Igračke i slatkiši izmamili dečje osmehe\nLetnja školica „Iza duge” dobila donaciju humanih ljudi\nLetnja školica "Iza duge" Gradskog udruženja dece sa autizmom radi punom parom. Oko 15 mališana dolazi u ovu školicu svakog dana, u vremenu od 8 do 14 časova, gde sa njima rade stručna lica.\n– Trudili smo se da pokrijemo sve one potrebe koje deca inače imaju za vreme letnjeg raspusta da ne sede kući neke od aktivnosti koje sada sprovodimo su fizičke aktivnosti, didaktičke igre odnosno igre sa didaktičkim materijalom, razvijanje nekih aspekata psihomotornog razvoja kroz igru i sve što ih tera na razmišljanje, logička razmišljanja. Uglavnom, ne bavim se školskim znanjem, radimo ono što je potrebno deci i prvenstveno izlazimo u susret roditeljima jer im letnja školica pruža mogućnost poludnevnog boravka dok roditelji rade. Nama je u interesu da nam se javi što veći broj roditelja, ušli smo u treću nedelju školice i imamo 15 roditelja odnosno dece, a u prvoj nedelji smo ih imali 5. Takođe imamo dve radionice nedeljno, jedna je kreativna kao i radionica sa Montesori materijalom, a od 1. avgusta planiramo organizovano jahanje na Ergeli na Kelebiji - rekao je Boris Živkov, defektolog Udruženja.\nRoza Kovačev, koja je inače podigla nekoliko tuđe dece do školovanja, i vlasnik je sale "Zorica" kaže da je saznavši za ovo Udruženje odlučila da donira koliko je u mogućnosti slatkiša za ove mališane, dok je Zoran Vidaković ispred Humanih građana Subotice, rekao da je na nedavnoj humanoj žurci organizovanoj 6. jula, u sali „Zorica” prikupljeno 64.000 dinara koja su uplaćena na račun Vlade Srbije za pomoć poplavljenima u Obrenovcu, a uplatnice sa novcem su već prikazane i javno. On je ispred svoje organizacije doneo paket igračaka i najavio u septembru još veću humanu akciju sličnog tipa i ovom Udruženju, „Kolevci” i drugim srodnim ustanovama.\nPredsednica Udruženja Suzana Skenderović ovom prilikom se zahvalila svim dobrim i humanim ljudima koji su i do sada pokazali razumevanje i humanost prema Udruženju kada su primera radi donirali zavese, tapacirali stolice i drugo, poručivši da svaki detalj ima svoju posebnu draž za dečicu.\nLetnja školica "Iza duge" trajaće do 1. septembra, do početka školske godine, a svi roditelji mogu da se jave u prostorije Udruženja u Varešku 28.


U Valjevu „provedravanje“ rešava korona virus? | VAmedia - info portal\n02/07/2020 02/07/2020 Нема коментара на U Valjevu „provedravanje“ rešava korona virus?\nU situaciji kada broj zaraženih korona virusom iz dana u dan raste , a epidemiolozi sa državnog vrha su podeljeni u mišljenjima, pitanje je kome bi Valjevci trebalo da veruju sada? Meseci Konrada i skrivenih informacija sigurno nisu „karta poverenja“.\nSituacija sa korona virusom u Valjevu je nestabilna, ocena je Štaba za vanredne situacije od 29. juna ove godine. Zavod za javno zdravlje u nizu obaveštenja saopštava da broj zaraženih neprestano raste , ali i objašnjava da brojni uzeti brisevi čekaju analizu pa i da će tek biti većih brojeva i zvanično novih regstrovanih slučajeva.\nKomandant Štaba i sada već gradonačelnik u odlasku Slobodan Gvozdenović 23. juna u gostovanju na , logično, Vujić televiziji dao je ocenu situacije. Citirajući Nemce koji tvrde da sa većim UV zračenjem virus slabi Gvozdenović je rekao da s obzirom na trenutak govora kada je u Valjevu bilo kišovito i hladnije, već narednih dana treba očekivati bolju situaciju sa korona virusom: „Ono što je dosta ohrabrujuće , a to je ovo prolepšanje odnosno provedravanje ili kako bi rekli izvedravanje znači da će prestati kiše i ovo tmurno vreme i samim tim čini mi se da će situacija krenuti nabolje. Nema tu sad nekih velikih problema u Valjevu, u Beogradu je jednostavno drugačija situacija …“\nNa žalost gradjana Valjeva i ova prognoza o „provedravanju“ se samo delimično ostvarila , odnosno u Valjevu je kiša prestala , ali je broj zaraženih porastao.\nОsnov za poštovanje mera koje se daju na nivou preporuka jeste poverenje gradjana u onog ko preporuke daje . Veliko je pitanje za dva meseca vanrednog stanja u Valjevu da li su gradjani zaista stekli poverenje u sistem koji bi na nivou grada rebao da ih štiti?\nZa pomenuti period gradjani su mogli da čuju da nije u pitanju korona virus nego konrad virus, da pijace čas rade čas ne rade, da je zaraza u gradu krenula sa žurke i iz parohijskog doma gde su bili neki Italijani, da je situacija pod kontrolom u trenutku kada je broj zaraženih u Valjevu pretio da prestigne i Beograd kao milionski grad. Za sve to vreme gradjani su teško dolazili do pravih zvaničnih informacija od strane struke jer ih nije ni bilo. Umesto epidemiologa , infektologa u Valjevu je mogao da govori samo komandant Štaba Gvozdenović. Dok je struka ćutala broj je rastao, a na mestu predsednika Stručno operativnog tima predsedavajući su se smenjivali kao na traci. Najkraće na tom mestu zadržao se dr Zoran Živković ujedno jedini koji se obratio javnosti u ime struke . Mešanje struke odmah je bilo kažnjeno opscenim prozivanjem i blaćenjem od strane gradonačelnikovog portala pa se Živković povukao sa mesta predsednika SOT-a.\nSada kada se suma sumarum sve sabere i podvuče crta dodajući celom zbiru i prosipanje hipohlorita, nenamensko trošenje novca sa namenskog računa privrednika i naravno izveštavanje gradjana po ceni od 4,1 milion dinara , može li se zaključiti da je poverenje na vrlo niskom nivou?\nKako uopšte poverovati u stepen ozbiljnosti u nameri da se gradjani zaštite ako se čeka „provedravanje“ da reši probleme?\nGrad, Naslovne vesti karta poverenja, korona virus, provedravanje, skrivene informacije


Zaharova objasnila zbog čega je Tramp odustao od sastanka sa Putinom - Sputnjik Srbija\n11:24 30.11.2018 (osveženo 11:42 30.11.2018) Preuzmite kraći link\nUnutrašnja politička situacija u SAD je pravi razlog što je otkazan sastanak Donalda Trampa sa ruskim predsednikom Vladimirom Putinom na samitu G20 u Argentini, izjavila je portparolka Ministarstva spoljnih poslova Rusije Marija Zaharova.\nKremlj: Putin i dalje spreman za kontakte sa Trampom\n„Da li je provokacija Ukrajine u Kerčkom moreuzu pravi razlog za otkazivanje sastanka? Zvanično smo čuli upravo takvo objašnjenje i uzeli smo to u obzir. Da li je to realnost? Mislim da je potrebno tražiti odgovore u unutrašnjoj političkoj situaciji u SAD, koja je dominantna u donošenju odluka“, izjavila je Zaharova.\nZaharova je istakla da su odnosi sa Rusijom i drugim zemljama za Vašington postali taoci unutrašnje političke borbe.\n„Prilično je teško analizirati trenutna dešavanja u Vašingtonu ako govorimo o strategiji političkih elita, jer se strategija menja iz minuta u minut, iz sekunda u sekund“, naglasila je ona.\n„Ako govorimo na globalnom nivou, onda je sve jasno. Reč je o teškoj unutarpolitičkoj borbi, čiji je rezultat, između ostalog, usložnjavanje odnosa između SAD i pojedinih zemalja. I to ne samo u jednom pogledu — dolazi i do komplikacija u odnosima sa organizacijama i prema međunarodnim ugovorima“, konstatovala je Zaharova.\nGovoreći o perspektivama rusko-američkih odnosa, portparolka je podsetila na to da se Moskva već duže vreme zalaže da se „izađe iz ćorsokaka“ na tom polju.


Argentinski fudbaler rekao je da mu nije bilo čudno što je vreme provodio sa mlađim Lo Rusom, jer je u otadžbini navikao da se druži sa navijačima klubova za koje je igrao.\n"Antonija sam poznavao kao jednog od navijača Napolija, a ponekad je čak dolazio u moju kuću. To mi nije bilo čudno, jer je u Argentini normalno da se navijači druže sa igračima. Čak smo provodili vreme igrajući igrice na Soni plejstejšnu. Sećam se da sam ga viđao i na stadionu", rekao je Laveci na suđenju u Napulju.\nOn je svedočio i o svom odnosu sa drugim članom mafijaškog klana Lo Ruso, Marko Jorom.\n"Kada smo igrali negde u gostima, njemu bi, iz bezbednosnih razloga, ostavljao da mi čuva najvrednije stvari, kao što su satovi", dodao je Laveci.\nArgentinac je letos prešao iz Napolija u Pari Sen Žermen za sumu od 30 miliona evra.


Dan online - Politika: Crna Gora zarobljena država - 2018-07-11\nPolitika RANKO KRIVOKAPIĆ RAZGOVARAO SA ITALIJANSKIM AMBASADOROM\nKrivokapić i Zelioli Crna Gora zarobljena država\nLider SDP-a Ranko Krivokapić je tokom sastanka s italijanskim ambasadorom u Podgorici Lukom Zeliolijem saopštio da je saglasan sa ocjenama iz strategije Evropske komisije za zapadni Balkan, gdje je Crna Gora okarakterisana kao „zarobljena država”. Krivokapić smatra da je za sveobuhvatne reforme crnogorskog društva neophodno okupljanje svih progresivnih snaga društva i prekid vladavine jedne partije.\n– Svoj dio odgovornosti snosi i opozicija zbog nesposobnosti da iskreira snažnu građansku alternativu autokratiji DPS-a – rekao je Krivokapić.\nOn je, kako je saopšteno iz SDP-a, upoznao italijanskog ambasadora sa istorijatom SDP-a i njenim decenijskim naporima da od Crne Gore napravi progresivno i demokratsko društvo kroz sopstveno djelovanje u vlasti kao i u opoziciji.\n– Krivokapić je nabrojao ključne političke ciljeve koji su kroz djelovanje SDP-a postali strateško opredjeljenje Crne Gore, kao i destruktivne ekonomske projekte koji su spriječeni takođe zahvaljujući angažmanu SDP-a. Sagovornici su razgovarali o aktuelnom političkom momentu u Crnoj Gori sa akcentom na preporukama koje Crna Gora mora da sprovede da bi postala kredibilan kandidat za skoro članstvo u Evropskoj uniji – navode iz SDP-a.\nKrivokapić i Zelioli razgovarali su i o stanju u crnogorskoj ekonomiji, italijanskim investicijama, kao i o važnosti uspostavljanja vladavine prava kao prioritetnog preduslova za zaustavljanje ekonomskog poniranja i stvaranja održive realne ekonomije u Crnoj Gori.M.V.


Na današnji dan nekada se obeležavao Dan republike Jugoslavije – Ozon Media\nSremska Mitrovica – Socijalistička Federativna Republika Jugoslavija danas bi napunila 71 godinu.\nNa današnji dan, 29. novembra 1943. godine održano je Drugo zasedanje AVNOJ-a u Jajcu, na kome su predstavnici partizanskog pokreta otpora proglasili federalno uređenje Jugoslavije i ustavotvornu skupštinu Federativne Narodne Republike Jugoslavije 29. novembra 1945, pa se ovaj datum slavio kao Dan republike.\nOlakšice pri zapošljavanju novih radnika\n16.12.2014. Ozon Komentari su isključeni na Evro 122,2 dinara\n28.09.2016. Ozon Komentari su isključeni na Danas i zvanično: Petković nije više gradonačelnik\nTri saobraćajne nesreće, dve osobe povređene\n13.06.2018. Ozon Komentari su isključeni na Tri saobraćajne nesreće, dve osobe povređene


Posjeta gradonačelnika i Uprave Grada Tuzla EPBiH\nIzgradnja fotonaponske elektrane Divkovići 1 i 2 ukupne snage 56 MW, projekta JP Elektroprivreda BiH planiranog na lokaciji deponije šljake i pepela TE Tuzla, bila je glavna tema razgovora generalnog direktora Admira Andelije, izvršnog direktora Senada Salkića, direktora TE „Tuzla“ Izeta Džananovića i v.d. direktora RU „Kreka“ Hasana Blekovića sa Jasminom Imamovićem, gradonačelnikom Tuzle i članovima gradske Uprave.\nUz izražavanje pune podrške Grada Tuzla za realizaciju projekta i saglasnost u vezi sa nužnim promjenama Regulacionog plana Grada, usaglašen je zajednički nastup prema Vladi Tuzlanskog kantona s ciljem rješavanja postojećih prepreka koje se odnose na Prostorni plan kantona i potrebu njegove izmjene, čime bi bile obezbijeđene neophodne pretpostavke za početak izgradnje novog objekta iz obnovljivih izvora energije.\nPosebna tema razgovora bilo je pitanje rješavanja međusobnih imovinsko-pravnih odnosa Grada Tuzla i Rudnika „Kreka“ kako bi se osigurao dalji ravnomjeran razvoj Grada, čemu Uprava JP Elektroprivreda BiH daje punu podršku, ali i nesmetana eksploatacija uglja u Rudniku „Kreka“.\nTokom susreta razgovarano je i o izgradnji Centralnog gradskog groblja u naselju Drežnik, na lokalitetu nekadašnje deponije šljake i pepela koji je JP Elektroprivreda BiH 2015. godine ustupila Gradu Tuzla.\nGradonačelnik Imamović i članovi Uprave Grada iskazali su i podršku realizaciji projekta odsumporavanja Bloka 6 u TE „Tuzla“.


