju vetroelektrane do 3 MW i drugi mali projekti snage do 500 KW, dok će se veći projekti nadmetati za tržišne premije. Osim aukcija zakon uvodi mogućnost zaključivanja ugovora o otkupu električne energije, kao i model proizvođača koji je ujedno i potrošač (prozumer), što može biti interesantno za građane i male zajednice.\nU želji da dodatno doprinese energetskoj stabilnosti Republike Srbije, ali i proizvodi električnu energiju na ekološki prihvatljiviji način, NIS je u partnerstvu sa „Gasprom energoholdingom“ nastavio sa izgradnjom termoelektrane-toplane Pančevo, gde će se toplotna i električna energija proizvoditi iz prirodnog gasa. Predmetna tehnologija je trenutno najbolja sa aspekta energetske efikasnosti i ekologije. U pitanju je ekonomski najopravdanije tehničko rešenje korišćenja prirodnog gasa kao goriva, koje ujedno obezbeđuje i visok nivo iskorišćenja energije goriva kao i smanjenu emisiju gasova sa efektom staklene bašte.


27-06-2019 08:13 Izdvojeno Srbija Hronika\nDarko Šarić, optužen sa još 17 osoba da je oprao 22 miliona evra zarađenih prodajom kokaina, u sredu je pred Specijalnim sudom u Beogradu, postavljajući pitanja veštacima ekonomske struke, ustvrdio da je po osnovu zarada, prodaje "Štampe" i podignutih kredita, imao tri puta više legalno stečenih para na računima svojih firmi od cifre za koju ga Tužilaštvo tereti da je oprao.\n- Možete li da date zaključak da novčani tokovi potiču iz legalnih prihoda - usledilo je naredno pitanje.\n- Mi smo utvrdili činjenično stanje na osnovu dokumentacije, a da li je to legalno ili ne, ne bismo se izjašnjavali. Mi smo ukazali iz kojih izvora su vršeni transferi - rekli su veštaci.\n- Da li su novčana ulaganja mogla da ugroze ekonomski poredak zemlje - interesovalo je Šarića.\n- Komisija veštaka je u svom nalazu i mišljenju na jasan i precizan način opisala i prikazala realne novčane tokove koji su relevantni za činjenični sklop iz optužnice. Novčani tokovi su opisani od njihovih realnih, legalnih izvora, pa sve do legalnog i realnog ulaganja novca u imovinu i kapital u Srbiji - navodi se u dopisu advokata Branislava Popovca, koji zastupa Šarića.\nIran ulazi u Evroazijsku ekonomsku uniju, Rusija i Kina brišu američke sankcije. Više o tome čitajte OVDE.\nUŽASAVAJUĆI PODATAK: Evo gde Srbi najviše ginu! Nije na ratištima ni u mafijaškim obračunima!


Uporedite cene za Baterija za laptop Lenovo G450-6 11.1V 5200mAh, Baterija za laptop Lenovo G450-6 11.1V 5200mAh komentari\nSarke za laptop Lenovo T510\nSarke za laptop Lenovo X200\nSarke za laptop Lenovo G50-70/Z50-G50-80\nSarke za laptop Lenovo X240\nSarke za laptop Lenovo G560/Z560\nSarke za laptop Lenovo Z470\nUpozorenje: cene, linkovi i specifikacije proizvoda za Baterija za laptop Lenovo G450-6 11.1V 5200mAh su postavile naše listane online prodavnice. Molimo obavestite nas ukoliko naiđete na neku grešku.\nPregled: Baterija za laptop Lenovo G450-6 11.1V 5200mAh\nPronađite najbolju ponudu za Baterija za laptop Lenovo G450-6 11.1V 5200mAh na portalu ShopMania. Možete kupovati Baterija za laptop Lenovo G450-6 11.1V 5200mAh u stotinama pouzdanih online prodavnica koje isporučuju na teritoriji cele Srbije, po najboljim cenama za Baterija za laptop Lenovo G450-6 11.1V 5200mAh. Pročitajte komentare kupaca u našoj grupi, pogledajte slike Baterija za laptop Lenovo G450-6 11.1V 5200mAh i informišite se o svim njihovim karakteristikama. Samo na portalu ShopMania se mogu pronaći najbolji popusti i rasprodaje upoređujući ponude kategorije laptop dodatna oprema, i kupite po najnižim mogućim cenama Baterija za laptop Lenovo G450-6 11.1V 5200mAh i hiljade drugih sličnih proizvoda.


Zoljić Danilo - Vijesti, analize i stavovi :: Justice Report\nLica: Zoljić Danilo\nIskaz preminule svjedokinje\nNa suđenju za genocid počinjen u Srebrenici, Državno tužilaštvo je u spis uložilo iskaz svjedokinje Ćamile Omanović dat Haškom tribunalu.\nTomislav Kovač kaže da nije znao da je osumnjičen\nNa suđenju za genocid u Srebrenici, odgođeno je svjedočenje Tomislava Kovača, bivšeg ministra unutrašnjih poslova Republike Srpske (MUP RS), nakon što je Tužilaštvo BiH navelo da se protiv njega vodi istraga za isto krivično djelo.\nOtimanje sina u Potočarima\nU nastavku suđenja za genocid počinjen u Srebrenici, svjedokinja Državnog tužilaštva ispričala je da joj je sedamnaestogodišnji sin istrgnut iz ruku u julu 1995. u Potočarima, te da ga je nakon indentifikacije sahranila 2009. godine.\n3 Septembar 2015\nPretres u Potočarima\nU nastavku suđenja za genocid počinjen u Srebrenici, svjedok Državnog tužilaštva potvrdio je da je Prva četa Centra javne bezbjednosti (CJB) Zvornik učestvovala u borbenim dejstvima u Srebrenici u julu 1995. godine.\nMuškarce u Potočarima odvajala vojna policija\nU nastavku suđenja za genocid u Srebrenici, svjedok Državnog tužilaštva je kazao da je muškarce u Potočarima u julu 1995. odvajala vojna policija.\nU nastavku suđenja za genocid počinjen u Srebrenici, svjedok Državnog tužilaštva je ispričao da je u ljeto 1995. godine vidio gomile leševa ispred Zemljoradničke zadruge Kravica.\nU nastavku suđenja za genocid u Srebrenici, svjedok Tužilaštva BiH je ispričao da je optuženi Dragomir Vasić u julu 1995. godine tri dana bio u Bratuncu i Srebrenici s ciljem, kako mu je sam rekao, formiranja policijske stanice u Srebrenici.\nSačinjavao depeše sa Vasićevim potpisom\nU nastavku suđenja za genocid počinjen u Srebrenici, svjedok Tužilaštva BiH je izjavio da je 1995. godine sačinjavao depeše na kojima je bio potpisan Dragomir Vasić.\nObezbjeđenje putne komunikacije\nU nastavku suđenja za genocid u Srebrenici, svjedok Tužilaštva BiH ispričao je da je Dragomir Vasić u julu 1995. bio dva ili tri dana u Bratuncu i Srebrenici.\nPotrebna dozvola Haškog tribunala\nZbog nedobijanja saglasnosti Haškog tribunala u vezi s mjerama zaštite za svjedoka, odgođen je nastavak suđenja za genocid počinjen u Srebrenici.\nSrpska zemlja u selu Jusići\nZaštićeni svjedok Tužilaštva BiH na suđenju za genocid počinjen u Srebrenici govorio je o povratku u selo Jusiće nakon rata, istaknuvši da su Dragan Vasić i njegovi ljudi pokušali izvršiti pritisak kako se ne bi vratili.\nGenocidna namjera iz 1996.\nPrvi svjedok Optužbe na suđenju petorici optuženih za genocid počinjen u Srebrenici ispričao je kako je pretučen u mjestu Jusići (općina Zvornik) u septembru ili oktobru 1996. godine.\nSnimci Srebrenice i Mladića\nDržavno tužilaštvo započelo je izvođenje dokaza na suđenju petorici optuženih za genocid u Srebrenici prikazivanjem više snimaka o dešavanjima u julu 1995. godine u toj zaštićenoj enklavi.\nPočelo suđenje za genocid u Srebrenici\nČitanjem optužnice i iznošenjem uvodne riječi Tužilaštva BiH, počelo je suđenje Miodragu Josipoviću, Branimiru Tešiću, Dragomiru Vasiću, Danilu Zoljiću i Radomiru Pantiću, optuženima za genocid u Srebrenici.


Predsjednik Đukanović čestitao Dan novinara Crne Gore – Portal RTPV\nNaslovna / Vijesti / Društvo / Predsjednik Đukanović čestitao Dan novinara Crne Gore\nRTPV 22. Januara 2020.\tDruštvo Ostavite komentar 150 pregledi\nPredsjednik Crne Gore Milo Đukanović uputio je čestitku povodom 23. januara – Dana novinara Crne Gore, svim novinarima u Crnoj Gori, učesnicima svečane akademije i predsjedniku Društva crnogorskih novinara Nikoli Vujanoviću, uz najbolje želje za dalji uspješan rad.\n„U svim fazama državnog razvoja Crne Gore novinarstvo je bilo i ostalo važan segment društvenog života i ukupnog napretka, od vremena izlaska prvog broja lista „Crnogorac” prije nepun vijek i po, do današnjih dana kada je naša zemlja uvažena članica NATO, na poodmaklom putu ka članstvu u EU, važan faktor regionalne stabilnosti, i siguran dom naših građana svih vjera i nacionalnosti. To je profesija koja je poput magičnih ogledala oslikavala sve uspone i padove, i teške istorijske izazove s kojima se Crna Gora suočavala u tom razdoblju. Svjedok i neodvojivi dio najvećeg istorijskog uspjeha kada smo 2006. godine sa olovkom u ruci obnovili državu, i tako ostvarili mogućnost da samostalno definišemo strateške državne ciljeve, trasiramo evropski i euroatlanski put, učvrstimo njen građanski i demokratski koncept i stvorimo uslove za brži ekonomski razvoj i napredak.\nZa ostvarenje tih ciljeva jedna od najvažnijih pretpostavki je stvaranje adekvatnog zakonskog okvira i društvenog ambijenta za rad slobodnih i profesionalnih medija, u skladu sa najvišim standardima SE i EU, u najboljem interesu države, kao i pluralističke javnosti, i same profesije. Vjerujem da ćete u ovom vremenu postistine i meteorskog tehnološkog napretka, praćenom poplavom lažnih vijesti i svakojakim improvizacijama, svoj posao obavljati u skladu sa zakonima, profesionalnim kodeksom i visokom moralnom odgovornošću, jer samo kredibilni mediji mogu oblikovati kredibilnu javnost. Država će istovremeno maksimalno biti posvećena zaštiti novinarskih poslenika i stvaranju najpovoljnijih uslova za vaš nesmetani rad. “\nPredhodno Saopštenje predsjednika OO Nove srpske demokratije Milana Lekića\nSledeće Za minimalnu potrošačku korpu u decembru trebalo 646,70 eura


Samcom profesionalni toki voki CP-120 - Idealno.rs\nPočetna / Telefoni / Fiksna telefonija / Ostalo / Samcom profesionalni toki voki CP-120\nIdealno.rs je vodeći portal za upoređivanje cena u Srbiji, koji omogućava potrošačima da kupuju pametno. Uporedi ponude prodavnica za Samcom profesionalni toki voki CP-120 i izberi najbolju. Ostalo iz kategorije Fiksna telefonija je najbolja kupovina, ukoliko želiš kvalitetan proizvod po najboljoj ceni.\nPročitaj opis proizvoda Samcom profesionalni toki voki CP-120 i vidi da li ti odgovara ili pogledaj druge proizvode brenda --UNKNOWN--. Opis i tehnički podaci proizvoda Samcom profesionalni toki voki CP-120 se mogu razlikovati od onih u internet prodavnici u kojoj obavljaš kupovinu. Samcom profesionalni toki voki CP-120 je dostupan u prodavnici po ceni, koja je navedena pored svakog prodavca u meniju "Prodavnice".\nGarantne uslove za Samcom profesionalni toki voki CP-120 proveri u prodavnici u kojoj nameravaš da obaviš kupovinu. Slika za Samcom profesionalni toki voki CP-120 je simbolična, zato se pre kupovine u prodavnici uveri da je proizvod isti.


