Villa Galatia je udaljena nekoliko kilometara od sunčanih plaža istočne obale ostrva Lefkada, gde se može uživati u plavim vodama Jonskog mora. Konsijerž na zahtev gostiju može organizovati iznajmljivanje…\nVilla Galini Lefkada nalazi se na odličnoj lokaciji na obali, sa lepim pogledom na more i kompleks ostrva (Scorpios, Sparti, Meganisi...), na 5 minuta vožnje od grada Nidri, na ostrvu Lefkada. Luksuzna…\nEfthalia Sklaveniti Villa se nalazi 60m od plaže, u jednom od najposećenijih mesta prelepog ostrva Lefkada, u mestu Nidri. U blizini vile nalaze se restorani, kafići, ležaljke i suncobrani za…\nGenny Pension smešten je blizu mora, u jednom od najposećenijih mesta Lefkade, Nidriju, na oko 17 km od grada Lefkasa na istočnom delu ostrva. Vila nudi 3 dvosobna apartmana i…\nKompleks Ionion Apartments se nalazi na udaljenosti od 200 metara od plaže i grada Nidri. Apartmani su smešteni u mirnom okruženju ispunjenim zelenilom, sa pogledom na Nidri, more i…


NSinfo: "Vreme je da se probudimo iz zimskog sna - utakmica u Nišu će vredeti i više od tri boda"\nLepši dani kao da su dodatno popravili atmosferu među\nAtmosfera je, hteli učenici trenera Ilije Stolice ili ne to da priznaju, bila obojena sivljim nijansama posle dva povezana neuspeha, u Kupu i prvenstvu, pa je reprezentativna pauza, utisak je, prijala igračima. Radili su jako i motivisano, a mogla je da se primeti kod njih rešenost da se podignu iz nokdauna i pokažu da mogu da igraju i te kako dobar fudbal.\n„Vreme je da se probudimo iz zimskog sna“, složio se snažni štoper Aleksandar Radovanović, prenosi Dnevnik.\n„Radili smo veoma dobro tokom pauze, jako i punim tempom i sve sam sigurniji da ćemo tek prikazivati najbolje partije ovog proleća. Priželjkujem da s njima počnemo već u subotu, kada idemo na teško gostovanje Radničkom i ta utakmica će za oba tima vredeti i više od tri boda. To kažem, jer nas uskoro očekuje plej-of i svaki bod, posebno kada je osvojen u duelima s direktnim rivalima za plasman u Evropu, donosi dodatnu sigurnost i uliva novu dozu samopouzdanja.“\nIz Niša poručuju da će publika u većem broju ispuniti tribine stadiona na Čairu, pa može da se očekuje fin ambijent i dobra fudbalska predstava.\n„Igrao sam dva puta s Radničkim u gostima, u vreme kada sam nosio dres Spartaka. Ni jednom nisam osetio gorčinu poraza i želim tu tradiciju da nastavim. Ubeđen sam da imamo bolji tim od Nišlija, ma siguran sam u to, pa će pred svima nama biti zadatak da moju tvrdnju dokažemo na terenu. Očekuje se lepo vreme, a mi se nadamo da će i teren biti dobar, što bi nam omogućilo da u delo pretočimo ono na čemu smo tokom proteklih dana radili. Znam da će ljubitelji fudbala doći u većem broju nego inače na tribine stadiona Radničkog, a ubeđen sam da će i naši navijači ponovo biti uz nas, jer nam njihova podrška mnogo znači.“


Svilanović: Crna Gora i Srbija obavile najbolji posao - Progovori o pregovorima\nSvilanović: Crna Gora i Srbija obavile najbolji posao\nSrbija i Crna Gora obavile su najbolji posao na putu procesa evropske integracije, pokazuje analiza Saveta za regionalnu saradnju (RCC), rekao je danas generalni sekretar te organizacije Goran Svilanović.\nOn je ukazao da je RCC prošle godine napravio istraživenje "Balkan barometar", u kojem su građani regiona jasno rekli da ih najviše brine nezaposlenost.\nNezaposlenost je, prema njegovim rečima, glavni problem, a drugi, kako su istakli građani, je ukupna ekonomska situacija.\n"Jasno je šta ljudi očekuju od svojih vlada, a to je isto ono što se nalazi u paketu da bi zemlje ušle u EU. Proces pridruživanja je reformski proces i ključne su njegove komponente i odnosi se na ono što je građanima problem", rekao je Svilanović novinarima u Sarajevu.\nOn je kazao da je Evropska komisija ove godine predstavila novu vrstu izveštaja o napretku, koja omogućava uporedvijanje zemalja.\n"Oni su dosta zanimljivi uporedivi. RCC je napravio isti analizu kako ko stoji na putu evropskih integracija. Na tom putu očigledno su najbolji posao uradili Crna Gora i Srbija", precizirao je Svilanović.\nOn je rekao da su očekivanaj da će sve zemlje unaprediti svoje reformske napore da se pridruže EU.\nSvilanović ističe da se radi o procenu koji će trajati godinama, i da su jedni od najvećih problema regiona vladavina prava i niska stopa rasta.\nKada je reč o izveštajima o napretku, Svilanović je ukazao da EU koristi jezik koji je nekada dosadan, ali kada kažu "blagi napredak", "izvestan napredak" iza toga je snažna poruka.\n"Jedna stvar je usvojiti zakon u parlamentu, a drugo šta se primenjuje i kakav je rezultat reformi", podvukao je Svilanović.\nOn je rekao da građani vide debatu u parlamentu, usvajanje zakona, ali ne vide, a to je najnegativnija ocena i u izveštajima, primenu zakona.\n"Očekuje se od vlada da promene odnos prema tome i za to je potrebno jačati nezavisna tela koja će stalno vršiti pritisak na vladu da bi ispunili svoju obavezu", zaključio je Svilanović.\nSavet za regionalnu saradnju za bolje povezivanje zapadnog Balkana\nSvilanović je, govoreći na konferenciji "Regionalna saradnja u jugoistočnoj Evropi - zajedničkim radom napred ka EU", ocenio da su strategija širenja i izveštaji o napretku, koji je Evropska komisija nedavno objavila, fer i izbalansirana analiza situacije na zapadnom Balkanu.\nRegionalna saradnja, prema njegovim rečima, ima značajnu ulogu u procesu približavanja EU, pri čemu će povezanost i dobrosusedski odnosi biti u fokusu.\nRCC će se, kako je najavio, posvetiti posebno pitanju veština i mobilnosti, pošo je trgovina već liberalizovana CEFTA sporazumom, a cilj je ove organizacije da se liberalizuju i usluge.\n"Želimo da uklonimo prepreke za stručnu radnu snagu da može da radi širom regiona, za šta je neophodo priznavanje profesionalnih diploma. U drugoj polovini iduće godine treba da počnu pregovori, i nadam da se da će do 2018. biti dogovorena lista profesija koje bi bile standarizovane širom zapadnog Balkana", rekao je Svilanović.\nOn je kao primer najavio lekare, koji bi trebalo da dobiju mogućnost da rade širom regiona sa svojom diplomom.\nKada je reč o konkurentnosti RCC želi da uspostavi regionalni investicioni sporazum, koji bi doneo ista pravila za investitore u čitavom regionu.\n"Ideja je da se uspostavi jedinstveno investiciono tržište na zapadnom Balkanu. Za investitore to bi bila važna poruka, jer bi imali mnogo veće tržište", objasnio je Svilanović.\nTakođe postoji namera da se pospeši privrda duž transportnih koridora, koje RC C želi da pretvori u ekonomski održive koridore.\nTako je cilj RCC da napravi mapu industrija duž koridora i pormoviše regionalne klastere, kako se ne bi koncentrisala ulaganja samo u par gradova duž jednog koridora.\nIsto tako RCC namerava da radi na smanjenju troškova rominga, sledeć put EU po ovom pitanju.\nPored toga RCC želi i objedinjavanje informativnih sistema regiona.\n"U junu iduće godine RCC će ponuditi preporuke kako bi na Smaitu u Parizu bilo razgovora o ovim temama", najavio je Svilanović.\nOn je podvukao da je RCC broker sporazuma koji su postignuti u regionu.