Tadić: Poseta Vukovaru ne sme biti politički instrumentalizovana\nPredsednik Srbije Boris Tadić izjavio je da njegova najavljena poseta Vukovaru ni na koji način ne sme da bude politički instrumentalizovana.\nOn je za "Jutarnji list" rekao da ta poseta predstavlja deo njegove ljudske i političke filozofije da se treba pokloniti nevinim žrtvama rata. Tadić, koji će tokom novembra posetiti istočnu Hrvatsku, a nakon toga Zagreb, rekao je da je odavno hteo da poseti Vukovar, ali je uvek smatrao da taj odlazak ne treba vezivati uz službenu posetu.\n"Ni u Srebrenicu nisam išao vezujući to uz bilo koji politički događaj. Odlazak u Vukovar sam je po sebi dovoljno značajan da taj dan treba biti poseban i da ni na koji način ne sme biti politički instrumentalizovan", rekao je Tadić.\nTadić smatra da treba zatvoriti tešku stranicu srpsko-hrvatskih odnosa u XX veku i okrenuti se XXI veku.\nNavodeći da je njegov dolazak u Vukovar "logična posledica izvinjenja koju je već uputio svim pripadnicima hrvatskog naroda kojima je neko učinio zlo u ime Srbije i srpskog naroda", on je kazao da "to nije samo simboličan gest i poruka hrvatskom narodu, već poruka svima koji žive na prostoru jugoistočne Evrope da se takav događaj više nikad ne sme ponoviti".\nNa konstataciju novinara da službeni Beograd nikad nije priznao odgovornost režima Slobodana Miloševića za rat, i pitanje može li se njegov dolazak u Vukovar tumačiti kao priznanje te odgovornosti, osuda i ograda aktualne vlasti u Srbiji od tadašnje osvajačke politike, Tadić je rekao da je 5. oktobar 2000. u Srbiji "označio prekid s tom vlašću i politikom".\n"I građani Srbije i političke stranke koje su tada došle na vlast pokazali su neprihvatanje te politike", rekao je Tadić. On je kazao da je Srbija prošla težak period u tom smislu i da je duboko uveren da je dostigla i katarzu.\nTadić je rekao da "XX vek treba da ostane iza nas, a XXI vek ispred nas mora biti vrreme za okretanje novog lista". "Svojoj deci moramo otvoriti novu perspektivu, a ne ih opterećivati balastima prošlog veka", kazao je on.\n"Bilo bi pogrešno reći da je Miloševićeva politika jedina izazvala stradanja, razaranja i rat, ali ja kao predsednik Srbije mogu se baviti samo onim delom odgovornosti koja je u domenu Srbije i sve što činim je doprinos tome", rekao je predsednik Srbije.\nNa novinarsku tvrdnju da je "Miloševićeva osvajačka politika najodgovornija za ratove na ovim prostorima", Tadić je rekao da nije na njemu da sudi ko je najveći krivac.\n"Jasno je da Miloševićeva politika ima svoj deo krivice za ono što se dešavalo i da je njegova uloga apsolutno katastrofalna za zbivanja na ovim prostorima", rekao je predsednik Srbije.\nNavodeći da je svu svoju energiju uložio u to da bi se stvari promenile, predsednik Srbije je rekao da neće da poredi uloge Miloševića, Tuđmana ili Izetbegovića.\n"O njihovim ulogama neka sudove donose istoričari i pravnici. Sa svoje strane sam učinio sve da se stvari u Srbiji temeljito promene. Isto je trebalo učiniti u svim zemljama na prostoru zapadnog Balkana, ali to prepuštam ljudima koji žive u susednim državama", kazao je Tadić.


Vojna Akademija Beograd - Polaznici VSBO u poseti Sektoru za politiku odbrane u MO\n13. 03. 2017. 12:19:26\nPolaznici VSBO u poseti Sektoru za politiku odbrane u MO\nPolaznici 6. klase Visokih studija bezbednosti i odbrane, u okviru redovnih nastavnih aktivnosti posetili su Sektor za politiku odbrane, u okviru Ministarstva odbrane. Studijsku posetu Sektoru za politiku odbrane je, svojim prisustvom, upriličio i ministar za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja, inače polaznik 6. klase VSBO gospodin Aleksandar Vulin.\nGoste je pozdravio v.d. pomoćnika ministra za politiku odbrane general-major Slađan Đorđević i načelnik Uprave za organizaciju SPO i tom prilikom ih upoznao sa strukturom i organizacionim celinama ovog sektora. Prezentovan je delokrug rada i zadaci Uprave za strategijsko planiranje, pri čemu je konstatovano da je planiranje razvoja sistema odbrane izuzetno dinamičan i složen proces. Naglašeno je da jedna od važnih funkcija SPO predstavlja međunarodna vojna saradnja u sistemu odbrane koja je u nadležnosti Uprave za međunarodnu vojnu saradnju.\nPolaznicima najvišeg karijernog usavršavanja je potom predstavljena Uprava za organizaciju od istorije njenog nastanka pa do današnjih dana. U nastavku posete, direktorka Instituta za strategijska istraživanja je prezentovala doprinos ove akreditovane, naučno-istraživačke, organizacione celine SPO u izučavanju pojava i procesa od značaja za sistem odbrane Republike Srbije. Na kraju posete, polaznici su informisani o nadležnostima Direkcije za evropske integracije i upravljanje projektima, koordinaciji, izradi i realizaciji projekata koji se finansiraju iz fondova EU.


BUGARSKA: TURSKA STRANKA POD PRITISKOM DA PREISPITA SVOJU POLITIKU | Institute for War and Peace Reporting\nBUGARSKA: TURSKA STRANKA POD PRITISKOM DA PREISPITA SVOJU POLITIKU\nStranka koja predstavlja tursku manjinu u Bugarskoj suocava se sa pozivima da prosiri fokus koji je do sada bio suzen na etnicka pitanja i probleme.\nU politickoj debati pred junske parlamentarne izbore u Bugarskoj uglavnom dominiraju medjuetnicki odnosi, posto i opozicija i javnost problematizuju ulogu koji ima vladajuca stranka turske manjine, Pokret za prava i slobode, MRF. MRF, kao partner u vladajucoj koaliciji koju predvodi Nacionalni pokret Simeon II, NMS, suocena je sa novim izazovima svojih politickih rivala – kako turskih tako i iz redova etnickih Bugara – kao i sa nezadovoljstvom mnogih stanovnika Bugarske.\nAnaliticari kazu da se stranka dozivljava na dva nacina.\nTu su oni koji delovanje stranke vide kao znacajan doprinos etnickom miru u Bugarskoj, a samu stranku kao zastitnika prava turske manjine koja cini oko osam procenata od osam miliona stanovnika.\nAli, ima i onih koji MRF vide kao relikt postkomunisticke politike s pocetka devedesetih – kada je ova stranka i osnovana u reakciji na proganjanje turske manjine od strane komunistickog rezima – i smatraju da joj je danas neophodna reforma.\nU retorici MRF dugo su dominirale etnicke teme. Neki posmatraci tvrde da ako zeli da ostane na vlasti posle izbora 25. juna stranka mora dokazati da je zaista nacionalna stranka, a ne samo etnicki pokret.\nAntonina Zeliazkova, sef Centra za medjuetnicke odnose u Sofiji, smatra da MRF jos razmislja o prioritetima iz devedesetih godina i da se tu nesto mora promeniti sa ulaskom Bugarske u Evropsku uniju.\n"MRF je odabrala da se koncentrise na ljudska prava, jer je to u ono vreme bila najvaznija tema, ne samo za manjine, vec i za mnoge Bugare", izjavila je ona. "Njena buducnost u odnosu na Bugarsku u Evropi lezi u ulozi koju (kao liberalna sila) moze imati u etnickim odnosima na Balkanu." U medjuvremenu, opozicija optuzuje stranku za politicki cinizam zbog nacina na koji igra na svoju etnicku kartu. Demokrate za snaznu Bugarsku, DSB, desnicarska stranka koju predvodi bivsi premijer Ivan Kostov, opisuje MRF kao nedemokratsku etnicku stranku koja manipulise svojim clanovima pod izgovorom da stiti njihova prava.\nKostov je takodje optuzio lidera MRF, Ahmeda Dogana, da je "prokletstvo za Bugarsku", tvrdeci da usporava dalje reforme koncentrisuci se na etnicka pitanja.\nU februaru 2005, MRF se usprotivila privatizaciji najvece bugarske duvanske kompanije, Bulgartabak, koju su zagovarale vlada i Evropska unija, uz obrazlozenje da ova industrija tradicionalno zaposljava etnicke Turke. Nastala kriza dovela je do ostavke potpredsednice vlade Lidije Suleve.\nMRF se takodje suocava sa kritikama bugarske javnosti, koja velikim delom ima negativan stav prema ovoj stranci zbog njenog navodnog trgovanja politickom lojalnoscu u cilju ostvarivanja politicke dobiti. Tokom devedesetih godina MRF je bila u formalnim i neformalnim koalicijama sa Bugarskom socijalistickom strankom, nastalom iz bivse komunisticke partije, i Ujedinjenim demokratskim snagama, kao glavnom opozicionom silom.\nNa izborima 2001. godine MRF je dobila oko osam procenata glasova, 21 mesto u pralamentu i nekoliko ministarskih polozaja. Od tada je bila glavni saveznik vlade levog centra koju predvodi bivsi bugarski kralj Simeon II Saks-Koburg. Trenutno postoje tri druge turske politicke organizacije koje su u opoziciji prema politici MRF. Ove grupe, koje su se nedavno ujedinile da bi oformile Balkansku demokratsku ligu, jesu Pokret demokratskog krila, DDK, koji predvodi Osman Oktai; Stranka za demokratiju i pravdu, PDS, koju predvodi Nejim Gencev; i Savez bugarskih Turaka, SBT, koji predvodi Sejhan Turkan. Ovaj poslednji tvrdi da ima podrsku oko 300.000 turskih bugarskih drzavljana u Turskoj – sto je dva puta vise od broja turskih glasaca koji zive u Bugarskoj.\nOve stranke tvrde da je vodjstvo MRF izdalo tursku zajednicu, u kojoj je oko 70 procenata ljudi nezaposleno.\nIpak, oponenti MRF nailaze na ozbiljne probleme, a medju njima je i rasireno uverenje u redovima turske manjine da jos nije vreme za razmatranje drugih politickih opcija i da je neophodno da njihove interese zastiti jedan snazan vodja.\nMnogi analiticari veruju da nece biti lako zameniti Dogana, koji partiju vodi jos od 1989.\nDogan je konstantno u potrazi za moci i poznat je po svojoj politickoj prepredenosti. Mada nije ucinio mnogo toga u cilju istrazivanja progona Turaka pod komunizmom, on je i dalje popularna figura u turskoj zajednici i ima pouzdane sledbenike u visim eselonima MRF i medju bivsim komunistima.\nZeliazkova veruje da je Dogan u stanju da transformise MRF iz etnicke u nacionalnu stranku. "Naporno je radio na otvaranju stranke prema svim gradjanima i podsticao je glasace MRF da glasaju i za neetnicke stranke", napominje ona.\nKonstantin Dimitrov, vodeca figura u DSB i analiticar za pitanja nacionalne bezbednosti, posmatra Doganovu politiku u sirem kontekstu clanstva Bugarske i mozda Turske u EU.\n"MRF treba da ostavi etnicki identitet za sobom", kaze on.\nAli, s obzirom na to da je brutalnost komunistickog rezima jos u svezem secanju turskih glasaca – koji se i dalje osecaju diskriminisanim u sferama kao sto su zaposljavanje, zdravstvena sluzba i obrazovanje – politika MRF koja insistira na borbi za prava zajednice i dalje ima veliku prednost.\nIpak, u preostalim sedmicama do izbora MRF ce se naci pred izazovom da promeni predstavu o sebi kao o etnickoj stranci koja politicki kapital stice na neuspesima nekadasnjeg komunistickog rezima.\nMilena Borden je profesor na predmetu EU prosirenja na Univerzitetu u Redingu.


PISAO O CURENJU TOKSIČNIH MATERIJA NA VIJETNAMSKOJ OBALI: U zatvoru zbog izvještaja o katastrofi - GlobalCir\nSud u Vijetnamu je osudio dvadesetdvogodišnjeg blogera i novinara Nujen Van Hoa na sedam godina zatvora zbog izvještavanja o curenju toksičnih materija koje su izazvale ekološku katastrofu na vijetnamskoj obali. Hoa, koji je uhapšen u aprilu ove godine, objavio je seriju video-snimaka, fotografija i članaka o tajvanskoj kompaniji “Formosa Plastic Group”, koja je odlagala toksični otpad u luci Ha Tin u Vijetnamu. U optužnici protiv ovog novinara stoji da je svojom propagandom uvrijedio Vladu ove zemlje.\nNarodni sud provincije Ha Tin smatra Hoa krivim za kršenje člana 88 vijetnamskog zakona, a takođe mu je dosuđen i kućni pritvor u trajanju od tri godine, kojeg će morati odslužiti nakon izlaska iz zatvora. Novinar Hao na suđenju nije imao advokata koji bi ga zastupao u ovom slučaju.\nAdvokat za ljudska prava Le Čong Din je potvrdio ovu presudu za Radio Free Asia. “Po vijetnamskim zakonima optuženi ima pravo da odbije advokata kojeg mu dodjeljuje sud, ali suđenje bez advokata, kao što je bilo ovo, se ne može smatrati legalnim”, istakao je Čong Din. Advokat je dodao da su svi dokazi protiv optuženog bili namješteni i pogrešno interpretirani te da nije čudno što je optuženi dobio ovako visoku zatvorsku kaznu.\nCurenje toksičnih materija se desilo kada je tajvanska kompanija “Formosa Plastic Group” ispustila kroz svoje cjevovode cijanid i druge opasne hemikalije koje su dovele do nezapamćene ekološke katastrofe u Vijetnamu. Ipak, grupacija “Formosa Plastic Group” se suočila s kaznom zahvaljujući dokumentima i snimcima koje je obezbijedio novinar Hao. Ova grupacija je dužna da plati štetu od 500 miliona američkih dolara zbog izazivanja ekološke katastrofe.