Svjetska banka pomaže BiH sa 111 miliona dolara - Klix.ba\nSvjetska banka pomaže BiH sa 111 miliona dolara\n9.4.2010. u 12:38\nOdbor izvršnih direktora Svjetske banke odobrio je Program za razvojnu politiku (DPO) za BiH od 111 miliona američkih dolara, saopćeno je iz Svjetske banke.\nProgram je pripremljen na zahtjev vlasti u BiH radi ublažavanja utjecaja ekonomske krize.\nProgram će osigurati budžetsku podršku za ubrzanje implementacije prioritetnih reformi javnih rashoda.\nOdobreni DPO predstavlja priznanje vlastima u BiH za napore da postignu održivost javnih rashoda, uz istovremenu zaštitu najugroženijih građana.\nFokus reformi, za koje DPO pruža podršku je poboljšanje širokog spektra programa novčanih naknada porodicama i pojedincima radi osiguranja odgovarajuće kategorije za najugroženije u BiH.\nDirektorica za BiH u Svjetskoj banci Jane Armitage čestitala je vlastima u BiH za taj veoma značajan iskorak.\n"Provedba reformi koje su vlasti odobrile osigurat će kontinuiranu podršku najugroženijim kategorijama stanovništva, uz bolju održivost javne potrošnje", kazala je.\nVodeći ekonomist za BiH u Svjetskoj banci Ronald Hood rekao je da bi alternativa bila drastično smanjenje naknada svima, što bi najviše pogodilo one čija egzistencija istinski zavisi od tih naknada.\n"Provedba ambicioznog zakonskog okvira, nedavno odobrenog od dva bh. entiteta omogućit će na održiv način poboljšanje pravičnosti javne potrošnje na različite programe socijalne i boračke zaštite, osiguranjem da se veći dio raspoloživih sredstava usmjeri na korisnike kojima su ta sredstva najpotrebnija", kazao je on.\nHood je mišljenja da su ove reforme bile neizbježne, a ekonomska kriza ih je samo učinila urgentnijim.\n"BiH troši najveće iznose u Evropi na programe novčanih transfera, a oni dopiru do najmanjeg procenta njenih građana, kojima zaista treba pomoć. To je, ne samo, neodrživo i neefikasno već i nepravedno", kazao je.\nSvjetska banka opredijeljena je u potpunosti za nastavak pružanja podrške vlastima u BiH na provedbi ovih reformi.\nOvaj DPO prati projekt od 15 miliona američkih dolara (Projekt podrške mrežama socijalne sigurnosti i zapošljavanju) koji je u februaru Svjetska banka odobrila za jačanje institucionalnog kapaciteta neophodnog za implementaciju ovih reformi i pružanje usluga zapošljavanja za osobe iz ugroženih grupa koje aktivno traže posao.\nOdobreni DPO od 111 miliona dolara - prva faza programa reforme javnih rashoda za koju Svjetska banka pruža podršku sastoji se od beskamatnog IDA kredita u iznosu ekvivalentnom 66 miliona dolara i IBRD zajma od 45 miliona dolara.\nVlasti u BiH odlučile su podijeliti sredstva DPO-a između dva entiteta u omjeru 60 procenata za FBiH i 40 procenata za RS.\nPortfelj aktivnih projekata Svjetske banke u BiH sad uključuje 17 projekata, u vrijednosti oko 466,4 miliona dolara.


Johanis i Nikolić o svemu samo ne o Kosovu (video) - 16.07.2015, Sputnik Srbija\nJohanis i Nikolić o svemu samo ne o Kosovu (video)\nPredsednici Rumunije i Srbije zajednički su poručili da je njihov cilj da narodi Balkana žive u miru, kao dobre komšije, i da su obe zemlje spremne da se za taj... 16.07.2015, Sputnik Srbija\npolitika, vesti, rumunija, srbija, tomislav nikolić, klaus verner johanis, aleksandar vučić\n14:18 16.07.2015 (Osveženo: 16:19 05.10.2015)\n© Sputnik / Miloš ĆurčinKlaus Verner Johanis i Tomislav Nikolić\nPredsednici Rumunije i Srbije zajednički su poručili da je njihov cilj da narodi Balkana žive u miru, kao dobre komšije, i da su obe zemlje spremne da se za taj cilj bore kao saveznici i prijatelji.\nPredsednik Rumunije Klaus Verner Johanis stigao je u Beograd, gde se sastao sa predsednikom Srbije Tomislavom Nikolićem i premijerom Aleksandrom Vučićem. On je sa sobom doneo poruku mira, poželevši Srbiji da što pre otpočne pregovore sa Evropskom unijom i ponudio joj pomoć oko priprema za početak pregovora. On je govorio i o ekonomskoj saradnji Srbije i Rumunije, navodeći kao primer izgradnju autoputa Temišvar-Beograd, ali i saradnju u oblasti energetike. Međutim, Johanis na glavno pitanje, koje je ovih dana uzdrmalo javnost, nije dao odgovor, a to je da li će Rumunija priznati nezavisnost Kosova?\nNa konferenciji za novinare govorili su oba predsednika, međutim novinari su ostali uskraćeni za pitanja. Predsednik Rumunije je tom prilikom rekao da njegova zemlja jasno podržava evropsku perspektivu Srbije, kao i da Srbija zaslužuje da joj se priznaju napori koje je uložila.\n„Rumunija jasno podržava integraciju Srbije u EU. Ja se nadam da će pregovori o ulasku Srbije u EU početi još ove godine“, poručio je Johanis.\nPredsednik Srbije Tomislav Nikolić, sa druge strane, izjavio je da Srbija neće nasedati na provokacije i uložiće sve napore da Balkan bude trajna oaza mira i stabilnosti. On je istakao i to da se pored velikog truda da ovaj deo Evrope krene napred i da se obezbedi bolji standard života građana, opet postavljaju iskušenja i prepreke, a kao primer naveo je nedavne sukobe u Makedoniji, problem migranata, ali i pitanje zida koja Mađarska podiže prema Srbiji.\nNikolić je dodao da je primer tih prepreka i nedavni „pokušaj linča premijera Srbije, na mestu koje bi samom svojom strašnom suštinom trebalo da poziva na mir i opraštanje, samo vrh ledenog brega nestabilnosti, stvoreno zlodelima onih koji se lažno kunu da su im misli posvećene uspostavljanju mira u regionu kao i nama“.\n„Srbija neće nasedati na provokacije, već će pokazati veličinu“, poručio je Nikolić.\nSa rumunskim predsednikom razgovarao je i srpski premijer Aleksandar Vučić koji se dotakao i pitanja o položaju rumunske nacionalne manjine u Srbiji, rekavši da se oni rešavaju u okviru Međuvladine mešovite komisije za manjine. Premijer je istakao da je rumunska nacionalna manjina u Srbiji, kao i srpska u Rumuniji, most saradnje dve kulture i dveju zemalja.


'Petarda' Rusa protiv Saudijske Arabije na startu Mundijala\nIzvor: Radio Televizija Vojvodine, 14.Jun.2018, 08:29\n"Petarda" Rusa protiv Saudijske Arabije na startu Mundijala\nFudbalska reprezentacija Rusije pobedila je danas Saudijsku Arabiju 5:0 (2:0) u utakmici 1. kola A grupe na Svetskom prvenstvu.\nDomaća selekcija bila je bolji protivnik od prvog do poslednjeg sudijskog zvižduka. Veoma bitan momenat za njih desio se u 12. minutu, kada je prvi gol na šampionatu postigao Gazinski, čime je načeo >> Pročitaj celu vest na sajtu Radio Televizija Vojvodine << Arabiju i skinuo veliki teret sa leđa svoje selekcije.\nSvetsko prvenstvo u fudbalu danas je svečano otvoreno na moskovskom stadionu Lužnjiki pred oko 80.000 gledalaca.\nPrigodnom koreografijom i muzičkim programom, na čelu sa britanskom pop zvezdom Robijem Vilijamsom i legendarnim brazilskim fudbalerom Ronaldom, zvanično je otvoren 21. Mundijal u istoriji uz govor predsednika Rusije Vladimira Putina.\n"Čestitam početak glavnog turnira planete, drago mi je što se održava u Rusiji. U našoj zemlji fudbal nije samo sport, već nešto što svi vole otkad je počeo u Rusiji da se igra. Sve nas ujedinjuje fudbal, svi smo jedan tim", rekao je Putin sa stadiona.\nPredsednik Međunarodne fudbalske federacije (FIFA) Đani Infantino poželeo je uspešan turnir.\nOdmah posle ceremonije, od 17 sati, na teren su izašli fudbaleri Rusije i Saudijske Arabije.\nU Rusiji, prvi put posle osam godina, učestvuje i reprezentacija Srbija koja igra u E grupi sa Brazilom, Švajcarskom i Kostarikom.\nPrvi rival "orlovima" je Kostarika u nedelju od 14 sati u Samari.\nPored Samare i Moskve, utakmice na najvećoj smotri fudbala u Rusiji igraće se u još devet gradova - Njižnjem Novgorodu, Volgogradu, Jekaterinburgu, Saransku, Rostovu na Donu, Kaljiningradu, Kazanju, Sočiju i Sankt Peterburgu, uz napomenu da glavni grad Rusije daje dva stadiona Oktritije arenu i Lužnjiki.


Autor : eBelaCrkva Feb 10, 2019\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić obišao je danas Specijalnu bolnicu za plućne bolesti "Dr Budislav Babić" u Beloj Crkvi gde ga je dočekao više od 1000 ljudi.\nOkupljeni građani nosili su zastave Srbije i transparente na kojima piše "Penzioneri su uz Vučića" , "Uz Aleksandra Vučića - napredna Srbija" i uz "Aleksandra Vučića - pristojna Srbija".\nPredsednik Vučić zahvalio se građanima Bele Crkve na veličanstvenom dočeku.\n- Kancelarija za upravljanje javnim ulaganjima do sada je obnovila više stotina objekata javne namene među kojima su škole, bolnice, domovi zdravlja, ali i najmanje seoske ambulante. Razgovarao sam sa Markom Blagojevićem o projektima koji su u toku kao i o mogućnostima za nova ulaganja, navodi se na instagram stranici kampanje "Budućnost Srbije".\nRadovi na rekonstrukciji dela objekta Specijalne bolnice za plućne bolesti „Dr Budislav Babić“ u Beloj Crkvi nedavno su završeni, Pokrajinska vlada je za rekonstrukciju ovog objekta i nabavku savremene medicinske opreme, među kojima je i rendgen, izdvojila više od 40 miliona dinara.\nOčekivanja zaposlenih u ovoj zdravstvenoj ustanovi su da će u narednom periodu dobiti pomoć i za nabavku druge nedostajuće opreme.


TESLIĆ U SUFICITU PREKO MILION KM - Opština Teslić\nVi ste ovdje: Početna / Vijesti / TESLIĆ U SUFICITU PREKO MILION KM\nTESLIĆ U SUFICITU PREKO MILION KM\nOdbornici SO Teslić danas su održali 10. redovnu sjednicu na kojoj su pored ostalih tačaka dnevnog reda razmatrali i izvještaj o izvršenju budžeta za prvih šest mjeseci tekuće godine.\nPlanirani ovogodišnji budžet opštine Teslić projektovan u visini od 16.250.000 KM za prvih šest mjeseci ostvaren je sa 60 %, odnosno 973.202 maraka više u odnosu na plan. Izvještaj je svakako dobio odborničku podršku i ovo je prvi put u zadnjih nekoliko godina da je u jednom izvještajnom periodu ostvaren suficit. Iako je iskazan suficit od 973.202 KM na ovo se može dodati i iznos od 200.000 KM, a po osnovu uplate PDV-a koji će biti uskoro uplaćen u budžet opštine. Prema tome, računajući i priliv od PDV-a, suficit iznosi 1.173.202 km.\n„Ono što je značajno naglasiti kad je u pitanju budžetska potrošnja u prvom polugodištu 2017. godine je to da smo uspjeli u velikoj mjeri obezbjediti likvidnost budžeta bez kreditnih sredstava što je podrazumijevalo da su uglavnom sve obaveze, bilo prema budžetskim korisnicima ili ugovorne obaveze po osnovu roba i usluga, uglavnom su izmirivane u ugovorenim rokovima.“ – rekao je Milovan Stanković, zamjenik načelnika opštine Teslić.\nNa ovoj 10. redovnoj sjednici teslićki odbornici su donijeli i novu odluku o stimulativnim mjerama za zapošljavanje u privredi. Ranija odluka koja je prethodne dvije godine bila u primjeni pretrpjela je određene izmjene tako da novi tekst sada predviđa i podsticanje samozapošljavanja, a takođe je predviđeno da se osim proizvodnih zanimanja mogu stimulisati i uslužne djelatnosti.\n„Ono što se dešavalo u prethodnom vremenskom periodu je da su privredni subjekti koji su se prijavili na konkurs, zapošljavali su najveći broj radnika i uglavnom su konzumirali sva raspoloživa sredstva, tako da ovi mali su uvijek bili u prilici da ne mogu koristiti ta sredstva i mislim da smo ovom odlukom tu situaciju popravili.“ – naglasio je Stanković.\nNa dnevnom redu ove sjednice našla se i informacija o aktuelnoj problematici lokalnog Doma zdravlja koja se ogleda u nedobijanju saglasnosti nadležnog ministarstva za zapošljavanje, kako medicinskog tako i nemedicinskog kadra. Ovaj problem doveo je u pitanje normalno funkcionisanje ustanove, jer je evidentan odliv posebno medicinskih radnika, pa je stoga Skupština donijela zaključak usmjeren prema rukovodstvu Doma zdravlja od kojeg traži da bez obzira na sve obezbjedi funkcionisanje ustanove u skladu sa njenom namjenom.\n„Taj nedostatak saglasnosti sigurno da koči neke pravne norme samog rukovodstva Doma zdravlja, ali u svakom slučaju mi ne smijemo dozvoliti da Dom zdravlja ne funkcioniše na dobrobit građana opštine Teslić i mislim da tu ne bi trebalo da bude u nekom narednom periodu zbog toga što u svakom slučaju svi smo mi potencijalni korisnici Doma zdravlja.“ – ističe Miroljub Letić, predsjednik SO Teslić.\nSjednica je završena kadrovskim pitanjima, u okviru čega je za direktora JU Dječije obdanište “Palčić” imenovana, Sandra Prpoš, direktora Centra za socijalni rad, Ratko Markočević i Turističke organizacije opštine Teslić, Siniša Božić.\nhttp://www.opstinateslic.com/wp-content/uploads/2017/09/10-skupstina-web.jpg 630 1500 Nenad Bubić http://teslic2017.opstinateslic.com/wp-content/uploads/2017/04/OPSTINA-TESLIC-LOGO.png Nenad Bubić2017-09-29 09:49:502017-09-29 09:49:50TESLIĆ U SUFICITU PREKO MILION KM\nPoziv organizacijama civilnog društva za učešće na treningu ”Upravljanje... „Otvoreni dan“ za predstavnike organizacija civilnog društva