Ford izbegava penale zbog prekomerne emisije CO2 uz pomoć "ugljeničnih kredita" - Vrele gume\nokt. 19, 2020 u 10:57 am\n19 oktobra, 2020 nema komentaraco2ekološka regulativaevropska komisijaEvropska UnijaTeslaToyota\nFord će po svemu sudeći izbeći penale koje uvodi Evropska unija\nOva godina nije laka za proizvođače automobila, ali će naredna biti još teža, jer je Evropska unija najavila rat protiv CO2. Očekuje se da „Plavi oval“ neće dostići neophodan flotni prosek, tako da će kompanija iz Dirborna posegnuti za „ugljeničnim kreditima“, da bi se neutralisao uticaj modela koji prekomerno zagađuju.\n„Ford je prisiljen da se okrene rivalima da bi se uskladio s evropskim ciljevima vezanim za emisiju izduvnih gasova“, piše Financial Times, a jedan od razloga za ovaj potez je Kuga PHEV. Čak 27.000 jedinica ovog modela je povučeno u avgustu 2020., a stopiranje narudžbina je stavljeno na snagu zbog rizika od pregrevanja baterija.\nDa bismo razumeli do koje mere je Kuga PHEV značajna za Ford u Evropi, treba u jednačinu staviti emisiju CO2 kompaktnog krosovera, koja iznosi 32 grama po kilometru (WLTP), što je daleko niže od emisije „zelenih“ modela kao što su Mondeo Hybrid ili Fiesta s 1,0-litarskim EcoBoost blago hibridnim pogonskim sklopom.\nPod novom CO2 regulativom, Fordu i drugim etabliranim proizvođačima poput Daimlera i Volkswagena, dozvoljeno je da kupujuju takozvane „ugljenične kredite“ od ekološki podobnih marki. U pomoć tu, između ostalih, priskače Toyota, koja ima najnižu prosečnu emisiju CO2 za nova putnička vozila u ovom delu sveta, zahvaljujući gami baziranoj na hibridima.\nJoš jedan kandidat je Tesla. Da podsetimo, kompanija Ilona Maska je pomogla Fiat Chrysler Automobilesu 2019., upravo s „ugljeničnim kreidtima“. Da bi izbegla penale vezane za emisiju CO2, FCA je potrošila 120 miliona evra samo prošle godine.\nRenault i Volvo su takođe odlučili da objedine „ugljenične kredite“, što znači da Ford ima najmanje četiri opcije da bi 2020. završio bez kažnjavanja od strane Evropske komisije, koja kaže da su automobili odgovorni za oko 12 odsto emisije CO2 u EU.\nU 2021., ciljna vrednost za nove automobile će biti 95 grama po kilometru. Ukoliko neki proizvođač prekorači ovu brojku, primenjuju se penali od 95 evra po gramu prekoračenja, i to za svaki registrovani automobil te godine. Drugim rečima, neuspevanje usklađivanja s novom regulativom će proizvođače automobile prilično papreno koštati.\nTagovico2ekološka regulativaevropska komisijaEvropska UnijaTeslaToyota


"Film me nije toliko uplašio koliko me bilo strah Entonija Hopkinsa": Džodi Foster o snimanju filma "Kad jaganjci utihnu" - Nedeljnik\nZanimljivo je i da se Entoni Hopkins pojavljuje u filmu tek nešto više od šesnaest minuta. I da za to vreme nijednom ne trepne\nOd kultnog filma "Kad jaganjci utihnu" Džonatana Demija prošlo je dugih 28 godina, a i danas je jedan od najbolje snimljenih trilera s elementima horora.\nTemeljen je na romanu Tomasa Harisa, njegovom drugom delu o Hanibalu Lektoru, psihijatru i kanibalu - serijskom ubici. Film je osvojio pet Oskara, uključujući onaj za najbolji film, kao jedini horor koji je odneo glavnu nagradu.\nNajvažniju ulogu u filmu tumači Entoni Hopkins, koji je svojim ekspresijama, frazama i pogledima kod gotovo svakog gledaoca uspeo da utera strah u kosti, međutim, nisu gledaoci jedini koji su od njega strahovali. Među uplašenijima je na setu bila tada 29-godišnja Džodi Foster, koja je igrala FBI studentkinju, Klaris Starling.\nOva uloga prvobitno je bila namenjena glumici Mišel Fajfer koja ju je odbila nakon što je pročitala scenario, uz obrazloženje da ima previše gnusnih scena.\nSa druge strane, za Džodi Foster to u početku nije predstavljalo problem.\n"Zapravo, film me nije toliko uplašio koliko me bilo strah Entonija Hopkinsa", objasnila je Foster i dodala da zbog toga čak nisu mogli zajedno ni da snimaju scene u kojima oboje treba da se pojave u kadru. Scene u kojima Foster razgovara s Entonijem snimali su odvojeno pa ih spajali u montaži, prenosi ovu zanimljivu anegdotu T portal.\nU sceni u kojoj se Klaris upoznaje sa Hanibalom u filmu, Fosterova je zapravo upoznala i samog Hopkinsa.\nZanimljivo je i da se Entoni Hopkins pojavljuje u filmu tek nešto više od šesnaest minuta. I da za to vreme nijednom ne trepne.\nOdnos između Lektora i agentkinje Klaris baziran je na stvarnom odnosu između serijskog ubice Teda Bandija i nekadašnjeg detektiva i profesora kriminalistike Roberta Kepela.