Putin i Erdogan u Hamburgu razgovarali o „Turskom toku“ - Sputnjik Srbija\n22:15 15 Avgust 2020\nPutin i Erdogan u Hamburgu razgovarali o „Turskom toku“\n11:29 08.07.2017 (osveženo 11:32 08.07.2017) Preuzmite kraći link\nPredsednik Rusije Vladimir Putin izjavio je da postoji ozbiljan napredak u rešavanju sirijske krize i u borbi protiv terorista u ovoj zemlji, između ostalog i zahvaljujući naporima vlasti Turske.\nSporazum o primirju — prvi korak ka kraju rata\nNa sastanku sa svojim turskim kolegom Redžepom Tajipom Erdoganom na marginama samita G20, ruski lider je istakao da je „u poslednje vreme mnogo toga urađeno i za sveobuhvatni razvoj bilateralnih odnosa i u rešavanju niza problema koji su od interesa za nas“.\n„U značajnoj meri zahvaljujući vašem stavu situacija u Siriji se izmenila suštinski na bolje: za to vreme su terorističke grupe pretrpele značajan udar, a učinjen je ozbiljan korak za rešenje situacije“, rekao je Putin Erdoganu.\n„Veoma cenimo vaš stav i stav svih vaših kolega, naših partnera u procesu pregovora“, zaključio je predsednik Rusije.\nTurski predsednik istakao je da ima „velika očekivanja“ od zajedničkih napora Moskve i Ankare o sirijskom rešenju.\nPutin dao znak za početak „Turskog toka“\nErdogan smatra da zajednički napori Rusije i Turske „predstavljaju jasan primer za narode u regionu i za zemlje celokupne svetske zajednice“. „Očekivanja su zaista veoma velika“, rekao je Erdogan.\nPortparol Kremlja Dmitrij Peskov rekao je novinarima u Hamburgu da su Putin i Erdogan razgovarali na marginama samita G20 o „Turskom toku“.\n„Kao što znate, veoma je intenzivna komunikacija. Oni su detaljno usaglasili stavove o realizaciji ’Turskog toka‘, izgradnje elektrane ’Akuju‘, a održan je i odvojeni razgovore oči u oči o Siriji“, dodao je Peskov.\nDogovor na pomolu: Uskoro zone deeskalacije u Siriji\nPeta runda: Rusija, Iran i Turska o sirijskim „zonama bez sukoba“\nG20, Redžep Tajip Erdogan, Vladimir Putin, Hamburg, Sirija, Turska


Socijalizam je bio bolji\nSocijalizam je bio bolji\n27 јуна 2014\nRešenjima koja donosi Predlog novog zakona o radu smanjuju se prava zaposlenih. Mada sve manji, broj onih čija su prava time ugrožena još je veći od milion i po ljudi. Uprkos tome, njihove javne reakcije su blage i uz nekoliko izuzetaka svode se na gunđanje predstavnika sindikata.\nSindikati su navodno nezadovoljni predloženim promenama, ali osim krupnih reči i najava burnih reakcija koje po pravilu izostaju, nisu sprečili donošenje takvog zakona. Onda se kao čude zašto im slabi uticaj među zaposlenima, a da zamešateljstvo bude veće, upravo izostanak „burnih reakcija” pravdaju nezainteresovanošću članstva za sindikalno delovanje.\nPredstavnici poslodavaca su, takođe, kao nezadovoljni predloženim zakonom. Razlozi njihovog nezadovoljstva odnose se na to što u Nacrt zakona nije uvršteno nekoliko njihovih predloga.\nAko se međutim ima u vidu da je mnogo više suštinski bitnih predloga prošlo, postaje jasno da svojim nezadovoljstvom samo otvaraju prostor i daju priliku da se država predstavi kao nepristrastan medijator u sporu rada i kapitala.\nGlavna zamerka opozicije odnosi se na proceduru donošenja zakona i izostanak javne rasprave. To je nesumnjivo važno pitanje, ali, osim ako mi je promaklo, nisam pročitao ni jednu primedbu opozicionih stranaka na konkretna rešenja novog zakona, što svedoči da ga suštinski ne dovode u pitanje.\nKritički orijentisana javnost i mediji zabavljeni su drugim problemima. Nakon što su više od četiri godine opširno obaveštavali o poteri za Darkom Šarićem, od pre nekoliko dana glavna medijska tema postala je ne manje „uzbudljiva” potraga za Dragoslavom Kosmajcem.\nIspostavilo se da je za kritički orijentisanu javnost mnogo interesantnije štivo tokom juna bila doktorska teza ministra policije nego predlog zakona o radu. Time se ne želi reći da prva tema ne zaslužuje pažnju.\nŠtaviše, te dve teme imaju više dodirnih tačaka nego što na prvi pogled izgleda, ali je baš zbog toga i pažnja javnosti mogla biti srazmerna njihovom značaju. O delu javnosti koja zanoveta da je postojeći Zakon o radu relikt socijalizma pa ga treba upripodobiti novom vremenu ne treba trošiti reči.\nSamo treba podsetiti da je iz perspektive zaposlenih socijalizam nesumnjivo bio bolji. Jedini koji su se, izgleda, ozbiljno bavili Zakonom o radu bili su predstavnici vlasti i advokati krupnog kapitala oličeni u odgovarajućim telima Evropske komisije i Američke privredne komore u Beogradu. Potonji su, sudeći prema izjavama naših zvaničnika, izrazili doslednu podršku i neskriveno zadovoljstvo predloženim izmenama. To je potpuno razumljivo, pa je u tom smislu svaki komentar izlišan.\nNešto duži komentar iziskuje entuzijazam vlade. Pre svega, nesumnjivo je da su najviši predstavnici vlasti duboko, a neki i vrlo iskreno, uvereni da će najavljene promene doneti dobro Srbiji. Njima će se navodno privući investitori i olakšati poslovanje bez koga, kako se tvrdi, nema ekonomskog rasta. Naravno, ovde nema ni prostora ni potrebe za ideološkim debatama da li je sve ono što je dobro za investitore i poslodavce dobro i za državu, kao ni za polemiku da li je sve ono što je dobro za narod i državu dobro i za pojedince i građane koji ih čine, a nema mesta ni za promišljanja o tome da li je ekonomski rast suština ljudskog postojanja. Umesto toga važnijim se čini pitanje da li je normalno da se odluke koje se dugoročno tiču miliona ljudi donose na osnovu ideološkog uverenja?\nAnalize pokazuju da mnogo veći uticaj na privlačenje stranih investicija ima kvalitet radne snage i stepen poštovanja zakona nego stepen stečenih radnih prava. Teško da će investitori biti oduševljeni idejom da posluju u zemlji u kojoj je, kako pokazuju istraživanja, bar deset odsto diploma stečeno na sumnjiv način ili u kojoj predsednik najvišeg zakonodavnog tela brani doktorat na način suprotan zakonu.\nTakva zemlja možda može biti interesantna investitorima koji ulažu u kratkoročne spekulativne poslove. Zemlja u kojoj su radnici nezadovoljni svojim položajem i kojima se radna motivacija svodi na strah od otkaza teško da može biti privlačna destinacija onima koji planiraju da zasnuju krupne razvojno orijentisane poslove. Ostaje zato pitanje – kome najavljene izmene zakona o radu stvarno koriste?\nOdgovor je najlakše dobiti ako se prati finansijski trag. Neposrednu finansijsku korist imaće poslodavci koji upošljavaju najveći broj radnika. S jedne strane, to je još pojedinačno posmatrano država i nesumnjivo je da će uštede u budžetu biti zamašne. S druge strane, razlog za zadovoljstvo imaju i investitori zainteresovani za najavljenu privatizaciju velikih državnih kompanija.


Opozicioni odbornici Danilovgrada neće prisustvovati zasijedanju SO - Volim Danilovgrad\nOvim putem obavještavamo javnost da nećemo prisustvovati današnjem zasijedanju SO Danilovgrad, izražavajući time svoj protest i revolt zbog brutalnog nasilja koje DPS sprovodi nad legalno i legitimno izabranim vlastima u Budvi, saopštili su opozicioni odbornici iz Danilovgrada.\nAko se u parlamentima, koji treba da budu hramovi demokratije, umjesto argumenata koriste pendreci, suzavci, privatna obezbjeđenja i batinaši, onda je obesmišljen svaki politički dijalog i svaka politika.\n„Kako voditi raspravu sa DPS-om u Danilovgradu kada ista partija u Budvi, zloupotrebljavajući policiju, tužilaštvo, pa i kriminalne strukture, primjenjuje golu silu nad našim kolegama odbornicima? Zamislite državu u kojoj je legalno izabranim predstavnicima građana zabranjen ulazak u parlament od strane neidentifikovanih, neovlašćenih lica, pod maskama. Zamislite državu u kojoj se ponovo, po ko zna koji put, grubo krši izborna volja građana, i vlast uspostavlja i smjenjuje političkom korupcijom“, istakli su oni i dodali:\nZamislite državu u kojoj se kontinuirano privode, hapse i zatvaraju odbornici i poslanici, bez skidanja imuniteta, samo zbog svog opozicionog djelovanja. Zamislite državu, kandidata za EU i “lidera u regionu”, u kojoj se krivično gone crkveni velikodostojnici i nedužni građani, samo zato što su na miran i dostojanstven način stali u odbranu slobode vjere i osnovnih ljudskih prava.\nUšli smo u zonu ogoljene tiranije i apsolutizma jednog čovjeka i s njim interesno povezane grupe ljudi, koji devastiraju sve institucija i svaki oblik političkog života. Izražavamo apsolutnu solidarnost i zajedništvo sa našim kolegama i prijateljima iz Budve u njihovoj pravednoj borbi za očuvanje Ustava, zakona i osnovnih postulate demokratije. Samo istrajno i zajedno do slobodne Crne Gore, bez kriminala i korupcije, za našu zajedničku, a ne privatnu državu, za vladavinu institucija, a ne kriminalnih grupa, za jednaka prava za sve, zaključuje se u saopštenju koje potpisuju:\nDarko Dragović, nezavisni odbornik\nSLIČNO:Branislav Ivanovićdarko dragovićDFDragan BojovićdruštvoPero RadonjićpolitikaSNP\nOdržan “Zagarački pazar”\nBojović: Kada će biti smijenjeni komandiri opštinskih centara bezbjednosti? Ministar: Potrebna izmjena zakona


Brčanski Forum - Zaštita kulturno-historijskih spomenika u Brčkom zavisi od dobre volje stanaka na vlasti\nZaštita kulturno-historijskih spomenika u Brčkom zavisi od dobre volje stanaka na vlasti\nMnogo je objekata od državnog značaja i ambijetalnih cjelina u Brčkom, za čiju rekonstrukciju bi Distrikt trebalo da izdvaja više sredstava.\nRiječ je o kulturno - istorijskim građevinama, koje imaju svoju arhitektonsku, istorijsku i vjersku sadržinu.\nPod zaštitim države u Brčkom su tri ambijentalne cjeline i 30-ak kulturno-istorijskih spomenika koje je potrebno rekonstruisati da bi imali svoju punu istorijsku sadržinu. Već 10-ak godina Vlada za to izdvaja sredstva, ali, ona, kažu u nadležnoj službi, nisu dovoljna.\n- U budžetu za 2018. godinu za revitalizaciju objekata imamo izdvojenih 250 hiljada maraka, međutim za samo jedan objekat nama treba minimalno 150 hiljada za sanaciju fasade i krova - ističe Јelena Duvnjak, iz Kancelarije za upravljanje javnom imovinom, Brčko.\nOpozicione stranke uglavnom upućuju kritike prema rješavanju ovog problema. Pitaju zašto se za ove potrebe ne izdvaja bar onoliko sredstava koliko se poklanja NVO.\n- Ne možemo reći da u zadnje vrijeme nije bilo pomaka u uređenju fasada, pogotovu u centru grada, da su u proteklom vremenu izdvajana sredstva ali moramo da shvatimo vrlo zanemariv iznos u odnosu na budžet kojim raspolaže Brčko distrikt i vrlo zanemariv iznos u odnosu na stvarne potrebe građana - tvrdi Suad Burić, poslanik u Skupštini Distrikta.\nI u vladajućim strankama kažu da zbog nepravilnog odnosa u raspodjeli sredstava gube mnogi.\n- Naš stav je da ta sredstva budu i veća, evo napomenuću samo jedan od objekata Krsmanovića kuće koji je u centru grada, a koji još nije restauriran - napominje Siniša Golić, posdlnik u Skupštini Distrikta.\nSredstava za ove namjene može u budžetu da bude mnogo više, ali to, prema riječima gradonačelnika Siniše Milića, zavisi od dogovora političkih stranaka koje u Brčkom čine vlast.