Zamjereke revizora: Domovi zdravlja u Srpskoj nezakonito prikazivali tokove gotovine | BL Portal\n20. Jula 2020. 7:44\n“Sama organizacija rada domova zdravlja je problematična i ideja da se domovi zdravlja stave praktično na budžete opština dovešće vjerovatno do bolje kontrole. Ukoliko većina domova zdravlja negativno posluje, sigurno da to nije dobra praksa i da treba nešto mijenjati. Domovi zdravlja zadržani su iz prošlog sistema, kada su usluge svima bile dostupne i kada su građani mogli neograničeno da se liječe, a sada je to na određeni način ograničeno, ali se u praksi uvijek nađe način da se pruži pomoć svakom čovjeku”, rekao je Miroslav Drljača, načelnik Novog Grada.\nU Ministarstvu zdravlja i socijalne zaštite Republike Srpske kažu za Nezavisne da će ulaskom domova zdravlja u trezorski način poslovanja doći do bolje kontrole utroška novca i boljeg planiranja poslova od strane rukovodstva zdravstvenih ustanova, kao i veće odgovornosti rukovodilaca i osnivača ustanova primarne zdravstvene zaštite.\n“Trezorski vid poslovanja nije nepoznat u finansijskom sistemu Republike Srpske i uvjereni smo da će on zdravstvenim ustanovama donijeti benefite i bolju organizaciju poslovanja. On funkcioniše u socijalnoj zaštiti, prosvjeti itd., a njegovim uvođenjem u primarnoj zdravstvenoj zaštiti ne mijenja se način finansiranja, nego se uvodi potpuno namjenska kontrola utroška sredstava”, rekli su nam u tom ministarstvu i ističu da Dom zdravlja Čelinac, kao zdravstvena ustanova primarne zdravstvene zaštite, i Zavod za stomatologiju Republike Srpske, kao republička zdravstvena ustanova, već više od godinu dana vrlo dobro funkcionišu po trezorskom sistemu poslovanja.\n“Iskustva ovih zdravstvenih ustanova od velikog su značaja za stalno poboljšanje sistema i otklanjanje manjkavosti kako bi svaka naredna ustanova imala što manje poteškoća prilikom prelaska na ovaj vid poslovanja”, rekli su u Ministarstvu.\nTags: Domovi zdravlja, Revizori, Srpska\nZa 24 sata preminulo 4.496 osoba: Svjetski korona presjek trenutno izgleda ovako


Srbija koja se zaduživala u svetu po kamati od 7,25 procenata, a danas 1,6 je merljiv uspeh, a kamate koje su bile 18 procenata na novoodobrene dinarske kredite danas su 6,5 procenata, kaže ona za RTS.\nTabaković je istakla da je u poslednjih godinu dana inflacija u Srbiji 5,7 odsto. Inflacija je, kaže, od 2008. do 2012. godine prosečno bila devet procenata, a kraj 2013. dočekan je sa inflacijom od 2,2 procenta, da bi od 2014. do 2020. godišnja inflacija iznosila dva procenta.\nKAMATA OSTAJE JEDAN ODSTO: Odluka Narodne banke Srbije, zbog rasta cena inflacija 4,3 %\n07. 10. 2021. u 20:23\n-Preovlađujući faktor, gotovo 90 posto ovogodišnje inflacije, čini spoljni faktor. To su cene koje dolaze iz okruženja, cene energenata, nafte, gasa, energetska kriza, cene sirovina na berzama, posebno neprerađene hrane, objašnjava Tabaković.\nPrema njenim rečima cene kukuruza, soje i suncokreta sve su cene iz sveta koje su imale uticaja na naše cene.\nDodaje da je Srbija ove godine već ostvarila tri milijarde evra stranih investicija, a rekordna je bila predpandemijska 2019. godina sa 3,8 milijardi evra i da obavezuju oni koji i dalje dolaze u Srbiju, otvaraju fabrike i radna mesta.\nNarodna banka će na sve ono na šta monetarna politika može da utiče, kaže guvernerka, uticati, a to je bazna inflacija.\n-Bazna inflacija je sve vreme dva posto i ono što vodi ekonomiju to su poverenje i inflaciona očekivanja. Srbija i NBS su jedne od retkih država koje još nisu podizale referentnu kamatnu stopu i još uvek imamo prostora da je ne podižemo i time ne poskupljujemo rate kredita i otežavamo rast koji je neophodan zemlji, ističe guvernerka.\nDodaje da monetarnim okvirom već dva meseca rade na pooštravanju monetarnih uslova u smislu smanjivanja likvidnosti, ali preko izvršne stope.\n-Završna repo stopa na jednonedeljne hartije na aukcijama je iznosla 0,11 procenta. Sredom su aukcije i ona je danas 0,27 i mi imamo prostora do 1 procenta da ne pooštravamo monetarnu politiku, naglašava Tabakovićeva.\nIstiče da uspevaju da očuvaju realnu vrednost dohodaka građana.\n-Za prvih sedam meseci plate su rasle 8,5 procenata. Naša procena je da će do kraja godine prosečna inflacija biti 3,7 procenata, BDP mora da raste više nego što rastu plate i penzije, inflacija iz sveta će biti u jednom delu prelivena kod nas, ali ne sme da bude prelivena sa cena energenata, preko monetarne politike, na ostale cene, objašnjava Jorgovanka Tabaković.\nDodaje da je činjenica da su poskupeli svi poljoprvredni proizvodi, hrana i energenti. Predviđanja su da će polovinom sledeće godine inflacija biti vraćena na 3 posto plus minus 1,5.\nPrema rečima Jorgovanke Tabaković, uspeh koji je Srbija postigla svih ovih godina, značajno menjajući onu kuću Srbije u ovu kuću danas, je postignuto zahvaljujući koordinsanim merama monetarne i fiskalne politike.\n-Zasluge za ono što se zove stabilan dinar, relativno stabilan kurs evra i stablnost u Srbiji nije samo moj rezultat i ja ga ne prisvajam. Bez podrške mog tima i koordinisane politike vlade Srbije i podršku predsednika koji je to započeo kada je bio na mestu predsednika vlade to ne bi bilo moguće, naglašava guvernerka NBS.\nOd aprila ove godine kada je inflacija počela da raste NBS je kupila milijardu i 555 milona evra.\n-ijedno preduzeće ili kompanija, koja ima sedište u inostranstvu, a posluje u Srbiji nije imala ograničenje u iznošenju profita, odnosno kupovanju deviza na međubankarskom tržištu i da isplati profit svojim osnivačima, ističe guvernerka Tabaković.\nNarodna banka Srbije vratila je u zemlju tonu zlata iz Bazela, koja se fizički nalaziila u Londonu.\n-Prvi put je Srbija kupila 12 tona zlata u inostranstvu. Prvo se kupuje domaće zlato i najdraže je ono kupljeno za dinare. To znači da su povećane devizne rezerve u zlatu sopstvenm dinarima, objašnjava guvernerka.\nPrema njenim rečima u Boru je kupljeno 10 tona zlata.\n-Od 2018. imamo povećanu ponudu i otkupljujemo sve količne koje Ziđin ponudi Narodnoj banci. Ukupne zlatne rezerve su 37 tona. Od 12 tona kupljenih u inostranstvu devet tona smo kupili 2019. godine a tri tone 2020. godine, poručila je guvernerka Jorgovanka Tabaković.\ninvesticije u Srbiji Investicije inflacija cene goriva cene gasa cena nafte Jorgovanka Tabaković NBS


PALIĆ – Direktor Filmskih susreta Srđan Savić rekao je danas da će festival glumačkih ostvarenja biti održan od 21. do 27. avgusta u Nišu, a do kraja jula biće poznati filmovi učesnici, i pod kojim uslovima može biti održan tradicionalno na Letnjoj pozornici Niške tvrđave.\n„Okolnosti mi se čine da ćemo sasvim sigurno organizovati festival na Letnjoj pozornici, prema svim najavama koje imamo u ovom trenutku. Najverovatnije ćemo dobiti dozvolu od Gradskog štaba za vanredne situacije“, rekao je Savić.\nSavić je rekao da sada zbog malo povoljnije epidemiološke situacije očekuje da će „Filmski susreti“ biti održani pred punim ili makar dvotrećinskim kapacitetom Letnje pozornice, koja prima oko 2.600, a sa dodatnim tribinama stane i 3.000 posetilaca.\n„Nadamo se najpovoljnijim mogućim okolnostima. Festival je vezan za Letnju pozornicu, koja je postala sinonim festivala, kao najveća pozornica pod otvorenim nebom u Srbiji. Ako ne, prilagođavaćemo se okolnostima“, rekao je Savić.\nPrema njegovim rečima, Festival glumačkih ostvarenja Filmski susreti imaće zanimljiv program, sa dvadesetak filmova, gde će biti mnogo srpskih premijera, a možda i neka svetska.


Izrael i danas bombarduje Gazu - indeksonline.me\nHome Hronika Izrael i danas bombarduje Gazu\nIzrael i danas bombarduje Gazu\nNova eskalacija sukoba između Izraela i Palestinaca traje već sedam dana, bez naznaka da bi moglo da dođe do smirenja situacije.\nIzrael je potvrdio da su njegovi avioni jutros nastavili vazdušne udare na, kako su naveli, “vojne ciljeve Hamasa u Gazi”, a pripadnici Hamasa odgovorili su ispaljivanjem 200 projektila na Izrael.\nOno što mnogi ne znaju,je to da veliki deo posade i članstva koji operiše Gvozdenom kupolom su upravo devojke koje služe vojsku u IDF.https://t.co/zb0Ridwc7h pic.twitter.com/je4IBlOW5K\n— Kibucnik… (@kibucnik) May 16, 2021\nVojna avijacija Izraela napala je teritoriju Pojasa Gaze, kao odgovor na raketne udare iz ove palestinske enklave. Kako su naveli, napad je izveden na više od 90 ciljeva, uključujući kuće visokih zvaničnika Hamasa, saopštila je pres-služba vojske Izraela.\nDemonstracije protiv izraelskih vazdušnih udara na Gazu\nKrećući se od bloka federalnih institucija prema ambasadi Izraela, demonstranti su nosili transparente na kojima je pisalo “slobodna Palestina” i uzvikivali su “živjela intifada”, prenosi AP.\nAmerički državni sekretar Entoni Blinken je u razgovoru sa izvršnim direktorom novinske agencije Asošijeted Pres, povodom jučerašnjeg izraelskog raketiranja zgrade u Gazi u kojoj su bila smještena dospisništva brojnih svetskih medija, izrazio “nedvosmislenu podršku nezavisnim novinarima i medijskim kućama širom svijeta”, saopštio je u subotu Stejt department.\nPredstavnik UN izjavio je danas da je generalni sekretar svjetske organizacije Antonio Gutereš “duboko uznemiren” zbog izraelskog bombradovanja i uništenja višespratnice u Gazi, u kojoj su bila dopisništva nekoliko međunarodnih medijskih kuća i privatni stanovi i da je zaprepašćen sve većim brojem žrtava među civilima.\nIzraelska vojska saopštila je danas da je gađala dom lidera Hamasa, nakon gotovo nedjelju dana od početka vazdušnih udara i raketiranja Izraela iz pravca teritorije kojom upravlja ta islamistička militantna grupa.\nBrigadni general Hidai Zilberman, portparol vojske, rekao je za izraelski radio da je armija bombardovala dom najvišeg vođe Hamasa, Jehijeha Sinvara, koji se najvjerovatnije skriva na nekoj lokaciji.\nNjegov dom nalazi se u gradu Kan Junis, u južnom dijelu pojasa Gaze, navodi AP.\nHamas i militantna grupa Islamski džihad priznali su da je 20 njihovih boraca ubijeno od početka sukoba u ponedjeljak, dok Izrael navodi da je stvarni broj mnogo veći.\nBivši Netanijahuov saveznik je u subotu u naveo da tenzije nisu morale da dobiju ovakav razvoj i ocijenio da je stateški cilj aktuelnog sukoba da se poboljša Netanijahuov status u izraelskoj javnosti kako bi zemlju “uvukao u pete izbore”.\n“Dokle god je mandat za formiranje vlade u rukama (mandatara) Jaira Lapida, Netanijahu će održavati konflikt”, tvrdi Liberman.\nOn je Netanijahua nazvao “saradnikom Hamasa”, navodeći da je u interesu i izraelskog premijera i te organizacije da se neprijateljstva nastave, prenosi “Tajms of Izrael”.\nNa fotografijama koje su objavili žitelji i novinari u Gazi, vidi se da je nakon bombardovanja ostao krater koji je presjekao jednu od glavnih saobraćajnica prema Šifi, najvećoj bolnici u pojasu Gaze, prenio je AP.\nU izraelskim napadima sedmog dana sukoba između Izraela i Hamasa poginulo je najmanje svoje ljudi, a 25 je ranjeno, uključujući žene i djecu, potvrdilo je ministarstvo zdravstva palestinske uprave.\nBroj poginulih u ovonedjeljnim sukobima sa Izraelom porastao je na 145, od kojih je 41 žrtva maloljetna, saopštilo je sinoć palestinsko Ministarstvo zdravlja.\nU saopštenu se navodi da je više od 1.000 ljudi ranjeno, prenosi “Tajms of Izrael”.\nU izraelskom vazdušnom napadu na trospratnu kuću u izbjegličkom kampu u gradu Gazi jutros je život izgubilo 10 Palestinaca, uglavnom djece.\nPrethodno je u vazdušnim udarima na Pojas Gaze poginulo najmanje 12 osoba, među kojima i žena sa četvoro djece.\nSvi međunarodni avio-prevoznici suspendovali su letove za Izrael iz bezbjednosnih razloga, javio je izraelski državni radio Kan.\nU izvještaju se navodi da je aviokompanija iz Ujedinjenih Arapskih Emirata među posljednjima koje su suspendovale letove ka Izraelu, prenosi Tass.\nRazmjena raketne paljbe između Izraela i Palestinaca počela je 10. maja, a od tada je iz Pojasa Gaze ka izraelskim gradovima ispaljeno oko 2.300 projektila.