Dan online - Drustvo: Hitno mijenjati akt o RTCG - 2020-12-26\nDrustvo MEDIJA CENTAR PREDAO AMANDMANE\nGoran Đurović Hitno mijenjati akt o RTCG\nMediJa centar pozvao je Skupštinu da hitno zakaže vanrednu sjednicu u januaru naredne godine i izvrši izmjene Zakona o nacionalnom javnim emiteru RTCG. Medija centar je juče predstavio predlog izmjena tog akta koji je dostavljen 22. decembra svim poslanicima.\n– Medija centar je predložio promjene zakona kojima se jača samostalnost i funkcionalnost RTCG. Predložili smo da se umjesto sadašnjih devet imenuje 13 članova Savjeta RTCG i tako osigura bolja zastupljenost i obuhvat javnog interesa u ovom tijelu. Predlažemo da se propiše duži period „hlađenja” od partijskih funkcija, kako bi se smanjila mogućnost uticaja političkih stranaka – navodi direktor Medija centra Goran Đurović.\nPredlažu i širi opseg lica koja ne mogu biti nominovana za članove Savjeta. Kažu da je radi veće odgovornosti i boljeg ispunjavanja zadataka koje utvrđuje Savjet neophodno podići stepen odgovornosti generalnog direktora RTCG koji je dužan da sprovodi odluke Savjeta.\n– Medija centar zato predlaže da se prošire mogućnosti za razrješenje generalnog direktora i na sutuacije koje se odnose na poslovanje javnog sevisa, odnosno da generalni direktor, osim nepoštovanja zakona i opštih akata RTCG i pričinjavanja veće štete, može biti razriješen i ukoliko ne realizuje godišnje programske planove koje donosi Savjet – kazao je Đurović.


Nedelju dana od proglašenja nezavisnosti\nHašim Tači sa zastavom Kosova\nPremijer Kosova, Hašim Tači, izjavio je danas da je nedelju dana posle proglašenja nezavisnosti, čitava teritorija Kosova pod kontrolom NATO-a, UNMIK-a i Kosovske policijske službe.\nTači je rekao da se napadi u Beogradu ne mogu dovoditi u vezu sa srpskim narodom koji živi na Kosovu.\nInstitucije Kosova sa velikom pažnjom prate događaje u severnoj Mitrovici i spremne su da se suoče sa svim izazovima, izjavio je premijer Kosova, Hašim Tači.\nNedelju dana po proglašenju nezavisnosti, Tači se osvrnuo na nemire u Srbiji, koje je nazvao primitivnim reakcijama, dodavši da se to ne može dovoditi u vezu sa srpskim narodom koji živi na Kosovu.\n“Kosovo je i njihova domovina. Sva prava manjina u afirmativnom smislu biće poštovana,” kazao je Tači. On je rekao da će biti uz Srbe, ističući kako će se svi nezadovoljni veoma brzo adaptirati na pozivitnu i demokratsku realnost.\nPremijer je rekao da se na celoj teritoeji Kosova pažljivo prati situacija, a posebno na severu.\n“Sve što preduzimamo je za dobrobit svih građana i očuvanja teritorijalnog integriteta Kosova. Svaki deo teritorije Kosova je pod punom kontrolom NATO snaga, UNMIK policije i Kosovske policijske službe,” rekao je Tači.\nTači je prvi put posle proglašenja nezavisnosti obišao grob bivšeg predsednika Kosova, Ibrahima Rugove.\n17. februara Skupstina Kosova usvojila je Deklaraciju o nezavisnosti, čime je Kosovo definisano kao država “formirana na osnovu plana Martija Ahtisarija”, koji predviđa nezavisnost koju će nadgledati misija EU.\nU Deklaraciji se kaže da je Kosovo “demokratsko i mutlietničko društvo”. Posle proglašenja nezavisnosti, SAD, većina zemalja EU, te zemlje Islamske konferencije priznali su Kosovo kao državu.\nS druge strane, zvanični Beograd je kazao da nikada neće priznati državu Kosovo, a višednevnim protestima Srba izražava se protivljenje proglašenju nezavisnosti Kosova.\nInače, na institucijama Kosova već sedam dana vijori se nova zastava, koja ima plavu osnovu sa kartom Kosova bele boje u sredini, a iznad toga šest zvezdica, koje označavaju broj zajednica koje ovde žive.


LAVROV O DOGAĐAJIMA U BELORUSIJI: Nije im cilj samo da se umešaju, nego da narodu nametnu pravila! Rusija je zabrinuta\nzabrinuti zbog spoljnih igrača\n19.08.2020. 13:37h 19.08.2020. 13:38h\nMinistar spoljnih poslova Rusije Sergej Lavrov rekao je da je Rusija zabrinuta zbog pokušaja spoljnih igrača da iskoriste tešku situaciju u Belorusiji za nametanje svojih pravila, istovremeno pozivajući Zapad da se priseti čime se završilo njihovo "posredovanje" u Ukrajini 2014. godine.\n"Događaji u Belorusiji nas veoma zabrinjavaju. Zabrinjavaju nas pokušaji da se iskoriste poteškoće sa kojima se trenutno suočava Belorusija, beloruski narod i rukovodstvo kako bi se spolja umešali u te događaje, procese. Nije im cilj samo da se umešaju, nego da beloruskom narodu nametnu pravila koja spoljni igrači smatraju korisnim za sebe. Niko ne krije da je reč o geopolitici, borbi za postsovjetski prostor. Videli smo tu borbu i u prethodnim fazama razvoja situacije nakon što je SSSR prestao da postoji. Poslednji primer je Ukrajina", istakao je Lavrov za televiziju "Rusija 1".\nOn je naglasio da je ubeđen da se beloruski narod samostalno može izboriti sa trenutnom situacijom.\n"Nadam se da će Belorusi, kao i svi prijatelji Belorusa u inostranstvu, a Belorusija ima mnogo prijatelja, da će uspeti da sami reše svoja pitanja i da se neće slušati one kojima je Belorusija potrebna samo kao geopolitički prostor kako bi širili svoju destruktivnu logiku koja glasi 'ili ste sa Rusijom, ili ste sa Evropom'", rekao je Lavrov.\nPrema njegovim rečima, tokom ukrajinskog majdana 2014. godine upravo s tom logikom "ili – ili" istupali su mnogi zvaničnici zemalja Evropske unije.\n"Sada govore o 'posredništvu' – čujemo predloge iz Litvanije i Poljske, neko je rekao da bi OEBS trebalo da bude posrednik – pozivam sve ko iznosi takve ideje da to ne čini preko mikrofona, nego da direktno predloži Belorusima, pre svega beloruskom rukovodstvu. Sve koji govore da je posredovanje jedini način da se izađe iz trenutne situacije, pozivam da ne zaborave kako su naše zapadne kolege 'posredovale' 2014. godine tokom majdana u Kijevu", upozorio je Lavrov.\nSaopštenja baltičkih zemalja, Poljske kao i Evropskog parlamenta o situaciji u Belorusiji su isključivo geopolitičkog karaktera, ukazao je Lavrov.\n"Ovo što sada čujemo iz evropskih prestonica, pre svega iz baltičkih zemalja, kao i iz Poljske, Evropskog parlamenta – tu se ne radi o predsedniku Belorusije Aleksandru Lukašenku, ljudskim pravima i demokratiji. U pitanju je geopolitika, ta ista pravila koje naši zapadni partneri žele da uvedu u svakodnevni život na našem kontinentu i drugim delovima sveta", smatra ruski ministar.\nOn je rekao da se nada da će Belorusi, koji su nezadovoljni rezultatima izbora u Belorusiji, pokazati spremnost za dijalog sa vlastima.\nLavrov je konstatovao da izbori u Belorusiji nisu bili idealni, ali da ih ne treba iskorišćavati za potkopavanje normalnog dijaloga između vlasti i društva.\n"Izbori nisu bili idealni, i ima više dokaza koji ukazuju na to. To priznaje i belorusko rukovodstvo, koje pokušava da stupi u dijalog sa građanima, koji protestuju protiv onoga što smatraju kršenjem svojih prava", rekao je ruski ministar.\nMOŽE SE PROTESTOVATI I BEZ RUŠENJA GRADA: Ovi demonstranti u Minsku ostavili su sve bez teksta! (VIDEO)\nLUKAŠENKO PORUČIO: Zapadne države finansiraju ulične skupove i nerede u Belorusiji, umesto da gledaju svoje probleme\nZAPAD U PARANOJI, SATELITSKI PRATE LETELICE: Avion ruske vlade bio u Minsku!\nNE SMIRUJE SITUACIJA U BELORUSIJI: Nova hapšenja u Minsku, policija rasterala građane ispred fabrike traktora (VIDEO)\nSergej LavrovBelorusijaRusijaministar spoljnih poslovaprotestidemonstracijenerediUkrajinaZapadMajdanizboriglasanje