Članovi Saveta za komunalne delatnosti su na danas održanoj sednici većinom glasova prihvatili Predlog rešenja o davanju saglasnosti na Odluku o izmenama Programa poslovanja Javnog gradskog saobraćajnog preduzeća „Novi Sad“ Novi Sad za 2018. godinu.\nIzmene Programa poslovanja izvršene su u organizacionoj strukturi ovog Preduzeća imenovanjem predsednika i novih članova Nadzornog odbora, kao i imenovanjem vršioca dužnosti direktora preduzeća od 13. aprila 2018. godine.\nIzmene planiranih finansijskih pokazatelja uslovljene su planiranom isplatom solidarne pomoći zaposlenima, radi ublažavanja nepovoljnog materijalnog položaja u skladu sa Posebnim kolektivnim ugovorom za javna preduzeća u komunalnoj delatnosti na teritoriji Republike Srbije. Visina solidarne pomoći po zaposlenom na godišnjem nivou iznosi 41.800 dinara, bez poreza i doprinosa, što je uvećanje troškova ovog preduzeća za iznos od 60 miliona dinara. Sa druge strane planirano je povećanje prihoda od prodaje usluga za isti iznos i očekuje se zbog dodatnog angažovanja radnika na poslovima kontrole putnika u autobusima, povećanja broja ugovornih vožnji, kao i zbog planiranog uvođenja nove linije Veternik – Sajlovo, pa je planirani finansijski rezultat preduzeća za 2018. godinu ostao nepromenjen.\nNa današnjoj sednici Savet je usvojio i Predlog rešenja o obrazovanju Gradskog štaba za vanredne situacije i imenovanju zamenika komandanta, načelnika i članova Gradskog štaba za vanredne situacije.\nZakonom o vanrednim situacijama, propisano je da za koordinaciju i rukovođenje zaštitom i spasavanjem u vanrednim situacijama, kao operativno–stručno telo, Skupština Grada obrazuje Gradski štab za vanredne situacije. Čine ga komandant Štaba, po položaju, zamenik komandanta Štaba, načelnik i članovi Štaba koji se imenuju iz redova Gradskog veća Grada Novog Sada, Ministarstva unutrašnjih poslova Republike Srbije, Ministarstva odbrane i Vojske Srbije, Hidrometeorološkog zavoda, iz zdravstvenih ustanova na teritoriji Grada Novog Sada, načelnika gradskih uprava i direktora javnih i javnih komunalnih preduzeća.


Kurdistan može da zapali Bliski istok — Turci već zveckaju oružjem - 19.09.2017, Sputnik Srbija\nVrhovni sud Iraka naložio je da se obustave sve pripremne radnje kada je reč o održavanju referenduma o nezavisnosti Kurdistana zakazanog za 25. septembar. Kako... 19.09.2017, Sputnik Srbija\nvesti, svet, irak, kurdistan\n19:36 19.09.2017 (Osveženo: 11:54 20.09.2017)\n© AFP 2021 / SAFIN HAMEDZastava iračkog Kurdistana\nMeđutim, od trenutka kada je saopštena odluka Vrhovnog suda Iraka, niko se od kurdistanskih zvaničnika nije oglasio, što bi moglo da se protumači da će odluka Vrhovnog suda možda biti zanemarena.\nS tim u vezi, publicista i istoričar Nemanja Starović za Sputnjik kaže da će se kurdistanske vlasti svakako oglušiti na odluku Vrhovnog suda, s obzirom da stav Bagdada za njih nije relevantan, te da oni referendumom nastoje da ojačaju svoje pregovaračke pozicije u budućem sticanju nezavisnosti.\nPotvrđeno: Referendum o nezavisnosti Iračkog Kurdistana 25. septembra\n15 Septembar 2017, 23:03\nKako kaže, ono što predstavlja najveći problem u odnosima Iračkog Kurdistana i Bagdada jeste i pitanje oblasti oko grada Kirkuka, oblasti koja je izuzetno bogata naftom koja se administrativno nalazi izvan regiona Iračkog Kurdistana, ali koje efektivno kontrolišu kurdske pešmerge.\nBilo kakav dogovor o sporazumnom sticanju nezavisnosti koji može uslediti u narednim godinama, kako objašnjava, morao bi podrazumevati precizno razgraničenje upravo na području tog strateški važnog grada, a ne treba zanemariti i činjenicu da u tom gradu Kurdi čine manjinu u odnosu na arapsko i turkmensko stanovništvo.\nSa druge strane, objašnjava Starčević, Turska je svesna da Irački Kurdistan može da podrži samo do trenutka podizanja pitanja same nezavisnosti, jer je svesna da bi budući Kurdistan bio matična državna svih Kurda i po prirodi stvari težio bi proširenju na sve etničke kurdske prostore.\n„Sam referendum neće rešiti to pitanje, već predstavlja još samo jedan korak ka tom cilju, jer potpuna nezavisnost nije nešto što se postiže samim proglašenjem, već mora biti priznata, kako od strane najvažnijih aktera međunarodne zajednice, tako i od strane regionalnih igrača. U tom smislu postoje brojni problemi do ostvarenja cilja, s obzirom da sem vlasti u Bagdadu, toj inicijativi se žestoko protive i regionalni igrači, pre svih Iran i Turska, koja je započela i vojne manevre na granicama sa Iračkim Kurdanistanom kako bi pokazala svoju ozbiljnost u tom protivljenju“, dodaje Starčević.\nIstovremeno, saradnik Instituta za istočne studije Ruske akademije nauka Boris Dolgov smatra da ukoliko referendum bude sproveden, jasno je da će većina glasati za nezavisnost Iračkog Kurdistana, ali i da će to dovesti do zaoštravanja situacije ne samo u Iraku, već i u susednim zemljama.\nKako je rekao, radi se o domino efektu u Siriji, Turskoj, ali i u Iranu, doduše u manjoj meri, budući da Kurdi tamo imaju manje problema nego u drugim zemljama. Velike države, poput SAD, Velike Britanije i Francuske, svesne su eventualnih posledica i predlažu da referendum bude odložen, ali ništa ne nude Kurdistanu zauzvrat, istakao je.\n„Sa svoje strane, irački Kurdi smatraju da bi referendum trebalo održati sad ili nikad, jer je sada najpovoljniji trenutak zbog velike krize u regionu. Interesantno je da trenutno samo Izrael otvoreno podržava referendum — u inat arapskim neprijateljskim zemljama“, naglasio je Dolgov.\nSa druge strane, on kaže i da je težnja Kurda da stvore nacionalnu državu potpuno logična, ali ipak ostavlja veliki broj pitanja.\nPre svega, kako je naveo Dolgov, Kurdi nisu jedinstveni, ni u etničkom smislu, ni kada je reč o političkim stavovima. Irački Kurdi su za nezavisnost, a sa druge strane u Siriji ima Kurda koji podržavaju aktuelnog predsednika Bašara el Asada i ne žele da izađu iz sastava Sirije.\n„Imate socijaliste iz Radničke Partije Kurdistana, čiji se stavovi ne podudaraju sa stavovima predsednika Iračkog Kurdistana Masuda Barzanija. Osim toga, i u Turskoj ima Kurda koji su potpuno integrisani u tursko društvo i nemaju nameru da žive u nekoj drugoj državi“, upozorio je Dolgov.\nNa kraju krajeva, dodaje Dolgov, u samom Iračkom Kurdistanu ima stranaka koje se međusobno svađaju, ali sada one imaju zajedničkog neprijatelja, a to su upravo radikalni islamisti.\nInače, Kurdi na teritoriji Iraka koju naseljavaju imaju ležišta nafte i drugih energenata, kao i ruda. Imaju površine pogodne za poljoprivredu i oko šest miliona stanovnika, ali nemaju podršku međunarodne zajednice za nezavisnost, između ostalih Rusije, Turske, Irana i SAD.


Foto: Flickr / Renee Johnson\nDruštveni mediji su najkorišćeniji izvor informacija u Evropi, ali mu se i najmanje veruje, zaključak je godišnjeg istraživanja „Poverenje u medije 2016“ Evropske radiodifuzne unije, prenosi Media.ba.\nOd 33 ispitane zemlje, samo stanovnici Albanije imaju visoko poverenje u društvene mreže, dok stanovnici Velike Britanije, Švedske i Luksemburga najmanje veruju informacijama plasiranim na taj način. Poverenje u internet je uopšte na niskom nivou i pozitivno je ocenjeno samo u 12 zemalja, većinom u jugoistočnoj Evropi.\nPoverenje u štampane medije nije na puno većem nivou – rezultati iz 13 zemalja pokazuju pozitivno poverenje u štampane medije, i to uglavnom u zemljama Beneluksa, gde novine još uvek uživaju ugled, navodi se u istraživanju.\nIstraživanje je pokazalo i da zemlje sa snažnim javnim RTV servisima imaju višu stopu izlaska na izbore, bolje medijske slobode, manje desničarkog ekstremizma i uopšteno zdraviji demokratski sistem.\n← Pet godina samoće


NovaMedia: Kategorija > prodaja brusnog materijala\nKategorijeTrgovinaprodaja brusnog materijala\n"MASTER TECHNICS" DOO danas proizvodi nekoliko hiljada različitih oblika i kvaliteta brusnih proizvoda za najrazličitije oblasti primene. Inovativni tehnološki postupci u procesu korišćenja sirovina, koje se nabavljaju od renomiranih i priznatih svetskih proizvođača, imaju za rezultat visok nivo kvaliteta finalnih proizvoda, čime se naše preduzeće svrstava u rang sa najpoznatijim evropskim proizvođačima brusnih proizvoda.\nBrusna tocila se proizvode i testiraju po zvanično priznatim JUS i ISO standardima koji garantuju najveći mogući kvalitet i sigurnost u procesu rada. Odgovoran pristup u tehnološko – proizvodnom procesu rezultirao je 2007. Godine dobijanjem sertifikata Sistem kvaliteta SRPS ISO 9001/2001.\nNa kraju ovog uvodnog dela želim da Vas obavestim da se rad na razvoju i primeni novih brusnih proizvoda i dalje nastavlja. Očekujemo da naredne godine budu isto tako izazovne kao i one za nama, što će nas dodatno motivisati na kontinuirano unapređenje, kako procesa proizvodnje tako i plasmana naših proizvoda na tržištu.\nKLINGSPOR - tehnologija brušenja ima ime!\nKLINGSPOR postavlja standarde u tehnologiji brušenja više od 100 godina. Iz naše proizvodnje izlazi preko 50000 artikala kako bi odgovorili različitim zahtevima u vezi sa brušenjem koje naši kupci imaju.\nNaših 36 proizvodnih i distribucionih jedinica širom sveta i preko 2000 zaposlenih omogućavaju fleksibilnost i prilagođavanje regionalnim tržištima.\nZa usluge tehničku podršku brine se preko 300 predstavnika prodaje, inženjera i vrhunski obučenih tehničkih lica koji su uvek na raspolaganju da daju dirktnu podršku kupcima.\nVrline od ranije, kao što su kvalitet, pouzdanost i perfektna tehnička podrška, kombinovane sa vrhunskom tehnologijom, osnova su konstantnog unapređenja KLINGSPOR proizvoda i postavljaju nas na lidersko mesto u industriji abraziva.