Filmski festival za decu "Kids fest" od 18. do 24. oktobra u četiri grada\nFilmski festival za decu „Kids fest“ od 18. do 24. oktobra u četiri grada\nTanjug 12. oktobra 2021. 14:55\nBEOGRAD – Dečiji filmski festival “Kids Fest” biće održan po 17. put od 18. do 24. oktobra u Beogradu, Novom Sadu, Nišu i Kragujevcu, najavljeno je danas na susretu sa medijima u Kombank Dvorani.\nPod sloganom „Gradimo novu budućnost”, filmska manifestacija i revija za najmlađe prikazaće 15 ostvarenja u lancu multipleks bioskopa Cineplexx – Ušće Shopping Center, Beo Shopping Center, Galerija Belgrade, BIG, Promenada – Novi Sad, Niš, Delta City 4D, Kragujevac Plaza.\nTakođe, deca će hit filmove moći da gledaju i u Kombank Dvorani, Tuckwood Cineplex-u, multipleks salama – Cine Grand BIG Rakovica, Vilin grad Niš, Cine Grand Delta Planet Niš.\nDirektor i selektor festivala Igor Stanković je podsetio da je kroz 17 izdanja prikazano više od 300 premijernih ostvarenja za decu igrane i animirane strukture, od čega 100 naslova kasnije nije bilo u redovnoj bioskopskoj distribuciji.\nKako je naglasio, time je ostvarena ekskluzivnost manifestacije, da se pojedini filmovi prikazuju samo u okviru tih sedam dana trajanja programa.\nDirektor je napomenuo da je sama ideja o osnivanju filmske revije za najmlađe bila usmerena ka tome da se predstave projekti koji imaju drugačiji pristup animaciji, sadržaju, pričama, odnosno scenariju, da imaju nešto novo.\n„Trajati 17 godina sa našim festivalom i za to vreme usrećiti decu je zaista velika čast. Kada je pokrenut „Kids Fest“, mnoga deca su se tada prvi put u životu susrela sa odlaskom u bioskop, toj magiji velikog platna u mraku sale“, rekao je Stanković.\nAmbasador 17. izdanja Kids festa, poznati muzičar i kompozitor Marko Kon, složio se sa osnivačem festivala Stankovićem, da je smotra značajna jer upoznaje decu sa odlaskom u bioskop, gde će imati priliku da se tokom 80 minuta u potpunosti posvete gledanju filma, mnogo bolje nego da igraju video igrice i druge stvari putem smart telefona.\n„Odlazak u svet mašte je za decu danas veoma korisno i potrebno.\nPoseban je užitak za njih što su sinhronizacije crtanih filmova u Srbiji urađene na ozbiljnom, svetskom, holivudskom nivou“, istakao je Kon, i primetio da je u staroj Jugoslaviji to bilo tehnički nesavršeno, ali imalo barem jedan romantični ođek.\nMarko Kon će 20. oktobra održati Muzičku radionicu u Kombank Dvorani, koja je besplatna za sve učenike osnovnih škola.\nTada će deca videti na licu mesta kako se stvaraju i komponuju pesme, odakle dolazi kreativna inspiracija i mnoge novitete u tehnologiji produkcije numera.\nNa 17. KIds festu od 18. do 24. oktobra biće predstavljeno 15 filmova, od čega su osam premijera.\nNajnoviji Diznijev animirani film „Nepopravljivi Ron“ biće prava atrakcija za najmlađu publiku, kao i ruska animacija „Moje slatko čudovište“, ali i norveški „Tvigson i morsko čudovište“.\nTakođe, na programu selekcije se nalaze i premijerni naslovi – igrani „Bertov dnevnik“ iz Švedske, „Magični ključ“ Draška Đurovića (Crna Gora), francuski dokumentarni „Ptice Amerike“, igrana porodična avantura „Neli Rep – agent za čudovišta“ iz Švedske, i nemački animirani „Čarolija meseca“.\nVeliki hitovi koji su uveliko osvojili bioskope će biti prikazani u 3D formatu kao animirane Diznijeve ili „Piksar“ produkcije – „Luka“, „Duša“ i „Raja i poslednji zmaj“.\nPored navedenih filmova, na programu će se naći reprizno i crtani „Zvezdani psi: Tropska avantura“, a za malo stariju, tinejdž publiku biće dostupni titlovani filmovi: „Avantura u džungli“ sa Dvejnom Džonsonom „Stenom“ i Emili Blant i „Glavni heroj“ sa Rajanom Rejnoldsom koji se nalazi u središtu video igrice.\nOd domaćih ostvarenja prisutan je nežan i potresan, emotivan dokumentarac „Prizori iz života džukca“ Tanje Brzaković koji kroz sedam prizora prati život i sudbine pasa lutalica sa margine našeg društva. Ovaj film je imao premijeru na 49. FEST-u.\nJelena Bilić, ispred poznate filmske platforme „MOj OFF“ istakla je da će i u ovom virtuelnom prostoru biti selekcija od pet filmova sa Kids festa i oni će moći da se gledaju tokom svih sedam dana trajanja festivala, a kasnije neće više biti u opticaju.


Španski region prekinuo korišćenje AstraZeneka vakcine\nTanjug 7. aprila 2021. 12:09\nMADRID – Pokrajinske španske zdravstvene vlasti saopštile su danas da su prekinule korišćenje KOVID-19 vakcine kompanije AstraZeneka dok ne sačekaju izveštaj Evropske agencije za bezbednost lekova (EMA), iako je vlada saopštila da će za sada i dalje nastaviti upotrebu te vakcine.\nPokrajina Kastilje i Leona razmotriće da li treba koristiti vakcinu nakon što EU i nacionalne zdravstvene vlasti donesu odluku na osnovu izveštaja o bezbednosti EMA, saopštila je regionalna zdravstvena služba na svojoj veb stranici, prenosi Rojters.\nStručnjaci EMA su proverili u kojoj meri neki slučajevi zgrušavanja krvi kod odraslih koji su nedavno dobili AstraZenecu vakcinu mogu biti povezani sa injekcijama i agencija će kasnije danas održati brifing o mogućim neželjenim efektima.\nŠpanska nacionalna vlada smatra da je vakcina bezbedna, rekla je novinarima ministarka spoljnih poslova Aranća Gonzales Laja.\n„Za nas u Španiji je važno šta kaže EMA, do sada su govorili da je sigurna i mi ćemo nastaviti da vakcinišemo vakcinom AstraZeneka jer verujemo stručnjacima i EMA-i“, rekla je ona.\nŠpanija je, zajedno sa drugim evropskim zemljama, suspendovala upotrebu vakcine na nekoliko dana prošlog meseca, ali je vakcinacija potom nastavljena kada je EMA rekla da su koristi vakcine očigledno nadmašile rizike.\nŠpanija ubrzava vakcinaciju protiv KOVIDA-19 i nastoji da u potpunosti vakcinishe 25 miliona ljudi, ili oko 53 odsto stanovništva, do kraja jula.


Pozitivni trendovi u privatnom sektoru: Aktuelna društvena pitanja u fokusu kompanija\nPre deceniju ili dve, bila je retkost da se neko opredeljuje za platnene vrećice umesto plastičnih kesa, da se od tačke A do tačke B radije vozi biciklom, ili da se, pak, bori za čistiji vazduh. Isto tako su sve češće odluke mladih da subotu provedu u prirodi, da koriste sintagme kao što su „body positivity“, socijalna inkluzija, održivi razvoj ili da imaju odgovore na pitanja u kakvom svetu žele da žive za pet godina.\nDanas je to nužna pretpostavka osvešćenog društva kakvom čovečanstvo teži i nove generacije odrastaju s tom mišlju. Ovako postavljena, „nova normalnost“ je starija od prošlogodišnje pandemije, a ona podrazumeva svest svakog pojedinca u društvu o ličnoj odgovornosti i mogućnostima delovanja koji idu u korak sa održivom vizijom sveta i neophodna je da bismo opstali i živeli kvalitetnije.\nSvoj deo odgovornosti u kreiranju podsticajne društvene zajednice, prihvatili su aktivistički i tržišni lideri različitih industrija.\nKompanije koje uspešno posluju ne prepoznaju se više samo po profitnom udelu u tržištu, već i po društveno angažovanim projektima čiji su nosioci, a njihove najveće investicije postaju ulaganja u održivu budućnost zajednice u kojoj posluju.\nOvaj pozitivni trend potvrđuju i navodi globalnog PR izveštaja koji je objavila Međunarodna organizacija za konsultantske usluge u komunikacijama ICCO. Ako je suditi po njemu, do kraja 2021. i u narednim godinama, akcenat delovanja privatnog sektora će biti na pitanjima predupređivanja neželjenih klimatskih promena, većoj socijalnoj inkluziji marginaizovanih grupa, ali i unapređenju zdravstvenih sistema, što se može povezati sa iskustvima koje različite države sveta nose zbog pandemije.\nKada je reč o Srbiji, goruća pitanja se u velikoj meri podudaraju sa globalnim aktuelnostima. Pritisak za rešavanje nekih, poput ekoloških pitanja je, međutim, sve veći. Ohrabrujuće činjenice, sa druge strane, pokazuju porast interesovanja domaćih tržišnih aktera da podrže aktivističke naume i razvoj njihovih inovativnih rešenja. Jedan od nesumnjivo značajnih koraka na tom tragu načinio je A1 Srbija, pokretanjem programa „Svet kakav želiš“.\nNa osnovu selekcije relevantnih stučnjaka, a potom i javno prikupljenih glasova građana, kompanija A1 Srbija dodelila je sredstva za realizaciju projekata u ukupnoj vrednosti od 10 miliona dinara trima inicijativama koje su predlagale sopstveno rešenje za neki od postojećih društvenih izazova.\nPobedničke ideje temelje se na unapređenju sistema javnog zdravlja, obrazovanja i ekologije. Prvoplasirani projekat „Bolji vazduh građanima“ Internet društva Srbije osvojio je čak 27.000 glasova građana i shodno tome, pet miliona dinara koje dodeljuje kompanija A1 Srbija. Ova inicijativa se bazira na produkciji pristupačnih low-cost uređaja za merenje kvaliteta vazduha.\nPodrška inicijatorima promena i iskorak ka svetu koji bi bio optimalnije i zdravije mesto za život svih, kakvu je ponudio A1 Srbija, mogla bi postati uzor i drugim kompanijama zastupljenim na domaćem tržištu, a uspeh nagrađenih organizacija motiv drugim aktivističkim grupama i pojedincima da od svojih kreativnih i važnih ideja ne odustaju. Uz ovakve inicijative na korak smo bliže svetu u kakvom želimo da živimo.\nNovi kabinet za ruski jezik u Osnovnoj školi „Sveti Sava“ uz podršku NIS-a


Konte uveren u pozitivan ishod, očekuje novu vladu do srede\nIzvor: RTS, 02.Sep.2019, 07:46\nItalijanski premijer Đuzepe Konte očekuje da do srede finalizuje razgovore oko nove italijanske vlade.\nItalijanski predsednik Serđo Matarela je Đuzepe Konteu dao mandat da pokuša da formira novu koaliciju pošto se prethodna koju su činili Pet zvezda i ekstremno desna Liga raspala jer se lider Lige Mateo Salvini povukao nadajući se da će izazvati raspisivanje prevremenih izbora i da će pobediti >> Pročitaj celu vest na sajtu RTS << te samostalno formirati vladu.\nSalvini, računa na popularnost koju trenutno uživa zbog svoje antiimigranske politike.\nPet zvezda i Demokratska partija su tokom vikenda vodile intenzivne pregovore oko ministarskih mesta, a Konte kaže da je "političko raspoloženje" među njima dobro.\n"To će biti u utorak, sredu najkasnije", rekao je Konte, odgovarajući na pitanje kada će ponovo otići kod Matarele sa programom i imenima ministara, preneo je Rojters.\nKonte je istakao da je uveren u pozitivan ishod pregovora.\nItalijanski premijer zatražio podršku za novu koalicionu vladu\nItalijanski premijer Đuzepe Konte zatražio je od članova pokreta Pet zvezdica da podrže novu koaliciju sa opozicionom Demokratskom partijom (PD), preneo je večeras Radio slobodna Evropa (RSE)...Pristalice Pet zvezdica će sutra putem interneta glasati da li će stupiti u koaliciju sa dugogodišnjim...