STARTEGIJA RAZVOJA: Kako općina Konjic tretira organizacije civilnog društva (OCD)?\nSavez općina i gradova u FBIH za vijećnike OV Konjic u ponedjeljak, 28. 1. 2019. godine sa početkom u 10 sati održat će praktičnu obuku o ulozi OCD u razvojnim procesima na lokalnom nivou i prednostima transparentne dodjele javnih sredstava u skladu sa LOD metodologijom.\nOPĆINA KONJIC KAO PENTAGON: Raspisan javni poziv za izbor predstavnika NVO sektora – kriteriji za izbor pod visokim naponom\nOpćina Konjic raspisala je po prvi put javni poziv za izbor predstavnika NVO sektora te demonstrirala izuzetno visoke kriterije kao da se aplicira za rad u američkom ministarstvu odbrane – Pentagonu, a ne u lokalnoj zajednici.\nJučer je neformalna grupa mladih na poznatom konjičkom izletištu Vrtaljica postavila klupe i kante za smeće u sklopu projekta „Pluća našeg grada“ kojeg mentorski vodi Udruženje mladih „Perspektiva“.\nDobar komšija zlata vrijedi!\nUdruženje „Volonteri i prijatelji konjičke regije“ (VIPK) Konjic u saradnji sa Organizacijom kreativnog okupljanja (OKO) iz Nevesinja i uz pokroviteljstvo Ambasade SAD u BiH upućuje mladim Konjičanima,


Kašnjenje zarada u kragujevačkom Kliničkom centru, raniji prekršajni postupak protiv ustanove obustavljen – Radnik.rs\nRadnik.rs > Priče > Kašnjenje zarada u kragujevačkom Kliničkom centru, raniji prekršajni postupak protiv ustanove obustavljen\nAutor: Ekipa sajta Radnik 26/02/2021 0 komentara\ndugovi, inspekcija rada, isplata plata, istekao ugovor, kašnjenje zarada, Klinički centar Kragujevac, nemedicinski radnici, prekršaj, rad na određeno\nNemedicinskim radnicima koji su angažovani na određeno vreme u Univerzitetskom kliničkom centru Kragujevac kasne zarade jer se one finansiraju iz sredstava ustanove, a ustanova je opterećena ranijim dugovima, navode za Radnik.rs iz ovog kliničkog centra.\nO problemu kašnjenja zarada u ovoj ustanovi Radnik.rs je pisao i 2018. godine. Iz inspekcije rada su tada su podneli zahtev za pokretanje prekršajnog postupka zbog neisplaćivanja zarada i neizdavanja obračuna zarada protiv Kliničkog centra Kragujevac. Prema navodima iz Kliničkog centra, ovaj prekršajni postupak je obustavljen.\nPitanje sindikata za ministra zdravlja\nSavez samostalnih sindikata Kragujevca objavio je 10. februara otvoreno pismo za ministra zdravlja Zlatibora Lončara. U otvorenom pismu navodi se više pitanja na koja sindikat traži odgovor, a koja su rezultat, kako navode, žalbi građana.\nJedno od pitanja bilo je – „Zašto Klinički centar u Kragujevcu pomoćnim radnicima angažovanim na određeno vreme nije isplatio i onako nisku decembarsku platu“?\nJugoslav Ristić, predsednik Saveza samostalnih sindikata Kragujevca, kaže da su se zbog ovog problema radnice ove ustanove obraćale sindikatu.\n„To su uglavnom čistačice, servirke, radnici na higijeni. Mi smo taj problem odmah prijavili inspekciji rada“, kaže Ristić i kaže da je, prema njegovim informacijama, inspekcija sprovela nadzor, ali da još nema obaveštenje o ishodu nadzora.\nRistić kaže da se među njima nalaze i radnici kojima ističe dve godine rada po ugovoru na određeno vreme i da se boje da im ugovor neće biti produžen, odnosno, u skladu sa Zakonom o radu, da neće dobiti preobražaj na ugovor na neodređeno vreme.\n„Poseban je problem što su neke od tih radnica radile u crvenoj (COVID-19) zoni“, kaže Ristić.\nRadnik.rs do kraja rada na ovoj priči nije dobio odgovor Ministarstva zdravlja da li je to ministarstvo upoznato sa problemom kašnjenja zarada u ovoj ustanovi.\nDvadeset pomoćnih radnica ove ustanove okupilo se pred ulazom u Klinički centar Kragujevac 23. februara jer im ugovor ističe, a nakon sastanka sa direktorom im je rečeno da im ugovori neće biti produženi u naredna dva meseca, izvestio je TV N1.\nDugovi i blokada računa Kliničkog centra\nRadnik.rs uputio je pitanja Univerzitetskom kliničkom centru Kragujevac u vezi sa tvrdnjom sindikata da ova ustanova kasni sa isplatom zarada.\nIz Kliničkog centra potvrđuju da problemi postoje za one radnike čija se zarada obezbeđuje iz sredstava ustanove, a ne iz Republičkog fonda za zdravstveno osiguranje.\n„Teškoće oko otplate dugova iz ranijeg perioda kao i trenutne blokade računa Univerzitetskog kliničkog centra Kragujevac otežalo je prikupljanje finansijskih sredstava za isplatu zarada pomenutim zaposlenima“, piše u odgovoru.\nU odgovoru se takođe ističe da su neizmirene obaveze iz ranijeg perioda nastale na osnovu ugovora sa dobavljačima.\n„Dobavljači mesecima i godinama unazad sprovode izvršenja na računu ustanove čima blokiraju račun i oduzimaju sredstva namenjena za plate zaposlenih“, navodi se u daljem odgovoru.\nPrema podacima Narodne banke Srbije, dva računa kragujevačkog Kliničkog centra nalaze se u blokadi od 24. februara. Računi su od decembra 2018. u povremenoj blokadi, ukupno 85 dana, a ukupan iznos blokade od tada je 4.896.286 dinara. Ostalih osam računa Kliničkog centra nisu podložni blokadi.\nIz Kliničkog centra su naveli i da je epidemiološka situacija otežala priliv sredstava.\nKada je reč o radnicima kojima ističu ugovori na određeno vreme, iz ove ustanove kažu da „ceneći doprinos nemedicinskih radnika u COVID pandemiji.. UKC Kragujevac čini maksimalne napore da najboljim radnicima omogući prijem u radni odnos kod drugih poslodavaca koji su vezani za UKC Kragujevac“.\nPrema navodima ustanove, tu se konkretno misli na usluge čišćenja koju ova ustanova obezbeđuje preko javnih nabavki.\nO problemu kašnjenja zarada u ovoj ustanovi Radnik.rs je pisao 2018. godine. Tvrdnja zaposlenih je tada bila da pomoćnim radnicima, čistačicama i servirkama plata koja iznosi oko 24.000 dinara mesečno kasni šest meseci.\nIz Kliničkog centra su tada naveli da je jedan od uzroka kašnjenja isplate zarada višak od 46 radnika koji su primljeni na neodređeno vreme u prethodnom periodu. Takođe, naveli su da ustanova ima dug prema RFZO u iznosu od 45 miliona, kao i dug za lekove.\nPortal Radnik se tada obratio inspekciji rada tražeći informacije o tome da li je inspekcija sprovodila nadzor u Kliničkom centru Kragujevac zbog neisplaćenih zarada.\nIz inspekcije su naveli tada da su naložili Kliničkom centru da dostavi obračune zarada radnicima i da su podneli zahtev za pokretanje prekršajnog postupka zbog neisplaćivanja zarada i neizdavanja obračuna zarada protiv Kliničkog centra Kragujevac.\nBudući da se problem kašnjenja zarada nastavio i 2021. godine, Radnik.rs pitao je Klinički centar kako je završen prekršajni postupak iz 2018. koji je inicirala inspekcija rada.\n„Obaveštavamo Vas da je Prekršajni sud u Kragujevcu doneo Rešenje kojim se obustavlja pomenuti prekršajni postupak“, piše u odgovoru Kliničkog centra.\nRadnik.rs tražiće od suda spomenuto Rešenje.