„Stambeno je političko” – da li su drugačije stambene politike moguće u postojećim okvirima?, II deo - Mašina\nImajući u vidu strukturne uzroke stambene deprivacije za rastući broj stanovnika širom Evrope, kroz različite oblike borbe i otpora takvoj situaciji artikulišu se i poželjni pravci promene stambenih politika kako bi se operacionalizovala paradigma stana kao prava, a ne robe, odnosno kako bi se svima obezbedili uslovi za dostojanstveno stanovanje.\nDiverzifikacija vlasništva nad stambenim fondom\nJedno od nužnih opredeljenja stambenih strategija koje teže pravednijoj distribuciji stambenog prostora morala bi biti i promena raspodele vlasništva u oblasti stanovanja. Smanjenje broja stambenih jedinica koje su u privatnom vlasništvu, te povećanje broja stanova koji su u javnom ili zadružnom vlasništvu ujedno otvaraju i mogućnost za različite forme dostupnog stanovanja, te oduzimaju tržištu dominantnu ulogu u distribuciji stambenog prostora.\nTo se može uspostaviti kao dugoročna strategija spram koje se upravljaju i kratkoročniji planovi ulaganja u javne stanove ili regulacija i podrška drugih vidova neprofitne stanogradnje. Tako je, na primer, referendumom u Cirihu iz 2011. godine, odlučeno da će se do 2050. godine procenat zadružnog (kooperativnog) stanovanja povećati na 33% od ukupnog stambenog fonda. Rezultat referenduma značio je i nedvosmisleno opredeljenje da se kroz različite mehanizme ulaže u razvoj i održivost zadružnog stanovanja u ovom gradu.\nPored zadružnog stanovanja, neophodno je istovremeno ulagati u javno stanovanje, kao i sprečiti dalju privatizaciju stanova u javnom vlasništvu koja se vrlo često nudi i posebno ugroženim grupama stanovništva, kroz projekte socijalnog stanovanja uz mogućnost otkupa kroz izuzetno povoljne kredite. Cilj, dakle, ne bi trebalo da bude vlasništvo nad sopstvenim stanom (što svakako odgovara finansijskim institucijama koje izvlače izuzetno veliki kapital kroz stambeni sektor), već pravo na sigurno i priuštivo korišćenje stambenog prostora.\nDemokratsko upravljanje javnim (zajedničkim) stambenim fondom\nMeđutim, uvećavanje stambenog fonda u javnom vlasništvu, odnosno nacionalizacija stambenog fonda ne garantuje nužno i pravedniju raspodelu stanova, već je uz to potrebno zahtevati i demokratizaciju upravljanja ovim stanovima, na način na koji su to recimo formulisali aktivisti u Berlinu, početkom ove godine. Oni su kroz zahtev da se re-nacionalizuje čak do 200.000 javnih stanova koji su trenutno u vlasništvu korporacija, ujedno izneli i predlog da se uspostavi telo u čijem će sastavu biti korisnici stanova, predstavnici javnog sektora, ali i zainteresovane javnosti, koji bi zajednički donosili odluke, dok bi se novac od rente, ulagao u obnovu i održavanje postojećeg fonda, kako i u izgradnju novih javnih stanova.\nU kontekstu nemačkog zakonskog okvira, kao osnov za ovakav zahtev poslužio je član 15 Ustava Nemačke, koji ukazuje na pravo države ili lokalne samouprave da nacionalizuje zemljište, prirodne resurse ili sredstva za proizvodnju, kako bi se sprečila zloupotreba ekonomske moći spram javnog interesa. Pored pokušaja da protestom početkom aprila ove godine svoj zahtev postave u žižu javnosti, i dalje traju napori da se sakupi dovoljno potpisa kako bi se raspisao referendum o ovom pitanju.\nFrankfurter Tor, Berlin; Foto: Marko Miletić / Mašina\nMobilizacija praznih stanova (u javnom i privatnom vlasništvu)\nUsled nedovoljne kontrole ili nedostatne evidencije na nivou lokalne samouprave ili centralne vlasti, brojne zemlje se suočavaju s problemom dela stambenog fonda u javnom vlasništvu koji je neiskorišćen, ili se njegovo korišćenje nenamenski sprovodi, pod netransparentnim procedurama i kriterijumima. S druge strane, akumulacija i skladištenje kapitala kroz kupovinu stanova generisala je rastući stambeni fond koji je neiskorišćen. S treće strane, nezanemarljiv je i broj objekata koji su u različitim fazama izgradnje ostali nedovršeni i ne koriste se usled nerazjašnjenog pravnog statusa. Kako je skoro nemoguće u kratkom roku investicijama u novu stanogradnju (bilo javnih, bilo drugih oblika neprofitnog stanovanja) nadomestiti deficit u potrebnom stambenom prostoru, predlažu se različite mere koje bi angažovale neiskorišćene stambene jedinice u svrhu (privremenog) rešavanja stambenih potreba za određeni deo stanovništva.\nNaime, dok je za stanove u javnom vlasništvu, neophodno eventualno regulisati ili izmeniti regulaciju raspolaganja tim stanovima, za one u privatnom vlasništvu najčešće se predlažu finansijske mere koje podstiču iskorišćavanje tih stambenih jedinica, kroz poreske olakšice ili dodatno oporezivanje. Posebnu grupu čine stambeni objekti ili pojedinačne jedinice čije je vlasništvo sporno, pri čemu je neophodno doneti dodatni set mera koje bi u takvim slučajevima omogućavale lokalnoj samoupravi da iskoristi taj prostor za potrebe priuštivog stanovanja.\nRazvijanje različitih modela dostupnog (neprofitnog) stanovanja\nSvođenje stanja u oblasti stanovanja samo na dve grupe stanovnika – one koji mogu i one koji ne mogu sebi da priušte dostojanstveno stanovanje – predstavljalo bi sasvim neproduktivnu redukciju. Neproduktivnu utoliko što bi zanemarila brojne mehanizme priuštivog stanovanja koji na različite načine i u različitoj meri subvencionišu stanovanje i za one koji su u mogućnosti da određeni procenat svojih prihoda (iako nedovoljan za samostalno zbrinjavanje) ipak izdvoje za stanovanje.\nTako, između ostalih, modeli samoorganizovanog kolektivnog stanovanja – zadružnog ili kooperativnog stanovanja – često nastaju iz konfrontacije političko-ekonomskoj situaciji, uz „uradi sam” filozofiju ili skvotiranje, ali nalaze svoje mesto i u institucionalnim okvirima pojedinih država. Ideje koje stoje iza ovog koncepta stanovanja, uza sve svoje različite razvijene forme, odnose se na zaštitu od spekulativnih aktivnosti na tržištu, omogućavanje krova nad glavom i priuštivih stanova, podeljenu odgovornost, zajedničko vlasništvo i upravljanje stambenim fondom.\nPored brojnih primera u Španiji (poput zadruge La Borda, koja je nedavno dobila nagradu na drugom internacionalnom festivalu socijalnog stanovanja u Lionu), ili Švajcarske (poput kompleksa Mehr als Wohnen), zadružno stanovanje razvijaju i brojne organizacije i inicijative u regionu – Zadruga otvorena arhitektura iz Zagreba, Ko gradi grad iz Beograda (u okviru koje se razvija projekat Pametnije zgrade), Rákóczi Kollektíva iz Budimpešte, Sdílené domy iz Praga i Zadrugator iz Ljubljane. Oni su okupljeni u mrežu pod nazivom MOBA Housing Network s ciljem da razviju svoje pojedinačne primere zadružnog stanovanja, ali i da zajednički rade na unapređenju međunarodnog okvira za razvoj i promociju stambenih kooperativa.\nPodršku razvoju ovakvih projekata neprofitne stanogradnje moguće je pružiti što kroz različite finansijske pomoći (subvencije, ustupanje ili iznajmljivanje javnog zemljišta po povoljnijim uslovima od tržišnih, itd.), što kroz izmenu regulatornog okvira koji bi omogućio, a onda i obezbedio povoljne uslove za dugoročni razvoj ovakvih tipova stanovanja. U tom smislu, nedavno inicirana kampanja na nivou Evropske unije – Stanovanje za sve (Housing for All) – koju je, između ostalih, pokrenulo i udruženje Pravo na grad iz Hrvatske, među svojim zahtevima ističe i onaj koji se odnosi na lakši pristup finansiranju EU za investitore u neprofitnoj i održivoj stanogradnji, kao i za izuzimanje javnog budžeta, usmerenog na dostupno stanovanje, iz kalkulacije javnog deficita.\nRegulisanje dugoročnog i kratkoročnog najma stanova\nDeregulacija urbanog razvoja uopšte nesumnjivo je imala svoje manifestacije i u stambenom sektoru. Unutar tog sektora, nadalje, jednu od najprekarnijih pozicija imaju podstanari koji dugoročno iznajmljuju stambeni prostor radi obezbeđivanja osnovnih uslova za svakodnevnu reprodukciju.\nBrojni su faktori koji utiču na tendenciju porasta cene rente za dugoročni najam (porast cene zemljišta, uticaj novih investicionih projekata u blizini lokacije, smanjena ponuda, itd.). Ujedno, lukrativan biznis kratkoročnog iznajmljivanja dodatno stavlja pritisak na cenu, smanjuje raspoloživi fond stanova za dugoročni najam, ali i uklanja čitave delove grada s mape mogućih adresa za podstanare.\nU tom smislu je neophodno uključiti u stambene politike i one mere koje regulišu oblast iznajmljivanja, kako bi se ovaj model stambenog zbrinjavanja učinio dostupnijim, ali i pozicija podstanara učinila sigurnijom i zaštićenijom. Dok se neki predlozi odnose na kontrolisanje rasta cene stanovanja, drugi direktno napadaju mehanizam kratkoročnog najma. Tako je, recimo, u Berlinu aprila 2016. godine donet restriktivan zakon koji u velikoj meri ograničava mogućnost i opseg kratkoročnog najma. Kao rezultat, do kraja 2017. godine, čak je oko 4.000 stanova vraćeno u tokove regularnog dugoročnog najma. Ipak, u istoj godini u kojoj je ovaj zakon donet rezervacije na Airbnb platformi nisu smanjene, već su povećane za 68%, premda je to manje od rasta u drugim većim gradovima Evrope. Otpor kapitala ovakvim pokušajima regulacije nije omogućila da ove restrikcije ostanu na snazi, već je u toku stalno pregovaranje između javnog interesa i interesa pojedinačnih korporacijskih stanoposednika i platformi poput Airbnba. Naime, nakon različitih izmena regulative, u 2018. godini u Berlinu je pokušano uvođenje određenih dozvola za iznajmljivanje, koje bi trebalo iznova da ograniče komercijalne interese, premda je njihovo izdavanje takođe na brojne načine podložno zloupotrebi, ili naprosto nedostatnoj efektivnosti.\nZabrana deložacije iz jedine nekretnine\nNajeklatantniji primer podređivanja prava na stanovanje pravu na svojinu predstavljaju deložacije. Njihovo se izvršenje poslednjih godina intenzivira širom Evrope, kako se i radikalizuju i sve kontradikcije unutar kapitalizma, a finansijalizacija stanovanja nastavlja da bude dominantan proces u ovoj oblasti.\nPovod za ovako ekstremno nasilne mere neretko su nesrazmerno manja dugovanja javnoj administraciji ili bankama, dok se ignoriše činjenica da je direktna posledica oduzimanja stana u nekim slučajevima beskućnički status onih koji su u tom stanu živeli. Brojne aktivističke inicijative, poput La PAH u Španiji ili Združene akcije „Krov nad glavom” u Srbiji, ili pak mreže koja ih, zajedno s mnogim drugim inicijativama, objedinjuje u evropsku mrežu European Action Coalition for the Right to Housing and to the City, investiraju svoje napore da utiču na lokalnu i EU legislativu kako bi se eksplicitno zabranila deložacija iz jedine nekretnine u posedu. Ova bi mera morala biti jedna od prvih mera, s obzirom na to da se odnosi na najurgentnije situacije, u formulaciji neke drugačije stambene politike.\nImajući u vidu pomenute prakse i mere koje su u nekim zemljama realizovane, kao i izuzetno značajno znanje proizvedeno kroz borbu lokalnih i međunarodnih inicijativa u oblasti stanovanja, sasvim je moguće formulisati vrlo konkretne zahteve za promenu postojećih stambenih politika koji bi išli u smeru ostvarivanja prava na stanovanje u okvirima postojećeg političko-ekonomskog sistema. Međutim, dometi takvih zahteva određeni su granicama do kojih je kapital spreman da pregovara sa socijalnim politikama kako bi sačuvao socijalni mir ili obezbedio nove niše za komodifikaciju.\nStoga se „stambeno pitanje”, kako navodi i Saskija Sasen, „ne može svesti samo na stanovanje”. Nije moguće izolovati ga od drugih ekonomskih i političkih zahteva koje postavljamo u kontekstu kapitalističkog sistema. U tom smislu, značajno pravednije stambene politike moraju biti deo procesa osmišljavanja radikalno drugačijeg sistema proizvodnje i društvene reprodukcije, te biti solidarni s drugim političkim zahtevima koje levica ističe, ali i integrisani u njih.\nMašina\t· 07.09.2020.


Microsoft razvojni centar Srbija sa izuzetnim ponosom najavljuje početak rada udruženja „Inicijativa Digitalna Srbija“, čiji je jedan od osnivača. Događaj koji će obeležiti početak rada Udruženja održaće se u ponedeljak, 29. maja 2017. godine, u Domu omladine Beograda, s početkom u 15 časova. Fokus ovog događaja biće budućnost i kako će ona izgledati, kao i kako pripremiti srpske kompanije za digitalne izazove.\nOsnivači ove neprofitne inicijative su Infostud, Nordeus, Startit, Seven Bridges, Price Waterhouse Coopers, Ringier Axel Springer, Telekom Srbija, Telenor i Microsoft razvojni centar Srbija.\n„Inicijativa Digitalna Srbija” je osnovana sa idejom da spoji vodeće kompanije iz oblasti tehnologije, IT i telekomunikacija, kako bi mapirale put digitalnih transformacija u Srbiji, i pružile pomoć i stručnu podršku u procesu inovacija koje će doprineti boljoj budućnosti njenih građana. Upravni odbor Inicijative Digitalna Srbija čine predstavnici kompanija osnivača, a predsednik upravnog odbora je Branko Milutinović, generalni direktor i suosnivač Nordeusa.\nSve aktivnosti udruženja usmeriće se na unapređivanje okvira i investicione klime potrebne za tehnološko preduzetništvo, inovacije u srpskoj IT industriji, kao i bolji nivo digitalne pismenosti i edukacije u digitalnoj ekonomiji. Kompanije koje žele da učestvuju u realizaciji ovog cilja i da doprinesu udruženju „Inicijativa Digitalna Srbija” dobrodošle su da se pridruže.\nMeđu govornicima konferencije pored Branka Milutinovića, biće i Stefan Kuster, jedan od osnivača „Digital Switzerland“, Džerard Makarti i Ladislav Miler, koji će govoriti o transformaciji Irske iz ekonomije zasnovane na poljoprivredi u high-tech ekosistem, Igor Bogićević, iz kompanije „Seven Bridges“, koji će govoriti o važnosti transfera znanja iz akademske zajednice u industrijsku primenu, i profesorka Vesna Bengin koja će pričati o moći IT da skalira industrije.\n„Inicijativa Digitalna Srbija” prati uspeh udruženja „Digital Switzerland” i nastaviće ideju velikog broja digitalnih centara kao što su London, Tel Aviv i Berlin, koji su se rano pridružili pokretu digitalne tehnologije i inovacija, i danas predstavljaju neke od najznačajnijih globalnih IT centara.