PALMER Politika SAD prema Balkanu ostaje ista – mi smo pozitivci, Rusi negativci, BiH želi u NATO, a Srbija ne - Opcija\nPALMER Politika SAD prema Balkanu ostaje ista – mi smo pozitivci, Rusi negativci, BiH želi u NATO, a Srbija ne\n07-06-2018 Pocetna, Politika, Regija\nMetju Palmer, vršilac dužnosti zamjenika pomoćnika državnog sekretara SAD, izjavio je da nema razloga za bilo kakve promjene američke politike prema zapadnom Balkanu.\n“Naša podrška i politika prema zapadnom Balkanu je jasna i dosljedna godinama, bez obzira da li američku administraciju čine demokrate i republikanci”, rekao je Palmer u zajedničkom intervjuu za Srnu i Fenu.\nPrema njegovim riječima, konačni cilj politike SAD je podrška evropskoj i evroatlantskoj integracije zemalja zapadnog Balkana, te da SAD rade na tome da pomognu BiH da ostvari vlastite ambicije koje se odnose na njenu budućnosti.\n“Podržavamo članstvo u EU za sve države zapadnog Balkana, kao i članstvo u NATO-u za one zemlje koje to žele, a to su sve zemlje, osim Srbije”, tvrdi Palmer.\nNa konstataciju Srne da je Narodna skupština Republike Srpske usvojila Rezoluciju o vojnoj neutralnosti, Palmer je rekao da to pitanje nije u entitetskoj nadležnosti, te da je riječ o, kako smatra, političkoj deklaraciji.\n“To nije nešto što bi trebalo uzeti u obzir kada je riječ o ovom pitanju, jer je BiH na državnom nivou odlučila da slijedi put ka članstvu u NATO-u”, mišljenja je Palmer.\nOn tvrdi da SAD imaju pozitivan pristup regionu, za razliku od Moskve, čiji je, kako kaže, pristup negativan.\nPalmer ističe da Ruska Federacija ima drugačiju viziju zapadnog Balkana i slijedi politike koje, kako je rekao, žele nered i nepovjerenje, te se “suprotstavlja suverenoj odluci mnogih zemalja u regionu da idu evroatlantskim putem”.\nOn je naveo da je “evroatlantska budućnost zemlje suverena odluka BiH na državnom nivou”. “Blisko sarađujemo sa vlastima BiH da se stvore neophodni kapaciteti i ispune uslovi kako bi ta zemlja postala kvalifikovan član NATO-a”, rekao je Palmer.\nGovoreći o američkoj finansijskoj podršci medijima u BiH, Palmer je naveo da SAD rade to već duži period kroz tranpsarentan proces koji je dostupan svima, te da je riječ, kako je pojasnio, o “pokušaju uspostavljanja okruženja koji je u skladu sa evropskim normama i standardima da bi zemlja mogla ići dalje na evropskom putu”.\nOn je ocijenio da je reforma izbornog zakonodavstva goruće pitanje u BiH koje odmah treba rješavati, te da je vladavina prava srž svih reformskih napora u BiH.\nPalmer je rekao da su SAD uložile mnogo političkog kapitala i programskih resursa u podršku aktivnostima usmjerenim na jačanje vladavine prava u BiH i nezavisnost pravosuđa.\nOsvrnuvši se na djelovanje OHR-a, Palmer je naglasio da SAD i dalje podržavaju ovu međunarodnu organizaciju, ali da je njeno zatvaranje konačni cilj.\n“Međutim, postoje dogovoreni i usaglašeni standardi koje bi trebalo ispuniti da bi došlo vrijeme da se okonča mandat OHR-a. To je takozvani set standarda ‘pet plus dva’. Radimo sa svim akterima u BiH da bi set pravila i ciljeva bio zadovoljen i čim se svi uslovi ispune mi ćemo svakako podržati zaokruživanje mandata OHR-a”, rekao je Palmer.\nOn je naveo da trenutno ne raspolaže informacijama da bi u BiH moglo doći do promjene ambasadora SAD navodeći da, prema njegovom mišljenju, Morin Kormak radi odličan posao.\n“Odluke o imenovanju ambasadora se donose u Bijeloj kući i ukoliko oni odluče da nešto urade, to će i uraditi”, dodao je Palmer.


Agrarni izvoz doneo višak od 119 miliona dolara\nPoljoprivreda je svetla tačka izvoza Srbije, a najbolji izvozni rezultati ostvareni su u spoljnotrgovinskom prometu sa zemljama CEFTA i Evropske unije. Jer, iako je svetska ekonomska kriza uticala na i domaću poljoprivredu, kroz smanjenje direktnih investicija i poskupljenjem kredita, činjenica je da je u prvih pet meseci ove godine spoljnotrgovinski suficit poljoprivrede Srbije premašio 119 miliona dolara, što je za 20 odsto manje nego u istom periodu prošle godine - izjavio je juče Miloš Milovanović, pomoćnik ministra poljoprivrede\nOn je na dvodnevnoj konferenciji o tržištu poljoprivredno-prehrambenih proizvoda u Srbiji, koja se održava u Hotelu M u Beogradu podsetio i na činjenicu da poljoprivredna delatnost učestvuje u stvaranju bruto društvenog proizvoda Srbije sa deset odsto, a zajedno sa prehrambenom industrijom učešće u BDP-u čini 15,5 odsto.\nPredstavnici Ministarstva poljoprivrede ukazali su na subvencije po hektaru, zatim za nabavku mineralnog đubriva, goriva i semenskog materijala.\n- Saradnja sa američkim Ministarstvom poljoprivrede traje od 2005. godine, a jedan od razloga je i pomoć pri utvrđivanju bilansa u poljoprivredi kako za žitarice tako i za i druge poljoprivredne proizvode. Ti podaci su važna osnova za kvalitetno odlučivanje o visini sredstava koje treba izdvojiti za poljoprivredu - izjavio je za Danas Danilo Golubović, pomoćnik direktora novosadskog Instituta za ratarstvo i povrtarstvo. Konferenciju je organizovalo Ministarstvo poljoprivrede Srbije u saradnji sa Kancelarijom američkog Ministarstva poljoprivrede pri Ambasadi SAD u Beogradu.\nProizvodnja do kraja godine pada za pet odsto\nGrađanima, najdalje početkom jeseni, sleduje još jedan rebalans budžeta i novo stezanje kaiša, jer je u državnoj kasi sve manje para, što će delimično osetiti i budžetski korisnici. Više će se, sasvim je izvesno, žrtvovati ostali građani jer nije isključeno povećanje poreza na dodatu vrednost, što će podići cene robe i usluga. Odštampani rebalans budžeta se jedva ohladio, a svakog dana se probudi neko ko treba da prištedi ili odrekne se dela prihoda, zarad državne kase i odbija da ispuni zakonsku obavezu. Među prvima su se izborili honorarci, slede ih fakulteti, lokalne samouprave, koje ne dozvoljavaju da im se umanje transferi, pa je usvojeni rebalans već neodrživ.\nZa prva četiri meseca primanja budžeta imaju tendenciju pada, a rashodi rastu, pa je deficit dostigao 28,8 milijardi a za celu godinu je, rebalansom utvrđen na 70,4 milijarde. Međutim, neke računice već sada pokazuju da će on iznositi oko 100 milijardi, odnosno da će umesto tri biti oko 4,5 odsto.\nU januaru su primanja budžeta iznosila 45 milijardi dinara, u februaru 40, u martu su porasla na 55, a u aprilu pala na 47,9 milijardi. Rashodi međutim rastu, pa su u januaru iznosili 45,8, u februaru 49,9, martu 58,5, a u aprilu 61,7 milijardi dinara. Povećavaju se izdaci za kupovinu roba i usluga, za otplatu kamata, subvencije, transfere nižim nivoima vlasti, za nabavku finansijske imovine, pa čak i za plate zaposlenih, koje su, inače zamrznute. Jedino što je prihvatljivo je rast kapitalnih izdataka, koji su sa 209 miliona dinara u januaru porasli na 643 miliona u aprilu.\nDržavni sekretar u Ministarstvu finansija Slobodan Ilić kaže da se trenutno analizira izvršenje budžeta, ali da još nije doneta odluka o tome kako nadomestiti manjak u državnoj kasi, da li povećanjem PDV ili novim paketom ušteda.\nProfesor Ekonomskog fakulteta i urednik „Kvartalnog monitora" Pavle Petrović ističe da je bruto domaći proizvod u prvom kvartalu pao za šest odsto. "Podaci za april pokazuju da se proizvodnja ne oporavlja, a i da počne da raste u drugoj polovini godine, zaustaviće se na padu od pet odsto, mada se računalo sa minusom od dva odsto. Ako se podigne porez na dodatu vrednost i smanje plate proizvodnja će nastaviti da pada i privreda će tonuti u dublju recesiju", kaže Petrović.\nZato bi najoptimalnije rešenje, prema rečima Petrovića, bilo da se zatraži od Međunarodnog monetarnog fonda da dozvoli povećanje deficita za još jedan do 1,5 odsto ukupno na oko 4,5 odsto. "Taj manjak u kasi od oko 300 do 400 miliona evra trebalo bi nadomestiti zaduživanjem u inostranstvu. Pred MMF treba izaći sa zahtevom da nam dopusti veći deficit i sa dokazom da je krenula izgradnja putne mreže. To je ključno jer bi infrastrukturni radovi pokrenuli privredni rast. Sada se nadležni samo spotiču jer nisu u stanju da obezbede projekte, a eksproprijacija se trapavo sprovodi", kaže Petrović.\nDa se sada kotiraju na berzi, akcije NIS-a bi sigurno osetno pale. – Gaspromnjeft za jednu akciju plaćao 96 evra\nPoslovna zgrada NIS-a Fotodokumentacija Politike Gubitak Naftne industrije Srbije od oko 11 milijardi dinara zabeležen u prva tri meseca ove godine uticao bi na vrednost NIS-ovih akcija da se one sada kotiraju na berzi. Ako kompanija posluje loše, kao što je to sada slučaj s NIS-om, to automatski srozava i vrednost njenih akcija, potvrđuje Branko Pavlović, bivši direktor Agencije za privatizaciju.\nĐorđe Petrović, predsednik Skupštine Udruženja budućih akcionara NIS-a, kaže da poslovni gubici kompanije ne mogu biti dovedeni u vezu s pravom na podelu besplatnih akcija zaposlenima u NIS-u i građanima Srbije, ali da se minus u finansijskim knjigama svakako odražava na berzansku cenu akcija. Međutim, akcije NIS-a nisu na berzi. On dodaje da iz vlade još nema informacija kada će početi podela besplatnih akcija, pa čak ni da li se radna grupa koja treba da pripremi akt o podeli NIS-ovih akcija uopšte sastala.\nOn kaže da Gaspromnjeft s tim delom posla nema ništa i da je to obaveza manjinskog vlasnika, to jest Vlade Srbije. Inače, po zakonu, podela besplatnih akcija trebalo bi da usledi posle šest meseci od dana kada je NIS privatizovan. To znači da rok za zaposlene, bivše zaposlene NIS-a i građane da ostvare pravo na besplatne akcije ističe početkom avgusta ove godine. Inače,pored 24.890 zaposlenih i bivših radnika NIS-a, pravo na besplatne akcije ima i i nešto manje od pet miliona građana Srbije.\nNa pitanje kolika se cena može dobiti za NIS-ovu akciju, Đorđe Petrović kaže da imajući u vidu da je 51 odsto akcija ove kompanije prodato za 400 miliona evra, ruski Gaspromnjeft je dužan da akcionarima akciju plati 96 evra. Dakle, 2,8 puta manje od procene koju je uoči privatizacije radio „Diloit i Tuš”, a prema kojoj je ukupan kapital NIS-a procenjen na 2,2 milijarde evra. A da se ta procena pokazala tačnom, građani Srbije i zaposleni u NIS-u za jednu akciju naftne kompanije dobili bi po 270 evra.\nImajući sve ovo u vidu, reklo bi se da je sada teško poverovati obećanju ministra ekonomije i regionalnog razvoja Mlađana Dinkića da će svaki građanin Srbije koji na to ima pravo dobiti besplatne akcije NIS-a i ostalih javnih preduzeća u vrednosti od 1.000 evra. Ostaje neizvesno kako će se te akcije kapitalizovati na tržištu. Jer, Gaspromnjeft je kupio 51 odsto akcija NIS-a po 96 evra, a treba dočekati da preostalih 49 odsto dostignečetiri pet puta veću vrednost.\nNa slobodnom režimu nameštaj, lekovi i vino\nPrema prognozama ekonomskih analitičara, stupanjem na snagu Protokola kojim se proširuje Sporazum o slobodnoj trgovini Srbije i Rusije, srpski izvoz na najveće evropsko tržište povećaće se za oko 100 miliona evra. S obzirom na to da je prošle godine zabeležen rast spoljnotrgovinskog deficita Srbije (uzrokovan prvenstveno energetskom zavisnošću Srbije od ruske nafte i gasa) u robnoj razmeni sa Ruskom Federacijom, proširenje spiska proizvoda naišlo je na odobravanje srpskih privrednika koji procenjuju da će plasman naših proizvoda na veliko rusko tržište biti veći\nMiroslav Mitković, savetnik predsednika Privredne komore Srbije kaže za Danas da će za proizvode obuhvaćene režimom slobodne trgovine biti ukinute carine koje su iznosile između 10 do 25 odsto, što će srpskim preduzećima omogućiti veću zaradu jer će od sada prilikom izvoza u Rusku Federaciju plaćati samo porez.\n- Na režimu slobodne trgovine naći će se mašine za pranje i sušenje, neki tepisi, drveni kancelarijski nameštaj, sapuni, tkanine od vlažene vune, vreće za spavanje, madraci, posteljine, sok od jabuke i pivo od slada. Liberalizovan je i izvoz svih lekova, klaničnih i konditorskih proizvoda i vina. Očekujemo da će porasti i prodaja lekova, jer će sada svi medikamenti biti oslobođeni plaćanja carina koje su kreću i do 25 odsto. Procenjuje se da će se bolje prodavati i kancelarijski nameštaj ali i vino, koje se zbog carina i propisa o plastičnoj ambalaži zapremine veće od dva litra, dosad nije izvozilo u tu zemlju - ističe naš sagovornik.\nOn podseća da je Sporazum o slobodnoj trgovini Srbije i Rusije stupio na snagu 21. avgusta 2000. godine kada je liberalizovano oko 95 odsto trgovine, ali efekti nisu bili zadovoljavajući zbog čega je u septembru prošle godine dogovoreno proširenje liste proizvoda na slobodnom režimu.\nRobna razmena Srbije i Rusije u 2008. iznosila je oko četiri milijarde dolara. Izvoz iz Srbije u tom periodu bio za 44 odsto veći nego 2007. godine i iznosio je oko 489 miliona dolara, dok je gotovo tri milijarde dolara iznosio uvoz iz Rusije uz rast od 47 odsto u odnosu na 2007. Rusija je i dalje prvi partner Srbije kod uvoza sa učešćem od 15,3 odsto, a peti u izvozu sa učešćem od 5,11 odsto. Najzastupljeniji proizvodi iz Srbije u izvozu u Rusiju su pokrivači podova i tapete, lekovi, prikolice, hartija, karton, laboratorijska oprema, jabuke, cevi od rafinisanog bakra, dizalice i provodnici. U uvozu iz Rusije dominiraju energenti, zatim sirovi aluminijum 4,37 odsto, žica od rafinisanog bakra, kalijum hlorid i urea.\nKvota za izvoz automobila\nIzvan režima slobodne trgovine ostali su automobili, šećer, meso, cigarete, drveni nameštaj (osim kancelarijskog), glukozni sirup, nedenaturisani etil-alkohol, penušavo vino, prediva i tkanine od pamuka, neke vazdušne pumpe, traktori, registar kase, televizori i monitori. Mešoviti rusko-srpski komitet za ekonomsku saradnju trebalo bi u septembru da pregovora o ukidanju ili smanjenu carina za ove proizvode. Jedna od najvažnijih tema biće izvoz automobila u Rusiju a razgovaraće se o smanjenju carine za jedan odsto uz uvođenje međusobnih godišnjih kvota - kaže za Danas Miroslav Mitković, savetnik predsednika Privredne komore Srbije.