Šapić očekuje da SPAS bude treći na izborima\nГЛАСРАЗУМА.РС 5 јуна, 2020 5 јуна, 2020\nLider Srpskog patriotskog saveza Aleksandar Šapić izjavio je da očekuje da njegova stranka ostvari treći izborni rezultat na predstojećim parlamentarnim izborima, dok prognoze na lokalnim nije hteo da iznosi na predizbornom skupu na stranačkim štandovima u Užicu.\n„Iako nemamo takav status u medijima, ni kod političkih analitičara na čije mišljenje i prognoze se nikad nisam previše ni oslanjao, dve sedmice pre izbora ja verujem da imamo objektivne šanse da budemo trećeplasirana politička organizacija u zemlji i mislim da bi to bio veliki uspeh SPAS“, naglasio je Šapić.\nOn je istakao da članovi i pristalice SPAS-a neće učestvovati u uzavreloj političkoj kampanji, koja to postaje, kako je rekao, zarad nekih političkih poena.\n„Mi u podelama nećemo učestvovati, jer ne počinje život i ne završava se izborima. Treba u miru da živimo jedni sa drugima i da se trudimo da za našu ulicu, kraj, mesto uradimo što više“, naglasio je Šapić.\nSrpski patriotski savez će na lokalnim izborima u Užicu 21. juna učestvovati sa listom „Aleksandar Šapić – Pobeda za Užice“, koja je proglašena pod rednim brojem 3.\nNovinarstvo nije izliv hrabrosti, već naša dužnost


Novi dres za novi početak - Sportske.net\nNovi dres za novi početak\nReprezentacija Srbije danas je odigrala nerešeno na prijateljskom turniru na Kipru protiv selekcije domaćina. Novost je da su reprezentativci premijerno nosili nove dresove koje je za reprezentaciju izradila kompanija "Najki".\nTurnir na Kipru ovih dana predstavljan je kao novi početak srpske reprezentracije. Rezultati sa ovog turnira bili su mnogo povoljniji nego oni iz prethodnog perioda ali igra još uvek nije na zadovoljavajućem nivou.\nPored debija mladih igrača na ovom turniru, premijeru u A selekciji imao je i novi dres srpskog tima koji će ubuduće biti korišćen na utakmicama koje naša selekcija bude igrala kao gost.\nDanas je protiv Kipra novi dres prvi put bio na plećima reprezentativaca a verujemo da će u novom ruhu naši momci nizati pobede na gostovanjima.


Peres-Sala: Ma bi bio dobar u svakoj trkačkoj kategoriji - Serbiaring\n10/16/2014 Aleksandar Babić Vesti, WTCC 0\nI kvalifikacionim i trkačkim rezultatom na svojoj domaćoj WTCC rundi u Šangaju, Ma Ćinghua poručio je da još kako ima šta da pokaže na svetskoj turing sceni. Nastupom na domaćoj stazi, možda i više nego trijumfom u Rusiji, Kinez je poslao snažan signal onima koji su sumnjali u njegove mogućnosti.\nA pre samo četiri meseca, njegova pobeda na trci 2 u Moskvi, na debitantskom WTCC nastupu, bila je senzacija u svetu automobilskog sporta. Jedan čovek ipak ni tada nije bio zatečen – to je Luis Peres-Sala, bivši F1 i turing trkač, koji je pratio kineskog trkača još kada je ovaj pravio prve korake u formula kategorijama.\nŠpanca skoro da je zabavilo opšte zaprepašćenje izazvano moskovskim rezultatom četvrtog musketara Sitroen rejsinga. „Ljudi su odjednom shvatili koliko je dobar, ali ja sam to znao mnogo ranije,“ kazao je bivši pilot Minardija.\nPeres-Sala bio je direktor F1 tima HRT i sarađivao je sa kineskim vozačem kada je ovaj bio tester sićušne ekipe i za nju na četiri gran prija u sezoni 2012. vozio treninge petkom. Bilo je to u Italiji, Singapuru, Abu Dabiju i Ostinu.\n„Bili smo mali tim, mučili smo se sa svim i svačim, ali Ma je uspeo da nas zadivi. Bio je konkurentan na stazi, nikada nije pogrešio i takođe je umeo da da odlične tehničke povratne informacije našim inženjerima. Tokom ta četiri petka uvek je prelazio prag od 107% u odnosu na najbržeg, a to nama uopšte nije bilo garantovano.“\nŠpanac čvrsto veruje: „Ma je talentovan i veoma brz, veoma smiren i u automobilu i izvan njega, a sada je stekao poprilično iskustvo vozeći veoma različite tipove automobila. On može da bude dobar u svakoj kategoriji auto-sporta i siguran sam da je Sitroen dobro odabrao kada ga je angažovao.“