Hiljade građana na protestima u Istanbulu – Cafe.ba\nHiljade građana na protestima u Istanbulu\nISTANBUL – Hiljade građana izašlo je na uluce Turske da bi izrazili protest zbog pobjede turskog predsjednika Redžepa Tajipa Erdogana na referendumu kojim su mu, tesnom većinom, data veća ovlašćenja.\nNjih više od 1.000 marširalo je sinoć ulicama u evropskom dijelu Istanbula na Bešiktašu dok su im građani sa prozora i gosti usputnih kafića davali podršku.\nOko 2.000 gradana okupilo se u Kadikoju, istanbulskom azijskom kvartu gdje su mašući crvenim transparentima sa ispisanim “ne” iskazali svoje nezadovoljstvo rezultatima referenduma.\nProtests continue in #Beşiktaş #istanbul #hayir #referendum pic.twitter.com/Cpi3pqovrF\nZamjenik šefa glavne sekularističke opozicione partije u Turskoj Bulent Teskan založio se juče za poništavanje referenduma i rekao da će se obratiti i Evropskom sudu za ljudska prava ako bude potrebno, prenio je Rojters.\nTeskan koji je zamjenik predsjedavajućeg u Republikanskoj narodnoj partiji (ĆP), rekao je da je partija primila žalbe iz različitih regiona u kojima se navodi da ljudi nisu mogli da glasaju sa punom privatnošću kao i da su neka prebrojavanja glasačkih listića bila obavljana u tajnosti.\nOn je, kako se navodi, takođe rekao da je odluka Visoke izborne komisije (YSK) da prihvati neobilježene glasačke listiće kao važeće protivzakonita.\nĆP će podnijeti žalbu opštinskim izbornim vlastima i YSK i u zavisnosti od odgovora na te žalbe, možda će izaći pred Ustavni sud u Turskoj, Evropski sud za ljudska prava ili bilo koji drugi relevantan autoritet, rekao je on.\nAustralija pooštrava radne vize za strance\nFilipini: Autobus sletio sa puta, povrijeđeno 24 ljudi


Kadetkinja i juniorke „Glasinca“ druge ekipno na prvenstvu Srpske | Palelive.com\nPočetna Regija Sokolac Kadetkinja i juniorke „Glasinca“ druge ekipno na prvenstvu Srpske\nKadetkinja i juniorke „Glasinca“ druge ekipno na prvenstvu Srpske\nSOKOLAC – Članice sokolačkog „Glasinca“ osvojile su drugo mjesto na Prvenstvu Republike Srpske za kadete i kadetkinje i juniore i juniorke u gađanju vazdušnom puškom u obje kategorije ekipno, rekao je Srni trener Ognjen Mijatović.\nU gađanju vazdušnom puškom u obje kategorije u muškoj i ženskoj konkurenciji najuspješniji je bio Streljački klub „Geofon“ iz Teslića, a u gađanju iz vazdušnog pištolja momci iz kluba „Mladost“ iz Gacka.\nMijatović je rekao da je u ekipi „Glasinca“, prema pojedinačnim rezultatima, najuspješnija bila Sokočanka Valentina Ćajić koja je osvojila drugo mjesto u konkurenciji juniorki, a treće u konkurenciji kadetkinja i poboljšala svoj lični rekord za skoro 20 krugova.\n„Zadovoljan sam učinkom ekipnim i ostalih djevojaka, ostvareni su dobri rezultati za naš klub i sve su mogle da se takmiče u obje kategorije na ovom prvenstvu i zaslužuju čestitke jer su ostvarile veliki napredak u odnosu na prethodne rezultate“, naveo je Mijatović\nU ekipi kadetkinja za „Glasinac“ su nastupale Valentina Ćajić, Marijana Mijatović i Ana Pejić, a u juniorskoj Valentina Ćajić, Marija Draganić i Marijana Mijatović.\nMijatović je dodao da je za sokolački klub pojedinačno su gađale i Helena Tutorić koja je poboljšala svoj rezultat iako tek treći put nastupa na ovakvim takmičenjima, kao i Katarina Tošić koja je premijerno nastupila i ostvarila izuzetan rezultat.\nNa ovom takmičenju, održanom juče u Tesliću, po međunarodnom /olimpijskom/ programu učestovalo je sedam klubova sa 39 takmičara u disciplinama vazdušna puška i vazdušni pištolj.\ngađanju vazdušnom puškom\nPrethodni članakZabrinjavajuća epidemiološka situacija\nNaredni članakKiseonik je apsolutno medicinski indikovan


Epidemiološka situacija u Federaciji BiH- ponedjeljak, 07.12.2020. godine (presjek stanja u 12h) – ZZJZ FBiH\nU protekla 24h, Zavodu za javno zdravstvo Federacije BiH prijavljeno je 1 311 uzoraka, od kojih je 351 pozitivan na SARS-CoV-2.\nDo sada su testirana ukupno 292 684 uzorka, a SARS-CoV-2 je potvrđen kod 61 031 osobe.\nZaključno s današnjim danom, u Federaciji BiH izliječeno je 41 267 pacijenata, a u protekla 24h oporavak je zabilježen kod 619 pacijenata. Trenutno je aktivno 18 058 slučajeva pozitivnih na SARS-CoV-2.\nS današnjim danom, ukupan broj smrtnih ishoda na području Federacije BiH je 1706.\nCategory: NovostiBy Maja Kojovic December 7, 2020\nPreviousPrevious post:Epidemiološka situacija u Federaciji BiH- nedjelja, 06.12.2020. godine (presjek stanja u 12h)NextNext post:Epidemiološka situacija u Federaciji BiH- utorak, 08.12.2020. godine (presjek stanja u 12h)


Paketići za decu Doma „Jefimija“ - Top Novosti\nNaslovna Društvo Paketići za decu Doma „Jefimija“\nPaketići za decu Doma „Jefimija“\nMinistar za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja Aleksandar Vulin posetio je Dom za decu „Jefimija“ i uručio im novogodišnje i božićne poklone. Događaju je prisustvovao i gradonačelnik Dragi Nestorović.\nPrema rečima ministra Vulina, ovo je prilika da se i ovim mališanima pokaže da država Srbija misli na njih. „Božić nas uči lepim stvarima, tako da smo danas ovde da ulepšamo praznik ovoj deci. Ova godina je godina štednje, ali i godina solidarnosti, tako da ćemo ovakve akcije imati još mnogo puta. Vlada Srbije brinuće za sve naše građane, a posebno za socijalne kategorije“, između ostalog rekao je ministar Vulin.\nDirektorka Doma za decu „Jefimija“ Jasmina Ilić, zahvalivši se u ime sve dece na dobijenim poklonima, upoznala je ministra Vulina i njegove saradnike sa rezultatima rada Doma tokom 2014. i planovima za naredni period. Uz pomoć Udruženja osiguravača Srbije, koji su donatori, danas je 28 mališana dobilo poklone – zimske jakne i patike renomiranih brendova, a prema rečima Vladana Manića, sekretara Udruženja ovakvih i sličnih akcija za decu biće još.


Procenjena šteta na teritoriji Prokuplja je veća od 23 miliona dinara, a posebno su oštećeni >> Pročitaj celu vest na sajtu JužneVesti.com << seoski putevi, pa se mehanizacija Vojske uključila u saniranje štete, kako bi se meštanima ugroženih sela omogućilo nesmetano kretanje, kao i rad u polju.\nTrenutno je mehanizacija Vojske angažovana na saniranju puta u selu Končić, gde je Zdravinjska reka nanela ogromnu štetu i oštećenje na putevima ka selima Prekopuce i Zdravinje. Već je popravljeno oko 1.000 metara puta na deonici Donja Bresnica - Krnji Grad, a na toj deonici je postavljen i most „bejli“ kojim su inženjerci Treće brigade kopnene vojske premostili Bresničku reku i meštanima ovog kraja omogućili vezu ka Prokuplju – rekli su u Gradskoj upravi Prokuplja.\nKažu i da je u susednoj Gornjoj Bresnici saniran put u dužini od preko 300 metara i da će Vojska nastaviti radove na ostalim oštećenim deonicama, dok se kompletna infrastruktura ne popravi.\nOsim Prokuplja, Vojska Srbije je angažovana i na teritoriji opštine Blace gde se šteta od junskih poplava procenjuje na oko million evra i u tom kraju Vojska radi sanaciju lokalnih putnih pravaca.


Foto: Nemanja Gavrilov / Privatna arhiva\n"A šta ako mi pozli u donjem vešu?!"\nNa papiru prikačenom za zid medicinskom iglom dato je obaveštenje o zabrani ulaza u objekte zdravstvene ustanove onima koji su u njihove prostorije došli neprikladno obučeni - u mini suknjama i papučama, majicama na bretele, kratkim pantalonama, bermudama i - šotrsevima (umesto šortsevima).\nFotografija ovog propusta za kratko vreme prikupila je mnošto lajkova i komentara na "Fejsbuku", gde su se ljudi našalili ne samo na račun onoga ko je napravio slovne greške i što je obaveštenje zakačeno medicinskom iglom, već i na samu ideju takve zabrane.\nTako je jedan od korisnika društvene mreže ironično poručio da ukoliko mu pozli u, na primer, donjem vešu, pacijent bi trebalo prvo da navuče odelo, pa frak, a tek onda se uputi ka domu zdravlja.\nOvo je, podsetimo, samo jedan u nizu gafova, te su slični problematični natpisi "krasili" brojne javne objekte - od zgrada ministarstava, preko adresnih tabli do autobuskih stajališta.\nNa obaveštajnim tablama domova zdravlja mogli su se pročitati i oglasi za prodaju ribe, u vrtću satnice za prijem i "izdavanje dece" i slično, a najbizarnije natpise na šalterima državnih službi pogledajte OVDE.


Sinhronizovan na mrežu Blok B2\nPD TENT saopštilo je da je Blok B2 nakon remonta priključen na elektroenergetsku mrežu 8. juna 2015. godine. Glavni inženjer proizvodnje TENT B gospodin Ilija Radovanović izjavio je da je remont trajao 45 dana. On je dodao da je zamenjen i stavljen pod napon novi blok transformatora 725MVA, kao i …\nPotpisana izjava o realizaciji Jadransko-jonkog gasovoda\nOd 4. do 6. juna 2015. godine u Budvi u Crnoj Gori održan je peti „To be secure forum“ koji je posvećen budućim perspektivama globalne bezbedonosne strukture. U okviru ovog foruma predstavnici Vlade Crne Gore, Hrvatske i Albanije potpisali su izjavu o sprovođenju projekta Jadransko-jonskog gasovoda. Navedeno je da sve …\nNajpre realizovati gasovod Niš-Dimitrovgrad\nPotpredsednik Vlade Republike Srbije i ministar građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture gospođa Zorana Mihajlović izjavila je da je neophodno što pre realizovati projekat Niš-Dimitrovgrad kako bi se obezbedila energetska stabilnost zemlje. Gospođa Mihajlović je na konferenciji za novinare istakla da ovaj gasovod može najbrže da se završi. Ona je dodala i …\nPrioritet Srbije diverzifikacija snabdevanja prirodnim gasom\nU četvrtak 28. maja 2015. godine održan je Evropski biznis forum u Beogradu. U okviru foruma ministar rudarstva i energetike gospodin Aleksandar Antić istakao je da je ovaj kongres jedan od najvećih i najvažnijih u Beogradu. On je dodao i da je prioritet Srbije diverzifikacija snabdevanja prirodnim gasom, ali i …\nNa Borskom jezeru 26. maja 2015. godine počeo je šesti simpozijm sa međunarodnim učešćem „Rudarstvo 2015“. Simpozijum je otvorila državni sekretar Ministarstva rudarstva i energetike gospođa Mirjana Filipović koja je ovom prilikom istakla da je cilj resornog minstarstva da privuče investicije u sektor rudarstva i energetike. Pomoćnik ministra rudarstva i …\nAERS dala saglasnost na niže cene gasa\nAgencija za eneretiku Republike Srbije saopštila je 28. maja 2015. godine da je dala saglasnost na odluku da se od 1. juna 2015. godine smanji cena gasa za javno snabdevanje za oko 5 odsto. Kako je navedeno, cena gasa za kupce koji imaju pravo na javno snabdevanje biće niža za …\nManja cena gasa od 1. juna 2015. godine\nPredstavnici Agencije za energetiku Republike Srbije saopštili su „Tanjugu“ da će cena gasa u Srbiji od 1. juna 2015. godine biti smanjena za 5 odsto. Kako je istaknuto, cena gasa će biti snižena zbog cene nafte na svetskom tržištu, ali i zbog kursa dolara. Navedeno je i da će nova …


Politika - datum: 2021-04-23 NACIONALNI SAVJET ALBANACA U CRNOJ GORI PISAO ČELNICIMA PARLAMENTA I VLADE Dijaspora da ostane u registru boravišta\nNacionalni savjet Albanaca u Crnoj Gori, čiji je predsjednik Faik Nika, uputio je dopis premijeru Zdravku Krivokapiću, potpredsjedniku Vlade Dritanu Abazoviću, predsjedniku Skupštine Aleksi Bečiću i ministru unutrašnjih poslova, Sergeju Sekuloviću, tražeći obustavu dalje procedure oko najavljenih izmjena i dopune Zakona o registrima prebivališta i boravišta. Ističu da je za njih brisanje dijaspore iz registra boravišta štetno i neprihvatljivo.\n– Kao što smo do sada shvatili, iako još nezvanično, predlaže se „korekcija–ispravka“ registra prebivališta i boravišta, što znači uklanjanje ili brisanje iz registara svih onih koji trenutno nisu kod kuće ili se ne jave kod relevantnih organa da bi bili registrovani kao stanovnici u određenom roku. Za Albance u Crnoj Gori ova inicijativa je besmislena, osim što joj smisao daju sumnje da se iza nje kriju određeni politički ciljevi koji se planiraju ostvariti u budućnosti. Za nas ovo je neprihvatljivo, štetno, tendenciozno, svakako sa posledicama u pogledu pokazatelja etničke strukture u budućnosti, kao autohtoni narod na ovom području, s tradicijom i nasleđem s generacije na generaciju. Obavještavamo Vas da su naši stavovi po ovome pitanju jasni. Protiv smo promjena kojima je cilj naškoditi, diskriminisati i „isključiti“ našu dijasporu iz budućih procesa u Crnoj Gori, za koje takođe procjenjujemo da će imati direktan negativan uticaj na Albance koji ovdje žive. Takođe, vjerujemo da bi dijaspora trebala da ima apsolutnu prednost za svako odlučivanje u Crnoj Gori u odnosu na one koji su prije nekoliko godina došli iz drugih zemalja u Crnu Goru i žive ovdje već duži niz godina – navodi se u dopisu.\nOni mole predstavnike Vlade, Skupštine i MUP-a da još jednom preispitaju stavove po ovom pitanju i da uzmu u obzir mišljenje pripadnika svih zajednica koje čine Crnu Goru.\n– Inicijativa u ovakvoj formi kao što je prezentovana ne donosi ništa dobro Crnoj Gori, a još manje pripadnicima nacionalnih manjina. Dužni smo da radimo i angažujemo se svim demokratskim sredstvima protiv ove inicijative, kako se ne bi kršila, već unaprijedila prava naših sunarodnika u dijaspori. Uz nadu da će se pomoću dijaloga i razumijevanja postići najbolje rješenje prihvatljivo za sve, želimo Vam uspješan rad – piše u dopisu.