Srbija posvećena unapređenju upravljanja javnim finansijama\nTanjug 21. maja 2021. 11:18\nBEOGRAD – Uspostavljanje sveobuhvatnih i dobro organizovanih javnih finansija preduslov je za uspešne procese reformi i u drugim oblastima javne uprave, ocenio je danas državni sekretar u Ministarstvu finansija Gojko Stanivuković na skupu „Dijalog o politici upravlanja javnim finansijama“.\nOn je na skupu predstavio nacrt Izveštaja o realizaciji Programa reforme upravljanja javnim finansijama za 2020. godinu i nacrt novog Programa za period 2021-2025. godine. saopštilo je Ministarstvo finansija.\n„Prethodna godina je donela mnogo izazova ne samo u oblasti zdravstva već i ekonomije, što je prouzrokovalo veliki pritisak na javne finansije. Značaj reforme upravljanja javnim finansijama zbog toga je posebno relevantan u ekonomski otežanim uslovima, kao što je aktuelno okruženje pod uticajem pandemije Kovid-19“, rekao je Stanivuković.\nDodao je da je zahvaljujući pouzdanoj makroekonomskoj i fiskalnoj politici pre pandemije korona virusa, Srbija imala dovoljno prostora da pomogne stanovništvu i privredi tokom prošle godine.\n„Mogli smo da intervenišemo blagovremenim i snažnim paketima ekonomske podrške domaćinstvima i privredi, radi očuvanja radnih mesta i unapređenja javnog zdravlja, i tako pomognemo u ublažavanju ekonomskih i socijalnih efekata pandemije i nastavku strukturnih reformi“, naglasio je Stanivuković.\nNaveo je da su se prioritetne oblasti Programa u 2020. godini odnosile na dalje poboljšanje procesa pripreme budžeta, poboljšanje efikasnosti prikupljanja prihoda i rada organa za izvršenje budžeta i jačanje skupštinskog nadzora nad javnim finansijama.\nStanoviković je podsetio da su realizovana dva velika fiskalna paketa prošle godine procenjena na oko 12,9 odsto BDP-a, kao i da je aktuelan treći paket pomoći od dodatnih 4,5 odsto BDP-a.\n„Kao rezultat mera i odgovorne politike pre pandemije, BDP je smanjen za samo jedan odsto u 2020. godini, što je jedan od najboljih rezultata u Evropi, a za ovu godinu očekujemo rast od preko šest procenata, čak i do sedam odsto. Javni dug je bio na nivou od 58,2 odsto BDP-a na kraju 2020. godine, a predviđa se da će ostati manji od 60 procenata do kraja ove godine“, naglasio je Stanivuković.\nDodao je da srednjoročni fiskalni okvir predviđa postepeno smanjenje opšteg državnog deficita na 1,0 odsto BDP-a do 2024. godine i pad udela javnog duga na 55,5 procenata BDP-a.\nDržavni sekretar je naglasio da država nastoji da ove godine fiskalnom politikom nastavi da podržava ekonomski oporavak, daljim povećanjem kapitalne potrošnje na nivou opšte države od 7,2 odsto BDP-a.\n„Pored toga, priliv stranih direktnih investicija nastavljen je prošle godine i dostigao je skoro tri milijarde evra, uprkos pandemiji, a nezaposlenost je krajem 2020. godine iznosila devet procenata, što je manje nego pre pandemije“, rekao je Stanivuković.\nObjasnio je da je Minstarstvo finansija, u skladu sa Zakonom o planskom sistemu, i u saradnji s partnerskim institucijama, pripremilo nacrt Izveštaja o realizaciji Programa reforme upravljanja javnim finansijama za 2020. godinu i nacrt novog Programa reforme upravljanja javnim finansijama 2021-2025.\n„Novi program, kao i u prethodnom petogodišnjem periodu, prati budžetski ciklus u celini, sa ciljem da doprinese da izvršenje budžeta bude na najbolji mogući način povezano sa različitim politikama Vlade“, naveo je Stanivuković.\nOn je istakao da je opšti cilj reforme ostavarivanje održivog budžeta sa stabilnim javnim dugom u odnosu na BDP, uz pomoć boljeg finansijskog upravljanja i kontrole, procesa revizije i povezivanja budžetskog planiranja sa prioritetnim ciljevima Vlade i javnim politikama.\n„Evidentno je da je od usvajanja prvog programa 2015. godine ostvaren značajan napredak u svim podsistemima upravljanja javnim finansijama“, objasnio je Stanivuković.\nDodao je da je između ostalog znatno unapređen proces programskog budžetiranja i srednjoročnog planiranja, poboljšano planiranje i praćenje kapitalnih projekata, ubrzani procesi transformacije Poreske uprave i modernizacija Uprave carina.\nOn je rekao da je prioritet unapređenje upravljanja javnim investicijama, nastavak transformacije Poreske uprave, kao i sprovođenje finansijskog upravljanja i kontrole kao dalji razvoj funkcije interne revizije.\nStanivuković je zaključio da je Srbija posvećena daljem unapređenju upravljanja javnim finansijama, koje je nužno ne samo kao podrška merama fiskalne konsolidacije i strukturnim reformama, već i kao proces koji podiže kvalitet državne uprave i osigurava ambijent koji je privlačno i poželjno tlo za investitore.


Pobeda Partizana u derbiju kola : Nadlanu.com\nPobeda Partizana u derbiju kola\nBEOGRAD, 20. septembra 2009. (Beta) - Fudbaleri Partizana pobedili su na svom terenu Vojvodinu sa 1:0 i tako preuzeli drugu poziciju na tabeli Superlige Srbije.\nJedini gol na utakmici postigao je rezervista Brana Ilić u 76. minutu, posle asistencije Almamija Moreire.\nTo je prva pobeda trenera Gorana Stevanovića od kada je preuzeo ekipu Partizana.\nU sledećem, šestom kolu, Partizan će dočekati BSK iz Borče, dok će Vojvodina biti domaćin Crvenoj zvezdi.\nBrana Ilić u 76. minutu posle asistencije Almamija Moreire.\nPartizan je u prvom poluvremenu potpuno nadigrao Vojvodinu, ali nije imao sreće da postigne gol.\nPrvu šansu imali su gosti u sedmom minutu nakon loše intervencije golmana Mladena Božovića. Dragan Mrđa je bio u odličnoj prilici, ali ga je kapiten Partizana Nenad Đorđević omeo u šutu.\nU 11. minutu prvu priliku za Partizan, posle greške Ivana Gvozdenovića imao je Lamin Dijara, kada je izbio sam ispred golmana Aleksandra Kesića, koji je uspeo njegov šut da izbaci u korner. Šansu da povede domaći su propustili u 28. minutu, a ponovo je goste spasio Kesić koji je šut Klea sa 12. metara izbacio u korner.\nSamo dva minuta kasnije Marko Lomić je dobro izveo korner sa leve strane, glavom je šutirao Radosav Petrović, ali je Kesić ponovo bio na visini zadatka.\nU 35. minutu Đorđević je veoma dobro izveo slobodan udarac sa 20 metara, ali je golman novosadske ekipe i tada sačuvao svoju mrežu.\nČetiri minuta pre kraja prvog poluvremena Kleo je sa ivice kaznenog prostora šutirao preko gola, a u poslednjim trenucima prvog dela Brazilac je imao novu priliku, međutim, njegov udarac glavom je završio pored stative.\nKapiten Partizana je u 47. minutu ponovo pokušao iz slobodnog udarca da postigne gol, ali je za malo bio neprecizan. Gosti su u 54. minutu imali šansu preko Janka Tumbasevića, ali je on sa ivice šesnaesterca šutirao preko gola.\nDijara je udarcem glavom u 61. minutu pokušao, ali je Kesić ponovo odbranio. U 75. minutu posle centaršuta Lomića Mladen Krstajić je pokušao, ali je golman gostiju ponovo bio uspešniji.\nCrno-beli su poveli minut kasnije, posle kontranapada Moreira je u prazno izbacio loptu, pronašao samog Ilića koji je hladnokrvno proturio loptu pored golmana Kesića.\nPriliku da izjednači Tumbasević je imao u 79. minutu, ali je iz slobodnog udarca šutirao pored stative.\nPartizan je mogao i do drugog pogotka, posle akcije Nemanje Tomića, Siniše Stevanovića Ilić je u 85. minutu šutirao iskosa sa desne strane sa 10-ak metara, ali je odlični Kesić loptu izbacio u korner.\nNavijači Partizana sa južne tribine su na početku utakmice vređali portparola republičkog tužilaštva Tomu Zorića zbog hapšenja navijača i najavljene akcije posle tuče sa navijačima Tuluza, kada je jedan Francuz teško povređen.\nNapredak - Mladi radnik 0:0\nSpartak - Hajduk 1:1 (1:0)\nMirić 45' - Radanović 60'(pen)\nJagodina - Javor 2:0 (2:0)\nBojović 2', Đilas 25'\nRad - Borac 0:0\nBSK Borča - Čukarički 2:0 (1:0)\nBabić 42', Alivodić 47'\nMetalac - OFK Beograd 2:1 (1:0)\nMisdongard 22', 72' - Žeravica 88'\nSmederevo - Crvena zvezda 0:3 (0:1)\nPerović 10', Bogdanović 55'(p), Jevtić 72'\nPartizan - Vojvodina 1:0 (0:0)\n1. Crvena zvezda 5 4 1 0 11:1 13\n2. Partizan 5 3 2 0 9:2 11\n3. Vojvodina 5 3 1 1 8:3 10\n4. OFK Beograd 5 3 1 1 6:3 10\n5. Smederevo 5 2 1 2 6:7 7\n6. BSK 5 2 1 2 5:5 7\n7. Javor 5 2 1 2 3:4 7\n8. Borac 5 2 1 2 4:7 7\n9. Napredak 5 1 3 1 4:3 6\n10. Jagodina 5 2 0 3 5:6 6\n11. Mladi radnik 5 1 3 1 4:5 6\n12. Spartak 5 1 2 2 3:4 5\n13. Rad 5 1 2 2 3:5 5\n14. Hajduk 5 1 2 2 3:6 5\n15. Metalac 5 1 0 4 2:9 3\n16. Čukarički 5 0 1 4 3:9 1


www.paragraf.rs UNIJA POSLODAVACA SRBIJE SKREĆE PAŽNJU NA NEOPHODNOST REFORME PIO FONDA\nNaime, grupa akcionara Agrobanke iz EU, koja je predstavljala 25% udela u banci, nakon niza uočenih propusta u poslovanju i odlukama upravnog odbora banke, 2009. godine uputila je niz zahteva Vladi RS za usvajanjem promena u upravljačkoj strukturi banke i u skladu sa time postizanje veće kontrole nad njenim poslovanjem. Takođe su slali i periodične izveštaje sa konkretnim upozorenjima na probleme i pozivom na njihovo rešavanje. U svojim nastojanjima naišli su na potpunu nespremnost za saradnju i kao jedini rezultat toga grupa akcionara je dobila samo jednog člana (od devet) u Upravnom odboru banke. Republika Srbija je tako neposredno i posredno držala kontrolu nad bankom.\nTo je naravno već tada predstavljao signal da scenarij koji je tek trebao uslediti neće biti ni legitiman ni legalan. Tako je u aprilu mesecu 2011. godine, nezavisna revizorska kuća KPMG sačinila revidirani izveštaj za 2010. poslovnu godinu, sa kojim je potvrdila da je kapital banke u visini 176 miliona evra. NBS je po prijemu izveštaja zatražila od Ministarstva finansija RS da izvrši neposrednu kontrolu, kojom je potvrđena kritična potkapitalizovanost banke na nivou od 0,75% odnosno da kapital banke iznosi 6 miliona evra. Na osnovu ovoga izveštaja, u oktobru mesecu 2011. godine, NBS Agrobanci dostavlja rešenje o privremenoj meri i 29.12.2011. godine uvodi prinudnu upravu.\nOdmah po uvođenju prinudne uprave, u skladu sa Zakonom o bankama ("Sl. glasnik RS", br. 107/2005 i 91/2010 - prim. red.), akcionari iz EU predali su inicijativu za pripremu rehabilitacijskog plana i poziva Republiku Srbiju i ostale akcionare da se pridruže u pripremi plana. Plan aktivnosti je izrađen i potpisan od strane većeg dela akcionara, od kojih je najveći pojedinačni akcionar Republika Srbija sa 20% akcija. Ključne tačke Plana su bile usmerene na postizanje adekvatnosti kapitala i njegovom povećanju kroz zamenu slabe aktive (NPL) za obveznice koje emituje Republika Srbija, kroz work out postojećih plasmana banke i dokapitalizaciju banke. Planom je predviđeno i imenovanje organa upravljanja banke, kao i ponovno ocenjivanje aktive banke, što pokazuje da su aktivnosti imale jasan cilj, a to je nameru malih akcionara da banka kroz pojačane interne aktivnosti i uz pomoć države se oporavi do kraja ove godine. Međutim Republika Srbija i NBS imale su drugačije namere i u potpunosti odustaju od realizacije Plana aktivnosti i u daljim postupcima potpuno isključuju ostale akcionare.\nNedonošenjem odluka i neizvršenjem Plana aktivnosti, na šta akcionari nisu imali nikakvog uticaja, nije obezbeđena nezavisna potvrda podataka, koja je polazna tačka svih daljih aktivnosti. U daljem toku aktivnosti, jedino je Republika Srbija, kao većinski akcionar bake, i NBS imale uticaja. A NBS je ovom prilikom i prekršila svoju zakonsku obavezu da obavesti ostale akcionare o neprovođenju Plana i da zahteva dodatne mere u cilju poboljšanja finansijskog stanja banke.\nNakon uvođenja prinudne uprave, finansijski izveštaj koji je napravila uprava za NBS, pokazuje gubitak za poslovnu 2011. godinu u visini od 290 miliona evra i kapital banke od 110 milona evra. Nakon primljenog izveštaja, grupa akcionara je predala vrlo osnovan zahtev za održavanje dve vanredne skupštine sa zahtevom za vanrednu reviziju, kako bi detaljnije sagledali celokupnu situaciju i što pre preduzeli aktivnosti u skladu sa zakonom na sanaciji gubitaka, ali, podsećamo, nijedna nije održana zbog nedostatka kvoruma, jer se RS kao većinski akcionar nije pojavila.\nNakon toga, Agrobanci a.d. je 25.05.2012. NBS oduzima dozvolu za rad i već naredni dan formira Novu Agrobanku a.d., koju dokapitalizuje država izdavanjem obaveznica u visini od 90 mio evra. Na Novu Agrobanku preneta su sva sredstva banke, koja imaju bilo kakvu realnu vrednost. Činjenica da je odmah nakon proglašenja stečaja Agrobanke Vlada RS sve poslovne i finansijske potencijale prenela na Novu Agrobanku, dovoljno govori o sistematskom planu uništenja banke. Svi događaji od 2009. godine su bili uvod za njeno uništenje i revolucionarnu eksproprijaciju imovine stranih akcionara, u vrednosti većoj od 70 miliona evra, na način koji nije u skladu ni sa jednim međunarodnim i evropskim pravom.\nSve navedene činjenice jasno pokazuju da je veći deo akcionara postupao savesno, štiteći interese banke, države i svih akcionara, ali da u Republici Srbiji, kao većinskom i odlučujućem akcionaru, i NBS nisu našli partnera za svoja nastojanja da održe pozitivno poslovanje banke, kao i njen dalji rad i razvoj, zbog čega će u konačnici cela Srbija snositi teret stečaja Agrobanke.\nIzvor: Dialog company, 18.7.2012.