Zaključci XXII skupštine PU Lokal pres – LocalPress\nAsocijacija će se pred nadležnim organima i javnošću zalagati za definisanje pojma „medijski stručnjak“ na način da je reč o licu koje ima ili odgovarajuće akademsko obrazovanje u oblasti medija ili višegodišnje iskustvo u vezi sa medijima ili iskustvo u evaluaiciji projekata.\nAsocijacija će se zalagati za stav da organ javne vlasti nema pravo da preinačava predlog stručne komisije ni u pogledu projekata koji su odabrani, ni u pogledu iznosa koji su za te projekte predloženi, uz zahtev da se formiraju komisije za žalbe kao drugostepeni organ i da se utvrde rokovi u kojima te komisije moraju doneti odluku.\nU cilju transparentnosti procesa projektnog sufinansiranja, Asocijacija će se zalagati za objavljivanje biografija svih predloženih kandidata/kinja za članove/ice komisija, kako bi građani i građanke imali/e uvid u način izbora članova/ica komisija. Takođe će se zalagati za objavljivanje zapisnika sa sednica i obrazloženih predloga stručnih komisija, rešenja o rapodeli sredstava, naziva učesnika konkursa i naziva njihovih projekata, da bi se moglo utvrditi da li je u konkursnoj komisiji neko ko je na bilo koji način povezan sa učesnicima.\nAsocijacija će se zalagati da se unapredi sistem javnih nabavki medijskih usluga kroz izmene Zakona o javnim nabavkama kojima bi se precizirale medijske usluge koje se naručuju ovim sistemom, kako se javnim nabavkama ne bi mogle nabavljati usluge informisanja javnosti i proizvodnje medijskog sadržaja, jer se na taj način zaobilazi javni konkurs.\nAsocijacija će preuzeti proaktivnu ulogu prema lokalnim samoupravama u kojima rade njene članice, u cilju definisanja javnog interesa i promocije, odnosno prepoznavanja kvaliteta predstavnika/ca Lokalpresa u stručnim komisijama.\nAsocijacija će, kroz izmene i dopune Zakona o javnom informisanju i medijima, u narednom periodu insistirati na definisanju visine izdvajanja iz lokalnih budžeta za sufinansiranje projekata od javnog značaja za informisanje građana i građanki u iznosu od 1 do 2 procenta ukupnog iznosa budžeta.\nAsocijacija će se zalagati za izmene zakonskih propisa kojima će se omogućiti da se u raspodeli sredstava za sufinansiranje medijskog sadržaja od javnog interesa u lokalnim samoupravama prednost daje lokalnim i regionalnim medijima koji su registrovani na području te lokalne samouprave, odnosno Okruga.\nAsocijacija će se zalagati da finansijske podrške i podsticaji proizvodnji medijskih sadržaja i usavršavanju medijskih radnika koji dolaze iz sredstava javnih obveznika budu oslobođeni obaveze plaćanja PDV-a. Asocijacija će pribaviti i svim članicama proslediti mišljenje nadležnog organa o načinu korišćenja konkursnih sredstava koja se uplaćuju na račun Trezora, kako ne bi bilo raznorodnih praksi u ovoj oblasti.\nAsocijacija će se zalagati za razvoj medija civilnog sektora kroz doprinos medijskoj regulativi koja prepoznaje specifičnosti ovih medija i njihovu društvenu ulogu.\nAsocijacija će na sajtu Lokalpresa razviti posebnu sekciju na kojoj će se ažurirati konkursi koji se odnose na lokalne medije.


Možda se Kinezima može zameriti da vole da kopiraju modele automobila drugih svetskih proizvođača, ali mora im se priznati da umeju da budu praktični i inovativni kada je reč o svim drugim aspektima.\nUkoliko želite da zaštite svoj automobil od raznih spoljinh uticaja, a nemate garažu, postoji način da rešite svoje probleme koji dolazi upravo iz Kine. U pitanju je sklopiva montažna garaža koja zauzima malo mesta, lako se postavlja na različite površine, a može da se zatvara mehaničkim ili električnim putem.\nSlična rešenja postoje već godinama, ali su inženjeri u međuvremenu usavršili tehnologiju, pa se garaža na snimku zatvara na komandu daljinskog upravljača, i to za svega 10-ak sekundi.\nSvi znamo da ne postoji vlasnik automobila koji svoje vozilo zbog bezbednosti i održavanja ne bi voleo da drži u zatvorenoj garaži, međutim, u gradskoj sredini je danas skoro nemoguće priuštiti ovaj luksuz, pa bi ovo kinesko rešenje moglo da postane pravi hit na tržištu.\nKUĆA STIL PREPORUČUJE: Upoznajte prvi leteći automobil na svetu (VIDEO)\nJedina mana je, kako tvrde oni koji su ga testirali, uzan prostor zbog kojeg je poprilično teško precizno uparkirati automobil, ali pogledajte video snimak koji sledi i sami procenite da li je zaista ovo garaža iz snova u velikim gradovima.\nTehnika, Automobili, Garaža, Sklopiva garaža, Kina