Elektronska trgovina - Blic Online\nEvropska komisija namerava da pokrene detaljnu istragu u oblasti elektronske trgovine (e-trgovine) s ciljem da se pomogne eliminisanje trgovinskih barijera i podstakne rast prekogranične razmene dobara i usluga unutar 28-člane Evropske unije, izjavila je u četvrtak evropska komesarka za zaštitu konkurencije Margret Vestager.\nKrkobabić: Idemo u susret elektronskoj trgovini\nGeneralni direktor "Pošta Srbije" i predsednik Partije ujedinjenih penzionera Srbije (PUPS) Milan Krkobabić potvrdio je danas da je "Pošta Srbije" na dobrom putu da ostvari saradnju sa nekom od velikih kineskih kompanija koje se bave elektronskom trgovinom.\nPočela konferencija o elektronskoj trgovini\nDanas je počela 14. po redu konferencija o elektonskom poslovanju i trgovini, poznata kao E- trgovina.\nUsvojen Zakon o elektronskoj trgovini\nPoslanici Skupštine Srbije usvojili su danas Izmene Zakona o elektronskoj trgovini koje bi trebalo da donesu pravnu zaštitu u trgovini elektronskim putem.\nOsnivač "Amazona" kupio "Vašington post"\nAmerička medijska kompanija "Vašington post" saopštila je juče da je okončala prodaju svojih izdavačkih poslova osnivaču kompanije za elektronsku trgovinu "Amazon" Džefu Bezosu, koji je u avgustu izjavio da kupuje te poslove za 250 miliona dolara.\nDa bi elektronska trgovina u potpunosti zaživela u Srbiji i da bi se pojednostavilo poslovanje neophodna je izmena zastarele zakonske regulative koja često predstavlja problem, rečeno je danas na panel diskusiji u okviru 13. međunarodne konferencije o elektronskoj trgovini i elektronskom poslovanju na Paliću.\nProces izmene i dopune Zakona o elektronskoj trgovini\nDanas ističe rok svim zainteresovanima u Srbiji da podnesu predloge za izmene i dopune Zakona o elektronskoj trgovini.\nKonferencija "E-trgovina 2012" od 25. do 27. aprila na Paliću\nDvanaesta konferencija o elektronskoj trgovini i elektronskom poslovanju "E-trgovina 2012", najveći domaći skup u ovoj oblasti, održaće se tradicionalno na Paliću od 25. do 27. aprila. Konferencija je posvećena popularizaciji elektronskog poslovanja u Srbiji, a obuhvatiće 26 predavanja, četiri panel diskusije i jednu radionicu.\nSajt NonStopShop.rs dobio nagradu za doprinos razvoju e-trgovine\nStručni odbor konferencije „E-trgovina 2011“ doneo je odluku da nagradu "E-trgovina AWARD 2011" za doprinos razvoju e-trgovine i e-poslovanja u Srbiji, dodeli kompaniji "Ringier Axel Springer doo" za projekat . www.NonStopShop.rs.\nKako uštedeti 600 miliona evra\nKupoprodaja putem interneta se razmahala u svetu: U Evropi se 40 a u SAD 70 odsto prometa obavi elektronski, pri čemu u najrazvijenijoj zemlji čak 750.000 porodica živi od moderne trgovine. Ipak, najdalje je otišla Danska, gde se gotovo celokupna prodaja obavi kompjuterom.


Miloš Lazić\t 17.05.2021. 19:20h 19:23h\nOn je u saopštenju naveo da je u ovih sedam godina urađeno mnogo kako bi se sanirale posledice nezapamćenog nevremena, a između ostalog renovirane su kuće, sanirani putevi i mostovi, pročišćena su rečna korita, popravljeni proboji na nasipima, rekonstruisano je svih šest crpnih stanica u Obrenovcu.\nUređeno je i očišćeno svih 67 kilometara unutrašnjih kanala u Obrenovcu, istakao je gradonačelnik i dodao da je i sanacija kanala Kupinac deo šireg projekta sancije od poplava.\nS obzirom da smo rekonstruisali crpne stanice, a da kanal Kupinac direktno zavisi od jedne crpne stanice, morala se nastaviti regulacija ovog kanala i povezivanje 21 samoizlivnog bunara radi bolje evakuacije vode iz daljih delova Obrenovca, kazao je Radojičić.\nPodsetio je da je projekat rekonstrukcije i čišćenja kanala Kupinac završen prošle godine, ukupne dužine od 5,6 kilometara, a vrednost ovih radova je 900 000 evra.\nPosebno ističem da su tokom 2015. godine rekonstruisani nasipi, vrednost te rekonstrukcije bila je 300 miliona dinara, a projekat je finansirala EU. U 2015. godini čistili smo korito reke Tamnave, potom i ušće reke Kolubare u Savu, gde je izvađeno preko 85.000 kubika mulja. Kancelarija za upravljanje javnim ulaganjima finansirala je ova čišćenja, a vrednost investicije je bila oko 100 miliona dinara, naveo je gradonačelnik.\nGovoreći o postignutim rezultatima i o tome šta je još Grad Beograd uradio kako bi se predupredile ovakve i slične situacije, Radojičić je istakao da Grad Beograd dodatno modernizuje tehnologije, radi boljeg kriznog menadžmenta u slučaju prirodnih nepogoda.\nJedno od rešenja je i situaciono-komandni centar sistema ranog upozorenja na prirodne nepogode. Ovaj moderan način obaveštavanja i uzbunjivanja biće od velikog značaja za građane Beograda u slučajevima opasnosti. To znači da će građani biti na vreme obavešteni, kao i sve službe sistema zaštite i spasavanja, kazao je on.\nGradonačelnik je podsetio da se u ovaj sistem tri decenije nije ulagalo, te da će nov sistem biti savremen po uzoru na velike svetske gradove, poput Rima i Moskve i dodao da je Grad Beograd izradio i Akcioni plan za klimatske promene sa procenom ranjivosti, koji se od 2015. godine sprovodi u kontinuitetu.\nOve godine izradili smo i Plan zaštite od poplava na vodotokovima drugog reda, a u Beogradu ima oko 1.100 kilometara takvih vodotokova. Procenjeno je da preko 180 vodotokova ima bujični karakter, a njihova regulacija u slučaju povećanih padavina je predviđena kroz ovaj Plan, rekao je Radojičić.\nNaš osnovni zadatak je, ističe, da predvidimo rizik i podignemo stepen bezbednosti građana.\nVredno smo radili u ovoj oblasti, i nastavićemo da radimo kako bismo je dal?je unapređivali. Još jednom želim da se u ime Grada Beograda, i nakon ovih sedam godina, zahvalim svim nadležnim službama, državnim insitutcijama, a posebno volonterima koji su dali sve od sebe te 2014. godine i pomogli u odbrani i saniranju štete, zaključio je gradonačelnik Radojičić.\nZAMENIK GRADONAČELNIKA BEOGRADA GORAN VESIĆ: Ne kupujte slike Jugoeksporta na aukiciji\nZoran RadojičićgradonačelnikBeogradprojekatklimatske promene


Produžio ugovor: Milinković još dve godine u Partizanu\nTrener Fudbalskog kluba Partizan Zoran Milinković produžio je ugovor sa crno-belima na još dve godine, objavljeno je na sajtu šampiona Srbije.\nPrethodni ugovor Milinkoviću je važio do kraja sezone, a dogovoren je u aprilu, kada je Milinković na klupi Partizana zamenio Marka Nikolića.\n„Rekao sam odmah po dolasku u Partizan i sada mogu samo da ponovim: ispunio mi se san, koji je dodatno ulepšan šampionskim trofejom. Velika mi je čast što sam dobio priliku da radim u klubu u kome sam odrastao i mogu samo da obećam da ćemo, i moj stručni štab i moja malenkost, na krilima trofeja koji je vraćen gde mu je i mesto, učiniti sve da nastavimo sa uspesima i napravimo korak više u Evropi. To je uostalom ambicija svih u klubu“, rekao je Milinković.\nMilinkovićeva prva briga posle produžetka saradnje sa Partizanom je predstojeći prelazni rok, kao i kvalifikacije za Ligu šampiona u kojima Partizan startuje od 2. kola polovinom jula, kada kreće i Super liga Srbije po novom sistemu.\nPartizan je u tek završenoj sezoni u Super ligi osvojio titulu šampiona, dok je u finalu nacionalnog Kupa poražen od Čukaričkog.\nOprostio sva dugovanja: Božinov raskinuo ugovor sa Partizanom


ZENICA Ove godine skuplje cijene smještaja u Studentskom centru\nNaslovnica NAJNOVIJE Obrazovanje ZENICA Ove godine skuplje cijene smještaja u Studentskom centru\nZenica – Kako je “Avazov” portal već pisao, u Studentskom centru Zenica i ove godine vladalo je ogromno interesovanje za smještajnim kapacitetom. Tako se zenički centar iz godine u godinu susreće sa većim brojem aplikacija od broja smještajnog kapaciteta, ali i pored jakog motiva još uvijek se ništa ne poduzima na iznalaženju rješenja za proširenje kapaciteta centra.\nPodsjetimo, ove godine se za 228 slobodnih mjesta u 54 trokrevetne i 33 dvokrevetne sobe pristiglo 326 aplikacija i to iz 12 iz općina Zeničko-dobojskog, 105 iz Srednjobosanskog i jedna iz Unsko-sanskog kantona, dok su četiri prijave iz RS-a.\nIpak, ove godine studenti će cijenu smještaja plaćati skuplje u odnosu na prethodnu i to za 15 KM, kada je cijena smještaja iznosila 91 KM. Ovo poskupljenje na 106 KM vjerovatno je utjecalo da se ove godine prijavilo nešto manje studenata nego prošle godine, čak za 45 aplikacija, ali ipak svi oni sa nestrpljenjem iščekuju 10. septembar kada će biti poznata lista primljenih studenata.


Građani još ne osjećaju koristi Zakona o ograničavanju cijena - preduzetnica.me\nPočetna»Teme»Građani još ne osjećaju koristi Zakona o ograničavanju cijena\nIako je rijetkost da se u našem parlamentu nešto usvoji jednoglasno, ni to našim građanima nije dovoljno da povjeruju političarima. Zakon o ograničavanju cijena osnovnih životnih namirnica zvanično u Službenom listu, a građani u nevjerici. Na priču o cijenama čak i burno reaguju, piše rtcg.me.\n“Vlada se obavezala i parlamentarna većina i ja očekujem da to bude a ako ne bude snosiće veliku odgovornost i vlada se mora mijenjati”, kazao je Predrag Bulatović iz DF-a.\n“Ono što je važno je da će građani osjetiti benefit ove intervencije u mjeri u kojoj u to država odredi a ono što je važno jeste da mi ne očekujemo i ne vjerujemo da će se poslodavci ponašati na način koji nije primjeren”, kazao je Filip Lazović iz Unije poslodavaca.\n“Svako snižavanje cijena je snižavanje cijena ono je pozitivno i mora se osjetiti u pozitivnom smislu, da li je ono dovoljno ili nije to je drugo pitanje”, kazao je Srđa Keković iz Unije slobodnih sindikata.\n“Važno je da te mjere koje budu, budu jasne, da se zna kako će se ta cijena formirarati. Moramo da znamo ko kontroliše taj zakon i mislim da se tu može uvesti neka vrsta krivične odgovornosti”, dodao je Keković.\n“Ovdje je posebno važno kontrolisati marže jer ljudi koji proizvode i prometuju te proizvode moraju imati određenu korist”, kazao je Keković.\n“Teret ove intervencije državne, da bi pospješila standard građana ne smiju podnostiti privrednici ni u normalnim okolnostima a ne u ovim”, dodao je Lazović.\nPrethodni PostIbrahimović: Očekujem posvećen rad da bi auto-put bio u upotrebi tokom ljeta\nSljedeći Post Proizvođači mlijeka traže subvencije 10 centi po litru


Tanjug 26. februara 2021. 12:32\nSOFIJA – Javni poziv za izbor izvodača radova na izgradnji gasne interkonekcije Srbije i Bugarske biće raspisan naredne nedelje, a ugovor bi trebalo da bude potpisan na leto, izjavila je danas u Sofiji potpredsednica Vlade Srbije i ministarka rudarstva i energetike Zorana Mihajlović, koja očekuje da u maju 2022. bude operativan taj gasovod.\nMihajlovićeva je danas razgovarala s ministarkom energetike Bugarske Temenuškom Petkovom o izgradnji gasne interkonekcije Srbija-Bugarska, ali i saradnji u drugim oblastima energetike.\n„Srbija i Bugarska imaju veoma dobre bilateralne, ali i prijateljske odnose, zahvaljujući dvojici predsednika, Aleksandru Vučiću i Bojku Borisovu. Posvećeni smo povezivanju regiona i važno je da uradimo sve što možemo da se dodatno povežemo. To već činimo u saobraćaju, ali je neophodno i u energetici“, rekla je Mihajlović, saopštilo je ministarstvo.\nKaže da su danas na sastanku razmenili informacije o trenutno najvažnijem projektu naše dve države, koji je od ogromnog značaja jer će nam omogućiti da još više budemo tranzitne države, da diverzifikujemo i snabdevače i puteve.\n„Omogućiće nam i konkurenciju i povoljnije cene gasa. Bugarska je završila tendersku proceruru, Srbija će sledeće nedelje raspisati javni poziv. Očekujem da na leto potpišemo ugovor, a u maju 2022. da imamo operativan gasovod“, rekla je Mihajlović.\nPetkova je poželela dobrodošlicu potpredsednici Mihajlović i srpskoj delegaciji, rekavši da je današnji sastanak važan zbog razmatranja svih bitnih pitanja u bilateralnoj saradnji dve države u energetici.\n„Realizacijom ovog projekta pokazujemo da delimo iste vrednosti i bliskost dva naroda. Gasna interkonekcija daje nam mogućnost diverzifikacije za ceo region i biće od koristi i privredi i našim građanima. Koristim priliku da zahvalim kolegama na konstruktivnom dijalogu i saradnji na projektima“, rekla je Petkova.