22 godine od potpisivanja sporazuma u Rambujeu – Radio Gora\n22 godine od potpisivanja sporazuma u Rambujeu\nProšle su 22 godine od potpisivanja sporazuma iz Rambujea u Parizu.\nSve je počelo prije 22 godine, 6. februara 1999. godine, kada je započela konferencija u Rambujeu.\nOvaj sastanak, koji je održan u blizini Pariza u Francuskoj, imao je za cilj rešavanje krize na Kosovu.\nKonferenciju, koja je trajala do 23. februara, inicirala je Kontakt grupa, uz posredovanje Kristofera Hila iz SAD-a, Borisa Majorskog iz Rusije i Volfganga Petriča, predstavnika zemalja EU.\nKosovska delegacija je u principu prihvatila nacrt sporazuma za rešavanje krize na Kosovu, koji je predložila Kontakt grupa.\nSrpska delegacija, iako je u principu prihvatila ovaj nacrt sporazuma, zastupala je stav da NATO trupama ne sme biti dozvoljeno da prolaze kroz Srbiju i da međunarodne snage na Kosovu treba da budu deo Ujedinjenih nacija.\nČak i poslednji pokušaj, 22. marta 1999. godine, američkog specijalnog izaslanika Ričarda Holbruka nije bio uspješan. Nije uspeo da nagovori tadašnjeg predsjednika Jugoslavije Slobodana Miloševića da prihvati sporazum o Kosovu i razmeštanje međunarodnih trupa.\n24. marta 1999. avioni NATO-a započeli su bombardovanje srpskih vojnih i paravojnih trupa. Bombardovanje je završeno 6. juna 1999. godine potpisivanjem Kumanovskog sporazuma koji je predviđao povlačenje jugoslovenskih trupa sa Kosova i razmeštanje međunarodnih mirovnih trupa.\nPosle toga, Savjet bezbjednosti UN usvojio je Rezoluciju 1244 o uspostavljanju protektorata, međunarodnog prisustva na Kosovu, UNMIK-a kao civilne misije i KFOR-a kao vojne misije.


BEOGRAD – Predsednik SNS Aleksandar Vučić izjavio je danas posle sednice Predsedništva SNS da se pojedini u stranci ponašaju bahato i da će na narednoj skupštini stranke morati da se naprave brojni kadrovski rezovi.\n“Jedan deo ljudi se ponaša bahato, većina ne, ali moraćemo da pravimo brojne rezove unutar partije kako bi to predupredili i zato ćemo na skupštini stranke izaći sa dodatnim programom, kako bi postigli sve ono što smo pre zacrtali”, naglasio je Vučić.\n“Tako da će biti značajnog kadrovskog mešanja karata i ozbiljnog podmlađivanja stranke”, istakao je Vučić dodajući da ima puno ljudi u stranci koji žele da se bore i rade.\nNemoguće da od 22 ministra samo jedan minsitar nešto radi za vikend, to su stvari koje moraju da se menjaju, poručio je Vučić.\nKaže da je lično pre pet ili šest godina insitirao i rekao ljudima na Glavnom odboru stranke da će neki od njih morati da oslobode mesto za nekog drugog kada vidi da neko od njih počinje da se ponša bahato kao što se ponašala vlast Djilasa, Jermića, Tadića i ostalih.\n← “HVALA VAM NA POVERENJU” Predsednilk Vučić se zahvalio građanima na podršci koja je na gotovo neverovatnom nivou\nSastanak ministra Stefanovića sa šeikom Mohamedom bin Zajedom →\nPARLAMENT SRPSKE O VETU NA PET ODLUKA PREDSEDNIŠTVA BIH: Oglasio se Dodik “One su štetne!”\nDVODNEVNI SAMIT “OTVORENOG BALKANA” U OHRIDU: Vučić sa Ramom i Kovačevskim razmatra više sporazuma o saradnji\nEU ZVANIČNO POSTAVILA USLOV SRBIJI: Hitno uvedite sankcije Rusiji i priznajte Kosovo – sutra glasanje u Briselu


Savet ministara jednoglasno usvojio odgovore na Upitnik Evropske komisije\nSrna , Patria\n14.02.2018. 13:52 > 14:44\nSavet ministara danas je jednoglasno usvojio odgovore na Upitnik Evropske komisije.\nOvo je na konferenciji za novinare rekao predsedavajući Saveta ministara Denis Zvizdić, nakon sednice Saveta ministara.\nPredsedavajući Saveta ministara BiH Denis Zvizdić kazao je nakon današnje sednice kako su jednoglasno usvojeni svi odgovori na Upitnik Europske komisije (EK) te poručio kako je ovo jasna poruka gde BiH u ovom trenutku želi da bude.\nZvizdić tvrdi da BiH beleži stalni napredak, te da je kredibilan partner svim zemljama EU, koji u svim rokovima s malim kašnjenjima uredno odgovara na zadatke EU.\n- Usvojen je protokol o pridruživanju EU, potom Reformska agenda, Mehanizam koordinacije, kao i tri veoma važne strategije – životne sredine, transporta i ruralnog razvoja - podvukao je Zvizdić na današnjoj konferenciji za novinare.\nZvizdić je pojasnio da sada sledi stručna redaktura prevoda na engleski jezik, posle toga finalizacija od svih institucija BiH nakon čega će 28. februara biti predati odgovori BiH na Upitnik EK.\n- Ovo je korak ka kandidaturi BiH u EU, ali su sve zemlje u regionu dobile dodatna pitanja tako da ćemo verovatno to dobiti i mi. To su pojašnjenja određenih procesa i procedura. Upitnik pokazuje realno stanje, odnosno inventuru stanja u našoj zemlji - kazao je Zvizdić.\nDirekcija za evropske integracije Saveta ministara BiH će tekst Odgovora Bosne i Hercegovine na 3.242 pitanja iz Upitnika Europske komisije za pripremu Mišljenja o zahtevu BiH za članstvo u Evropskoj uniji, nakon što se službeno uruči Evropskoj komisiji, objaviti na veb stranici Direkcije.\nU BiH nema ko da prevodi Upitnik EU\nRanije je rečeno da će krajem februara predsedniku Evropske komisije Žan-Klodu Junkeru biti predati odgovori na Upitnik Evropske komisije.\nOcena Čovića i Fergusona: Predaja odgovora na Upitnik Evropske komisije je potvrda funkcionalnog sistema koordinacije\nUpitnik Evropske komisije: Još sedam pitanja da se usaglase\nUpitnik Evropske komisije: Jesu li se političari složili koliko ima BiH građana?\nZvizdić: Do kašnjenja odgovora na Upitnik EU došlo zbog složenog ustavnog sistema BiH


ŽFK Spartak | Obavljen je žreb za Ligu šampiona\nObavljen je žreb za Ligu šampiona SPARTAK IGRA U 3. KVALIFIKACIONOJ GRUPI U VELSU\nPostavio Admin: 24. 06. 2016.\nZavršen je žreb u Evropskoj kući fudbala u Nionu. Poznate su sve destinacije, termini kao i buduće protivnice, a 28. avgusta će se znati kojih će 9 ekipa nastaviti takmičenje u nokaut fazi Lige šampiona za dame u sezoni 2016/17.\nKvalifikacione utakmice će se odigravati u 9 kvalifikacionih grupa i na 9 različitih lokacija, u vremenu od 23. do 28. avgusta, a samo će pobednici kvalifikacionih grupa ući u društvo 32 najbolja ženska tima Evrope (top 32).\nVoljom žreba ŽFK Spartak će igrati u Velsu u 3. kvalifikacionoj grupi.\nMada je u žrebu učestvovala i ekipa sa prostora Kosmeta ipak nije postojala šansa da Spartak i ta ekipa odigraju utakmicu. Na osnovu odluke koju je UEFA po hitnom postupku donela u Parizu 9. juna 2016. godine, a po prigovoru FS Srbije koji je upućen Sportskom sudu u Lozani, timovi iz Srbije i BiH ne mogu nastupiti, niti biti izvučeni da igraju s bilo kojom ekipom sa Kosmeta, u bilo kojem takmičenju UEFA.


TRENING NA TEME | TRA.BA - Tešanjska razvojna agencija\nTRENING NA TEME\nObjavljeno u: • VIJESTI • LABOUR-LAB • / 03.03.2021\nU utorak i srijedu ( 23. i 24. februar 2021. godine) održan je seminar za predstavnike firmi iz top menadžmenta na temu "Upravljanje promjenama i restruktuiranje firmi" u organizaciji TRA Agencije za razvoj općine Tešanj.\nUpravljanje promjenama i restruktuiranje firmi predstavlja težak zadatak za svaki top menadžment. Velika većina uposlenih u organizaciji teško prihvata promjene bez obzira na njihovu važnost i na njihovu opravdanost.\nSvjedoci smo sve vecih turbulencija na tržištu uzrokovanih raznim faktorima, medju kojima je najvece posljedice ostavio uticaj pandemije COVID-19.\nU takvim vremenima firme su izložene brojnim pritiscima, te prisiljene da važne odluke donose jako brzo.\nS tim u vezi TRA Agencija je prepoznala važnost, te pružila mogućnost da predstavnici lokalnih firmi uzmu učešće u jednoj ovakvoj radionici.


RSE istražuje: Da li su pritisci razlog prekida online prijenosa suđenja? -\n29.04.2021 10:35 Autor: RSE\nNo, od tada do danas promjena nije bilo, a suđenje u predmetu „Fadil Novalić i drugi“ uveliko traje. Krivični postupak je u vezi s nabavkom 100 respiratora iz Kine u vrijednosti od 10,5 miliona konvertibilnih maraka (oko 5,3 miliona eura), te zaštitne opreme u vrijednosti od 2,9 miliona konvertibilnih maraka (1,48 miliona eura) za potrebe u borbi protiv korona virusa na području Federacije BiH, piše RSE.\n“Optuženi u predmetu su premijer Federacije BiH Fadil Novalić, dopremijerka i federalna ministrica financija Jelka Milićević, kao i suspendovani direktor Federalne uprave Civilne zaštite Fahrudin Solak, te vlasnik firme “Srebrena malina” Fikret Hodžić koji je za potrebe Federacije u vrijeme pandemije korona virusa nabavio sporne respiratore.\n“Smatram da je potpuno naprasno donesena odluka o prekidu online prijenosa suđenja, a iako se poklapa sa vremenom nakon što je na Sudu BiH svjedočila direktorica KCUS-a Sebija Izetbegović ne mogu tvrditi da je to osnovni razlog, ali sigurno jeste jedan od razloga što govori i o pritisku koji postoji oko samog slučaja ‘Respiratori'”, kaže za Radio Slobodna Evropa (RSE) novinarka novinske agencije Patria Amra Vrabac.\n“Jer evo baš na jednom od tih ročišta u slučaju Novalić došlo je do problema sa tonom gdje nismo satima mogli čuti tužioca Pašića (tužilac Džerman Pašić i bojim se da će biti grešaka u tektovima. Kada je online prijenos možete snimiti, možete pojačati, možete poslije provjeriti. A ovako kad slušate direktno nemate mogućnost da provjerite, osim onako što se kaže kolegijalno jedni s drugima”, objasnila je.\nZa šta se terete optuženi u predmetu ‘Fadil Novalić i drugi’\nTužilaštvo Bosne i Hercegovine je 4. decembra 2020. godine podiglo optužnicu protiv Fadila Novalića, premijera Federacije BiH, Fahrudina Solaka, suspendovanog direktora Federalne uprave civilne zaštite, Fikreta Hodžića, vlasnika i direktora kompanije “F.H. Srebrena malina” i Jelke Milićević, ministrice finansija FBiH.\nTagovi: Fadil Novalić online suđenje respiratori\nNovalić se pere od afere „Respiratori“. Tvrdi da Vlada nema ništa s tim i ponovo optužio medije\nKako je Vlada FBiH raspodijelila novac za borbu protiv korone: Kupresu 700.000, Bihaću 234.000 KM...