PCVesti - MasterCard Worldwide nastavlja sponzorstvo UEFA Lige šampiona\nMasterCard Worldwide nastavlja sponzorstvo UEFA Lige šampiona\nby tnewson 11.04.2009 11.04.2009\nBrisel, 7. april, 2009. godine – MasterCard Worldwide je danas najavio da će nastaviti da bude zvanični partner UEFA Lige šampiona uključujući i sezonu 2012. godine, UEFA Super kup 2009., 2010. i 2011. godine. Trogodišnji ugovor će biti na snazi do kraja fudbalske sezone 2012. godine te će kompanija MasterCard nastaviti da bude sponzor putem svoje ekskluzivne linije usluga u oblasti plaćanja.\nHavier Perez, Predsednik kompanije MasterCard Europe, kaže: „Sponzorstvo predstavlja ključnu komponentu u sklopu marketinških aktivnosti kompanije MasterCard na globalnom nivou, i zadovoljni smo jer smo obnovili saradnju sa UEFA Ligom šampiona. Nastavićemo da koristimo ovu platformu kako bismo obezbedili dodatnu vrednost našim akcionarima kroz uspostavljanje ekskluzivnih prilika za razvoj poslovanja finansijskim institucijama i trgovcima sa kojima smo partneri dok gradimo privrženost brendu MasterCard tako što nudimo neprocenjivo iskustvo vlasnicima MasterCard kartica.”\nDejvid Tejlor, Generalni sekretar kompanije UEFA je rekao: „Veoma smo srećni jer smo obnovili našu saradnju sa kompanijom MasterCard, jednim od najpoznatijih brendova na svetu. MasterCard je naš dugoročni partner i zadovoljni smo jer će nastaviti da podržava kompaniju UEFA i UEFA Ligu šampiona. UEFA Liga šampiona će nastaviti da bude snažna platforma koja će pomoći kompaniji MasterCard da kreira neprocenjivo iskustvo za milione vlasnika kartica širom sveta.”\nMasterCard se pridružuje kompanijama Heineken, Sony i UniCredit kao četvrti zvanični sponzor fudbalskih sezona od 2009. do 2012. godine.\n|Search:Find More About MasterCard Worldwide nastavlja sponzorstvo UEFA Lige šampiona|\nToshiba počinje sa masovnom proizvodnjom LED dioda koje emituju belu svetlost\nµTorrent 2.0.1.18244 Beta\n5. rođendan Firefoxa\nAerodrom Nikola Tesla Beograd osnažuje svoje poslovanje putem oblaka\nGigabyte zvanično predstavio T1028 TouchNote tablet\ntnews/ 11.04.2009 11.04.2009\nBeograd, 4. jun 2019. godine – Kompanija HONOR objavila je danas da je najmlađi član HONOR 20 porodice, HONOR 20 Lite, od sada dostupan i...


Otvorene su prijave za Women’s Student Training program – STUDOMAT.ba\nSretne vijesti za sve studente: Novo istraživanje dokazalo šta se...\nEdukacija, Univerzitet u Banjoj Luci, Univerzitet u Sarajevu\nOtvorene su prijave za Women’s Student Training program\nStudentice, prijavite se na program obuke i osnaživanja studentica.\nAmerican Councils u BiH pokreće novi ciklus STEP programa, koji se sada zove Women’s Student Training and Empowerment (STEP) program, odnosno program obuke i osnaživanja studentica. Program je finansiran iz granta State Departmenta Sjedinjenih Američkih Država. Women’s STEP je besplatan program namijenjen obrazovanju studentica pomažući im da steknu prvo radno iskustvo u Bosni i Hercegovini.\nWomen’s STEP nudi polaznicama priliku da se upoznaju sa tržištem rada u Bosni i Hercegovini i steknu radno iskustvo i vještine koje će im trebati za uspjeh u bilo kojoj budućoj potrazi za poslom.\nKroz Women’s STEP učesnice dobiju priliku da steknu sljedeće vještine:\nUkupno 40 učesnica koje trenutno studiraju na univerzitetima u Banjoj Luci ili Sarajevu proći će kroz trodnevni trening, tokom kojeg im je obezbijeđen smještaj i hrana. Nakon treninga, određen broj učesnica programa će dobiti priliku da, kroz pomoć našeg ureda, pronađu kompaniju/nevladinu organizaciju u kojoj će steći radno iskustvo. Tokom prakse, učesnice dobiju simboličnu mjesečnu stipendiju, kako bi pokrile troškove prevoza i druge svakodnevne troškove koji mogu nastati.\nPrijave za učešće su otvorene do 8. novembra i dostupne su na web stranici.


U Tuzli počela popravka puteva - Klix.ba\nIzdvojeno pola miliona KM\nVlada Federacije BiH namijenila je pola miliona KM za sanaciju putne mreže u Općini Tuzla. U četvrtak prijepodne počeli su radovi na dionici raskrsnica Mala pijaca na Brčanskoj Malti - skretanje za Slanu Banju.\nU toku je skidanje asfaltnog sloja u desnoj saobraćajnoj traci, pa se vozila preusmjeravaju u lijevu saobraćajnu traku, a vozačima se savjetuje vožnja južnom gradskom saobraćajnicom kako bi izbjegli eventualne gužve.\nZa sanaciju te dionice bit će utrošeno oko 440.000 KM, dok će preostalih 60.000 KM biti utrošeno za sanaciju puteva u naseljima Tušanj i Solina.\nIz Općine Tuzla ne kriju zadovoljstvo zbog dobijenih sredstava, jer su prethodne Vlade FBiH bile krajnje nekooperativne po ovom pitanju. Inače, pola miliona KM, Vlada FBiH osigurala je od dobiti BH telecoma, odnosno od naknade za GSM licence, koje se uplaćuju resornim ministarstvima.\nRadovi na sanaciji saobraćajnica trebali bi biti gotovi najkasnije za mjesec dana.


Danas protest "Stop petardama" - Novi Sad\nDanas protest "Stop petardama"\n09:01:00 10.01.2016, Komentara: 0\nNovi Sad - Peti protest "Stop petardama" danas će ponovo biti održan na Trgu slobode.\nProtest organizuje grupa građana "2 minuta tišine", a zakazan je za 14.45 sati. Njihov moto je "Stop povređivanju dece, stop povređivanju životinja, stop petardama".\nOrganizatori upozoravaju da nam predstoji još jedan praznik, Nova godina po julijanskom kalendaru, koja sa sobom donosi i nesavesne bacače petardi i drugih eksplozivnih sredstava.\nOni su podsetili da se prethodnih dana desilo više slučajeva povređivanja dece i odraslih prilikom bacanja petardi. Pored povrede šaka i prstiju, ni opekotine nisu retke, kao ni povrede delova lica, kada stradaju nos, čelo, brada, uši ili oči.\n"Prvog dana 2016. godine društvene mreže bile su preplavljene fotografijama uličnog psa razvaljene vilice. Pas je u toku dana uginuo, a vilica mu je razvaljena petardom, koju mu je neko ubacio u usta i zatim ih obmotao žicom. Kako nazvati osobu koja je spremna da na tako brutalan način jednom živom stvoru oduzme život? Gde je zabava ako neko ne doživi sutrašnji dan?", pitaju se u "2 minuta tišine".\nOni apeluju na nadležne institucije da uoči proslave Srpske nove godine pojačaju kontrolu nelegalne prodaje pirotehničkih sredstava, a na one koji korišćenjem eksplozivnog materijala remete javni red i mir ili ugražavaju bezbednost građana primene odgovarajuće kazne.