Monaku i Mitroviću istorijski trofej Evrokupa - Čivijaš radio\nMonaku i Mitroviću istorijski trofej Evrokupa\nKošarkaši Monaka u drugom meču finala Evrokupa pobedili su Uniks u Kazanju 86:83 i rezultatom 2-0 prvi put u istoriji osvojili neki od evropskih trofeja.\nOba tima ranije su obezbedila plasman u Evroligu u sezoni 2021/22.\nMeč u Tatarstanu bio je izjednačen od prvog do poslednjeg minuta što potvrđuje i činjenica da nijedan od timova nije imao više od šest poena prednosti.\nGosti iz Kneževine na poluvremenu su vodili 48:47 najviše zahvaljujući raspoloženom Robu Greju, koji je u prvih 20 minuta postigao 17 poena.\nEkipa Zvezdana Mitrovića je i u trećem periodu konstantno imala ne više od četiri poena prednostri, ali je Uniks ipak u odlučujuću deonicu ušao sa minimalnim vođstvom 67:66.\nIako je ruski tim imao podršku nešto više od 5.000 navijača, Monako nije popuštao i na 3:35 minuta pre kraja na semaforu je pisalo 79:73 za goste.\nMeđutim, iskusni Džamar Smit je posle tajm-auta sa osam vezanih poena kreirao seriju Uniksa 10:2 za preokret 15 sekundi pre kraja – 83:81. Monako je posle minute odmora preko Džalela O’Braena, koji je postigao koš uz dodatno slobodno bacanje, ponovo došao do prednosti 84:83 i domaćem timu je ostalo deset sekundi…\nOdgovornost je preuzeo Smit, ali nije pogodio ishitren šut za tri poena sa velike udaljenosti. Na drugoj strani Markos Najt je pogodio oba penala (86:83), a Smit iz teške pozicije ponovo nije bio precizan izvan linije 6.75 metara i veliko slavlje tima iz Kneževine moglo je da počne.\nGrej, koji je proglašen za MVP finalne serije, je bio najefikasniji sa 25 poena (4/7 za tri), O’Braen je dodao 16, a Di Bost i Najt (12sk, 4as) po 14.\nU domaćoj ekipi Džon Braun je zabeležio 16 poena i 10 skokova, Džordan Tiodor 15 (5sk, 6as), Ajzea Kenan 11, a Smit 10.\nPrevious Igokea igra precizno i karakterno\nNext Monako osvojio Evrokup i stigao do prvog evropskog trofeja u klupskoj istoriji – Sport


Za razvoj MSP u regionu 180 milijardi evra - Bizlife.rs\nZa razvoj MSP u regionu 180 milijardi evra\n09:25 Istanbul, 12/05/2013\nRazvoj malih i srednjih preduzeća (MSP) je izuzetno značajan za uspešnost privreda regiona centralne i istočne Evrope (CIE) i stoga je neophodno da ovaj sektor bude u fokusu bankarskog finansiranja, generalna je ocena učesnika dvodnevne Godišnje konferencije Evropske banke za obnovu i razvoj (EBRD), koja je danas završena u Istanbulu.\nU periodu od 2007. do 2013. godine u region CIE usmereno je 180 milijardi evra iz strukturnih fondova EU. Sličan iznos, kako se čulo, mogao bi biti dostupan i za period od 2014. do 2020. godine.\nBudući da EU finansira između 50 do 85 odsto vrednosti projekta, poslovne banke igraju ključnu ulogu u osiguravanju dodatnih sredstava.\nPored toga, Svetska banka, EIB i EBRD obvezali su se da će osigurati dodatnih 30 milijardi evra za rast u regionu CIE, za rešavanje prioritetnih područja kao što su MSP, obnovljivi izvori energije, energetska efikasnost i inovacije.\nUključivanje novih zemalja iz regiona CIE u Evropsku uniju i EMU u narednim godinama trebalo bi, istaknuto je na konferenciji, da osigura dodatni impuls za poboljšanje poslovnog okruženja u regionu.\nNakon ekonomskih potresa koji su karakterisali okruženje u poslednjih nekoliko godina, direktne strane investicije u CIE će se, prema predviđanjima evropskih finansijskih stručnjaka i bankara, postepeno oporaviti, a moguće i udvostručiti do 2020. godine.\nNa skupu je ukazano da region CIE i dalje ima značajan potencijal za rast, uz ocenu da će poboljšanje pokazatelja konkurentnosti, koji su već bolji od Latinske Amerike, samo osnažiti dalje napredovanje privredna u regionu.\nSpoljna trgovina će, ocenjeno je, i dalje biti glavni pokretač ekonomskog rasta u zemljama CIE, a Nemačka, Rusija, Italija, Kina i Holandija predstavljaće pet glavnih trgovinskih partnera ovog regiona.\nKao rezultat jačanja tražnje, kreditna aktivnost u regionu će se ubrzati u skladu s privrednim rastom.\nOčekuje se da će kreditiranje preduzeća nadmašiti kreditiranje potrošnje i da će u periodu od 2013. do 2015. godine dostići ukupnu prosečnu stopu rasta u jugoistočnoj Evropi od 7,1 odsto i stopu od 9,6 procenata u periodu od 2016. do 2020. godine.\nPredviđa se, takođe, da će se stope rasta kreditiranja potrošnje i stambenog kreditiranja dugoročno povećati kako u centralnoj, tako i u jugoistočnoj Evropi. U Turskoj i Rusiji očekuje se da će ukupni rast kreditiranja stanovništva nadmašiti dinamiku kreditiranja preduzeća.


Isplata penzionera u RS pocinje 10. avgusta\nOd septembra po penzije u banku\nBANJALUKA (Tanjug) - Direktor PIO fonda Ostoja Kremenovic potvrdio je da ce 10. avgusta poceti isplata julske i 20 posto majske penzije u RS. Isplata ovih penzija, za koje je Fond PIO obezbedio 27,5 miliona KM, obavljace se posredstvom pošta.\nOd 10. septembra penzionerima, koji žive u vecim gradovima, penzije ce biti isplacivane posredstvom banaka, dok ce se u seoskim podrucjima isplata penzija i nadalje obavljati posredstvom pošta. Fond ce sledece sedmice saopštiti preko kojih banaka ce se vršiti isplata penzija, kako bi gradani mogli da u tim bankama otvore svoje žiro-racune.\nDirektor "Srpskih pošta" Milutin Pejic pozvao je direktora Kremenovica da još jednom preispita odluku da penzije ubuduce budu isplacivane preko banaka, a ne putem pošta kao do sada.\n"Cemu tolika žurba da se postojeci ugovor jednostrano raskine i isplata penzija prepusti privatnim bankama samo dva meseca pre izbora", upitao je Pejic koji je kasnije dodao da Fond PIO "Poštama" za ranije usluge duguje više od pola miliona KM, kao i da pošte besplatno obavljaju pojedine poslove poput štampanja cekova za penzije.\nSarajevo: Otvara se nova istraga o masovnim ubistvima Srba\nPTT saobracaj izmedu RS i SRJ\nDemanti iz Zagreba: Kuna nece devalvirati\nSlovenci nude Hrvatskoj 150 miliona $ za Krško\n(Ne)obican dogadaj u grckom selu: Ljut što mu je NLO upropastio livadu\nHrvati i muslimani užurbano grade: Na srpskoj zemlji niklo 5.000 kuca


Oklahoma lako do pobede protiv Minesote, Lejkersi okončali seriju poraza\nBeta 26. decembra 2016. 08:00\nKošarkaši Oklahome pobedili su u noći izmedju nedelje i ponedeljka na svom parketu Minesotu sa 112:100, dok su Los Andjeles Lejkersi sa 111:102 pobedili Los Andjeles Klipers i tako okončali seriju od 11 uzastopnih poraza u NBA ligi.\nOklahoma je kod kuće nadigrala Minesotu i ostvarila 18. pobedu u sezoni, a još jednu sjajnu partiju pružio je Rasel Vestbruk koji je postigao 31 poen, uz 15 asistencija i sedam skokova, dok je Stiven Adamas postigao 22, a Enes Kanter dodao je 20.\nMinesotu je s druge strane predvodio Karl Entoni-Tauns sa 26 poena i osam skokova, a Endrju Vigins postigao je 23. Srpski košarkaš Nemanja Bjelica igrao je 11 minuta za Minesotu i za to vreme postigao je dva poena i ostvario jedan skok.\nOklahoma sada ima 18 pobeda i 12 poraza, dok Minesota s druge strane ima devet trijumfa i 20 poraza.\nLos Andjeles Lejkersi su protiv gradskog rivala prekinuli seriju od 11 uzastopnih poraza i tako ostvarili veoma bitnu pobedu u borbi za plej-of. Do 11. pobede u sezoni predvodio ih je Timofej Mozgov sa 19 poena i tri skoka, a Nik Jang je takodje postigao 19, ali je imao skok manje.\nU ekipi LA Klipersa istakli su Džej Džej Redik i Džamal Kroford sa po 22 poena, dok je Maris Spejts jedini još imao dvocifren učinak od 15 poena.\nLejkersi sada imaju 11 pobeda i 22 poraza, dok Klipersi s druge strane imaju 22 trijumfa iz 31 utakmice.\nRanije sinoć San Antonio je 119:100 pobedio Čikago, dok je u derbiju večeri Klivlend sa 109:108 savladao Golden Stejt, a Boston je sa 119:114 bio bolji od Njujorka.\nVesić: Drzava da reaguje na pretnje predsedniku i premijerki


Moskva: Ne znamo ko je izveo sajber-napad na Ameriku, ali mi s tim nemamo veze - 07.07.2021, Sputnik Srbija\nPortparol ruskog predsednika Dmitrij Peskov izjavio je da Kremlj ne raspolaže informacijama o tome ko je izveo nove sajber-napade na Sjedinjene Američke Države... 07.07.2021, Sputnik Srbija\nPritom je primetio da u poslednje vreme izlazi mnogo vesti koje se pojavljuju bukvalno svaki dan, a tiču se različitih sajber-napada i njihove navodne veze sa Rusijom.On je uveren da je „većina tih informacija potpuna laž“.Ranije je američka agencija „Blumerg“ objavila da su hakeri, navodno povezani s Rusijom, prošle nedelje hakovali sajt Nacionalnog komiteta Republikanske partije SAD. Ruska ambasada u SAD je reagovala, ističući da su te tvrdnje - izmišljotina.Zapad je više puta optuživao Rusiju za mešanje u unutrašnje stvari i sajber napade. Rusija je negirala sve optužbe, navodeći da zapadne zemlje nisu predočile nikakve dokaze. Moskva je takođe više puta izjavila da je spremna za dijalog o sajber-bezbednosti.Pročitajte još:\nvesti, rusija, svet, kremlj, sajber napad, sad\n14:08 07.07.2021 (Osveženo: 01:16 26.08.2021)\nPortparol ruskog predsednika Dmitrij Peskov izjavio je da Kremlj ne raspolaže informacijama o tome ko je izveo nove sajber-napade na Sjedinjene Američke Države, ali da to nema veze sa zvaničnom Moskvom.\n„Naravno, mi ne raspolažemo nekim detaljnim informacijama o tome. Možemo samo da ponovimo da šta god tamo da je bilo, a mi ne znamo šta je konkretno bilo, to ni na koji način nema veze a zvaničnom Moskvom“, rekao je Peskov.\nPritom je primetio da u poslednje vreme izlazi mnogo vesti koje se pojavljuju bukvalno svaki dan, a tiču se različitih sajber-napada i njihove navodne veze sa Rusijom.\nOn je uveren da je „većina tih informacija potpuna laž“.\nRanije je američka agencija „Blumerg“ objavila da su hakeri, navodno povezani s Rusijom, prošle nedelje hakovali sajt Nacionalnog komiteta Republikanske partije SAD. Ruska ambasada u SAD je reagovala, ističući da su te tvrdnje - izmišljotina.


Šta se dešava sa Sašom Pavlovićem? - Sportske.net\nBrojne uvrede protivničkih navijača dostojanstveno je istrpeo Saša Pavlović u prošloj utakmici polufinala plej-ofa, ali čak i u takvim uslovima nije pokazivao ni približno veliku nervozu, kao večeras pred svojim pristalicama.\nStvari se za Partizan večeras ne odvijaju kako su crno-beli očekivali, a jedan od razloga zbog čega je to tako, jeste i vidljiva nervoza Vujoševićevih igrača, što je najprimetnije kod Saše Pavlovića.\nNajiskusniji košarkaš Partizana se večaras dva puta našao u verbalnom sukobu sa igračima Zvezde. Prvo je to bilo sa Nikolom Kalinićem u prvom poluvremenu, kada je odgurnuo reprezentativca Srbije, a u drugom je to izgledalo još drastičnije u ''bliskom susretu'' sa Brankom Lazićem.\nPavlović ne samo što je odgurnuo Lazića, već ga je udario i u međunožje i slobodno možemo da kažemo da ovo nije Saša Pavlović na kakvog smo svi navikli.\nSve to je praćeno i njegovom bledom igrom, uz samo tri postignuta poena na ulasku u poslednju deonicu meča...