Tanjug 24. septembra 2021. 13:29\nBRISEL – Evropska komisija je zatražila danas od Varšave da dozvoli dolazak osoblju Fronteksa na poljsko-beloruskoj granici gde je pet migranta preminulo pokušavajući da pređu u Evropu usled povećanja neregularne imigracije, za šta evropski blok okrivljuje Minsk.\n„Shvatamo da se poljske vlasti suočavaju sa teškom situacijom. Situacija je nastala pokušajem da se ljudi instrumentalizuju u političke svrhe“, izjavio je portparol Evropske komisije na konferenciji za novinare, preneo je Rojters.\n„Od suštinske važnosti je da Poljska efikasno izvršava dužnosti upravljanja granicom. Međutim, to ne bi trebalo da bude na štetu ljudskih života. Pozivamo organe država članica da osiguraju da se ljudima na granici pruži potrebna nega i pomoć“, dodao je on.\nPortparol je rekao da je dozvola graničnim snagama zajedničkih pograničnih snaga EU Fronteks da dođu veoma dobra ideja.\nVaršava je uvela vanredno stanje duž svoje granice sa Belorusijom, istočne granice EU, što znači da nijedan novinar ili aktivist za zaštitu ljudskih prava ne sme da boravi tamo.


pink.rs | Specijalni izaslanik EU za dijalog Beograda i Prištine će samo USPORITI rešavanje problema, ali je dobro što je Španac? (VIDEO)\nSpecijalni izaslanik EU za dijalog Beograda i Prištine će samo USPORITI rešavanje problema, ali je dobro što je Španac? (VIDEO)\nImenovanje specijalnog izaslanika EU za dijalog Beograda i Prištine moglo bi da odloži rešavanje kosovskog problema, smatraju sagovornici Pinka, ali istovremeno napominju da je dobro da je reč o čoveku iz Španije jer se ta zemlja protiv bilo kakve vrste separatizma.\nPredsednik Centra za proučavanje globalizacije Dejan Miletić ističe da je Španija uglavnom potcenjana u institucijama EU i to je jedan fenomen koji je teško objašnjiv budući na njenu snagu i veličinu i ekonomsku snagu i uticaj u svetu.\n- Kao da je mnogo i to što im se da – naveo je Miletić i dodao da su ministru spoljnih poslova Španije Žozepu Borelu date određene nadležnosti, pa mu je rečeno nemoj se baviti time daj da izaberemo nekog novog.\nMiletić je uveren da će se Borel izboriti da imenuje tog izaslanika, a ne da mu nametnu nekoga sa strane ko će voditi svoju politiku.\n- Španija je vrlo egzaktno protiv bilo kakvog separatizma u EU, jer ima svoje probleme, a ne zato što voli Srbiju, ali se pokazalo da je njihova saradnja sa Srbijom vrlo korektna i da se pokazala kao odlična u više dimenzija.\n- Ono što dogovorimo sa Špancima, mi uvek realizujemo. To je dobra vest – naveo je Miletić.\nReditelj Ljubiša Ristić smatra da takvi potezi i toliko broj izaslanika i specijalaca iz različitih zemalja samo odlaže bilo kakav dogovor.\n- Dok se oni dogovore među sobom, dok se cela ta stvar sklopi, moraju da prođu jedni izbori, pa drugi izbori… – naveo je Ristić koji smatra da pitanje Kosova može da se reši tek kada uđemo u EU i da ništa\nOn je dodao da mi ništa drugo specijalnim izaslanicima ne treba da govorimo – osim da se pitanje Kosova reši kada uđemo u EU.\n- Pošto oni neće da nas puste u EU, bojim se da nema rešenja za Kosovo – naveo je Ristić.\nPredsednik Matice Albanaca u Srbiji Dema Beriša ukazuje da specijalni izaslanici različitih zemalja prvo moraju da usklade svoje zahteve i svoju politiku što je nemoguće.\n- Amerika da je htela da reši ovo pitanje mogla je, nisu joj potrebni nikakvi savetnici. Nije ideja da Evropa reši problem, već samo sa stagnira u rešavanju. Bez uključivanja Rusije, specijalnog izaslanika ovo pitanje se sigurno ne može rešiti - naveo je Beriša.\nKako je ocenio, ovo što sada imamo je odugovlačenje.\nIZ FRANCUSKE STIŽE ISPRUŽENA RUKA PRIJATELJSTVA: Približeni stavovi, dolazi se do linije u kojoj bi moglo da se napravi istorijsko rešenje za region (\nDRAGIŠIĆ ZA PINK: Potrebno je da se dijalog između Beograda i Prištine pomeri sa mrtve tačke, ali prvo da se ukinu takse (VIDEO)\nALBANCI NEMAJU NAMERU DA SE ZAUSTAVE: Status kvo ugrožava naš ekonomski i demografski razvoj, ali i teritoriju (VIDEO)


Krajem ove i početkom sledeće nedelje u većini mesta u Srbiji očekuju se pravi ledeni dani - jutra će donositi mraz, a dnevne temperature neće dostizati ni nulu, najavljuju prognoze RHMZ-a.\nVreme za Beograd\nU nedelju u ostalim krajevima biće deset centimetara snega, a u južnim krajevima i u planinskim predelima lokalno i više, kaže se na sajtu RHMZ-a.\nBožićni jutro obeležiće niske temperature, led i poledica. Đurić ističe da već prvog dana nedelje ponovo stiže hladnije vreme, te da će se temperatura kretati od -10 do -4 stepeni.\nNovi Sad u naprednih pet dana\nMraz i minus uzrokovaće prestanak snega, dodaje naš sagovornik.\n- Najjači mraz očekuje se u utorak, sa temperaturom od -12 do -5 stepeni. Lokalno, na jugu i zapadu Srbije, očekuju se temperature i do -15 stepeni pa i niže, dok se u predelima kao što je Sjenica, mogu očekivati temperature do -20 - dodaje Đurić za "Blic"\nVreme za Božić


„Vanredno stanje nije isto što i ratno stanje“\nPredsednik Kosova Hašim Tači zatražio je od Skupštine Kosova da proglasi vanredno stanje zbog epidemije koronavirusa. Fatmir Šeholi ističe da „uvođenje vanrednog stanja nije isto što i ratno stanje“. Da je to pametna opcija misli i profesor Ustavnog prava u Prištini Riza Smaka.\nTači potpisao ukaz o uvođenju vanrednog stanja\nKosovski predsednik, Hašim Tači, objavio je da je potpisao ukaz o proglašavanju vanrednog stanja na celoj teritoriji Kosova zbog korona virusa. Da bi bio važeći, ovaj ukaz treba da potvrdi Skupština Kosova dvotrećinskom većinom.\n"Na osnovu mojih ustavnih ovlašćenja kao predsednik posle sinoćnjeg sastanka Saveta bezbednosti Kosova, potpisao sam ukaz o proglašavanju vanrednog stanja posle situacije koja je stvorena od pojave COVID-a 19", napisao je Tači na Tviteru.\nNakon predloga kosovskog predsednika Hašima Tačija da na Kosovu treba uvesti vanredno stanje, potpredsednik kosovske vlade Haki Abazi izjavio je da ova mera nije trenutno potrebna. Sa druge srane DSK podržava stav predsednika, to je potvrdio zamenik predsednika te stranke Agim Veljiu.\nDirektor Instituta za afirmaciju međuetničkih odnosa Fatmir Šeholi je u telefonskoj izjavi za RTV Kim kazao da je svaka mera koja se bude preduzela u smislu stabilnosti i same percepcije oko koronavirusa, mera koju treba svi da podrže.\n“Veoma je važno da se uvode one mere koje će spasiti i jedan život, a da ne pričamo o više života. Mislim da ne treba politizovati ovo stanje kao što je sinoć pokušano od strane premijera Kosova i ostalih ljudi, jer na kraju predsednik Hašim Tači ne može sam da uvede vanredno stanje bez glasanja skupštine Kosova. Tači ima potpuno ustavno pravo da to predloži, a na skupštini Kosova je da li će to prihvatiti ili ne”, kazao je Šeholi.\nI profesor Ustavnog prava u Prištini Riza Smaka slaže se da je uvođenje vanrednog stanja pametna opcija. “Predsenik Hašim Tači ima više informacija od nas građana, tako da bih se složio da se vanredno stanje uvede“, kazao je Smaka za RTV Kim.\n„U Ustavu postoje tri razloga zbog kojih se vandredno stanje uvodi, jedan od njih je poremećeno društveno stanje sa mogućim teškim posledicama. Da bi se vanredno stanje uvelo potrebna je saglasnost Vlade, i potrebno je da Skupština potvrdi tu odluku. Ukoliko skupština ne odobrava dekret predsednika, zakon neće stupiti na snagu. Vanredno stanje može da traje 90 dana, u zavisnosti zbog čega se uvodi, a može se produžiti i do 150 dana. Zakonom se preciziraju obaveze građana, institucija..“, objasnio je Smaka.\nŠeholi ističe da je neophodno preduzeti sve najoštrije mere kako bi ljudi osetili sigurnost.\n“Svi lekari, svi psiholozi i svi naučnici koji se bave ovim pitanjem govore da moramo da se pazimo, da se ne rukujemo, da budemo daleko jedni od drugih. Tako da, uvođenje vanrednog stanja ne znači da je ratno stanje, ne znači da će na severu neko početi rat, već je ovo epidemija koju svi zajedno moramo da suzbijemo. Čak mislim da bi epidemiolozi Srbi, koji su na sever, ali u na centralnom Kosovu, trebalo da zajedno sa Albancima rade i daju doprinos građanima. Ne smemo dozvoliti da se u ovoj situaciji delimo na Srbe i Albance”, dodao je Šeholi.\nSinoć je i Vlada Republike Srbije uvela dodatne mere koje mogu pomoći u suzbijanju epidemije koronavirusa. Predsednik Aleksandar Vučić izjavio je da je Vlada Srbije donela odluku da je od danas ujutro od 10 sati apsolutno zabranjen izlazak starijima od 65 godina u urbanim sredinama, a u seoskim sredinama - zabranjen je izlazak osobama starijim od 70 godina. Od 20h do 5h sati ujutro uvodi se zabrana kretanja svima, a to znači da niko ne može da bude na ulici, sem organa na zadatku i onih koji imaju radnu obavezu u trećoj smeni.\n28.03.2020 Policija: Srbin iz Čaglavice nije pretio Tačiju (1033)\n29.03.2020 Potvrđen još jedan slučaj koronavirusa na Kosovu (470)\n29.03.2020 Još dva slučaja koronavirusa u srpskim sredinama (462)\n28.03.2020 Ranjeni policajac iz Vrbovca u teškom stanju (459)\n28.03.2020 KM: Fakultet tehničkih nauka otpočeo izradu vizira (279)\nMart 2020 11 (403)


Kompanija ’’Tigar’’ poklonila čizme a pokreće i telefonsku prodaju - juGmedia\nPIROT- Kompanija ’’Tigar’’ uključila se u pomoć zavejanom stanovništvu i poklonila 130 pari postavljenih gumenih čizama Opštinskom i Okružnom štabu za vanredne situacije u Pirotu i pojedinim republičkim institucijama koje su proteklih dana intenzivno angažovane u ugroženim područjima.\nOva kompanija je odlučila da kupcima u ovim veoma teškim uslovima izazvanim snegom i ekstremno niskim temperaturama olakša nabavku adekvatne obuće, pokretanjem telefonske prodaje gumenih čizama.\n„ Čizme se mogu poručiti posredstvom broja telefona 063/ 105 80 87, svakog dana, od 8 do 24 časa, a direktna isporuka na željenu adresu obavlja se putem pošte, u najkraćem mogućem roku od prijema poziva’’, izjavio je za agenciju Jugmedia direktor korporativnih komunikacija u ’’Tigru a.d.’’ Srdjan Stojanović dodajući da akcija prodaje ’’Tigrovih’’ čizama telefonskim putem važi na teritoriji cele Srbije do 30. marta.\nKompanija ’’Tigar’’ uvela je i dodatne popuste na gumenu obuću za rad, kolekcije modnih gumenih čizama ’’Maniera’’ i dečijih ’’Brolly’’, koji će važiti u svim prodavnicama ’’Bottega’’, prodajnim objektima ’’Tigar Trejda’’ (Tigar Trade) i servisno-prodajnim objektima ’’Stop&Drive’’.\nBakterija ešerihija koli u Aleksandrovačkom jezeru\nVRANJE - Poslednje analize Zavoda za javno zdravlje u Vranju pokazale su prisustvo bakterije ešerihije koli u vodi Aleksandovačkog jezera. (više…)\n27.02.2012. u 18:34\nDirektor prodao zlatnu fabriku guma strancima,a sada sa jajcarem pljacka imovinu i gasi druge firme,a sa cigancenjem i prodajom cizama i opanaka na ulici i telefonskom prodajom obezbedjuju jedva minimalnu uposljenost za 100-ak radnika sa mesecnim LD od 120 eura,a medju uposljenim je i panzionisani bivsi nacelnik mup-a da savetuje direktora .Pa takva firma GID u susednom Dimitrovgradu je propala.