Viceguverner Dragana Stanić u svom obraćanju naglasila je da su zahvaljujući dobrim ekonomskim rezultatima i stabilnosti koja traje punih sedam godina danas depoziti u bankama daleko sigurniji, a moć države da ih dodatno zaštiti – još veća. Permanentnom rastu štednje doprinosi stalan i evidentan napredak na makroekonomskom planu, pozitivni trendovi na tržištu rada, stabilna i niska inflacija koja se već šest godina uzastopno kreće u proseku oko 2%, očuvana relativna stabilnost deviznog kursa i stabilan i zdrav bankarski sektor koji uliva dodatnu sigurnost građanima da su njihova sredstva u domaćim bankama bezbedna. Viceguverner je posebno istakla da je zahvaljujući čvrstim temeljima koje je postavila guverner dr Jorgovanka Tabaković i Narodna banka Srbije omogućen rekordan rast dinarske štednje u 2018. i prvih devet meseci 2019. godine i, u susret svetskom danu štednje, podsetila da sve analize Narodne banke Srbije pokazuju da je dinarska štednja i u kratkom i u dugom roku isplativija od devizne štednje.\nProfesor dr Hasan Hanić naveo je u uvodnoj reči da osiguranje depozita, koje predstavlja osnovnu delatnost Agencije, značajno doprinosi jačanju poverenja, a time i stabilnosti bankarskog sektora u celini. „Zahvaljujući visokom stepenu poverenja u bankarski sistem Srbije štednja građana neprekidno raste uprkos tome što se kamatne stope iz godine u godinu smanjuju. Takođe, zahvaljujući poverenju u bankarski sistem i u stabilnost nacionalne valute stepen dinarizacije privrede naše zamlje je u stalnom porastu.“\nPrva žena predsednica Evropske centralne banke


IRANU PRETI PETI TALAS KORONE: Delta soj donosi opasnost, a nema dovoljno vakcina | Novosti.rs\n- Postoji bojazan da ćemo se suočiti sa petim talasom epidemije širom zemlje - rekao je Rohani na sastanku radne grupe za korona virus, preneo je Rojters.\nOn je pozvao na oprez pošto se delta soj proširio u južnim provincijama.\nU Iranu je od početka pandemije od korona virusa umrlo više od 84.000 ljudi, a glavni grad Teheran i još devet gradova su u "crvenoj" zoni. U crvenoj zoni su i provincije na jugu i jugoistoku zemlje.\nNOVE MERE ZBOG DELTA SOJA: Svi nevakcinisani građani Češke moraju da se testiraju po povratku iz inostranstva\nPOLICIJSKI ČAS ZBOG DELTA SOJA: Vlasti u Portugalu jasne - "Pandemija nije pod kontrolom"\n01. 07. 2021. u 22:05\nIran tvrdi da nema dovoljno vakcina za 83 miliona stanovnika zbog američkih sankcija koje komplikuju transfer novca stranim kompanijama.\nPrema podacima iranskog ministarstva zdravlja, nešto više od 4,4 miliona ljudi primilo je prvu dozu, a samo 1,7 miliona stanovnika Irana dobilo je obe doze vakcine.\nvirus korona Iran novi talas korona virus Iran vesti delta soj\nFILIPINSKO Ministarstvo zdravlja zabeležilo je danas 11.021 novozaraženih od korona virusa, najveći broj tokom jednog dana u poslednja četiri meseca i 162 smrtna slučaja


Opština Alibunar - oficijelna prezentacija - OPŠTINI ALIBUNAR DODELJENA SREDSTVA ZA IZRADU PLANA DETALJNE REGULACIJE IZLETIŠTA "DEVOJAČKI BUNAR"\nPodručje čije je plansko uređene predviđeno Planom obuhvata zonu kuća za odmor u okviru granica SRP "Deliblatska peščara" i zonu turističkog lokaliteta primarnog značaja “Devojački bunar“. Planom će u potpunosti biti definisano postojeće stanje na predmetnom području, stanje parcela i izgrađenih objekata, kako privatnih, tako i javnih, uključujući objekte javne infrastrukture. Sagledane će biti i mogućnosti daljeg prostornog razvoja na predmetnom području, razvoj infrastrukture i ostalih javnih sadržaja, sa akcentom na razvoju osnovnih namena ovog područja: turistički sadržaji i prostor za odmor. Turistički sadržaji od interesa za opštinu Alibunar su smeštajni kapaciteti, zanatske i uslužne delatnosti, vinski podrumi i slično. Namena prostora - kuća za odmor obuhvata objekte za povremeno stanovanje i vikend boravak, a planom će biti predviđeni i sadržaji seoskog turizma, uslužne i zanatske delatnosti u funkciji turizma, vinski podrumi, hobi vrtovi i slično.\nIzrada Plana će biti finansirana po principu sufinansiranja između AP Vojvodine - Pokrajinskog sekretarijata za urbanizam i zaštitu životne sredine i Opštine Alibunar, pri čemu će preostali potreban iznos za izradu Plana biti obezbeđen iz sredstava budžeta Opštine Alibunar.\nУкупан број посетилаца773990


Ministarstvo sporta odbacije optužbe OKS Sportovi Vest Srbija Sport\nU saopštenju Ministarstva navodi se da je primedba OKS da je nacrt zakona neusklađen sa Strategijom razvoja sporta od 2009. do 2013. besmislena, jer je isto ministarstvo pisalo i zakon i strategiju.\nNije tačno ni da je nacrt zakona neuklađen sa relevantnim međunarodnim i evropskim sportskim pravom, jer je on dobio pozitivna mišljenja Kancelarije za pridruživanje EU, Ministarstva pravde i Ministarstva spoljnih poslova.\n- Besmislena je i optužba da ministarstvo želi da uspostavi dominaciju nad sistemom sporta i da na taj način ruši autonomiju sporta. Ako je to tačno, kako će onda autori otvorenog pisma da objasne činjenicu da upravo ovaj nacrt zakona uvodi OKS u sistem sporta, jer ga trenutno važeći zakon ne pominje - navodi se u saopštenju Ministarstva.\nMinistarastvo sporta smatra da mišljenje OKS nije samo neargumentovano, već je i usamljeno.\n- Tokom javne rasprave, koja je održana u devet gradova širom Srbije, skoro svi su podržali ovaj nacrt i rekli da je srpskom sportu što pre potreban moderan zakon. Jedini koji su se pobunili protiv nacrta zakona u celini bili su ljudi iz Fudbalskog saveza Beograda i OKS - navodi Ministarstvo.\nU Ministarstvu sporta smatraju da je nepoštena i optužba OKS da se izbegava dijalog o nacrtu zakona, jer su oni koji su zaduženi za njegovu izradu u stalnom kontaktu sa savezima i sportskim stručnjacima.\n- OKS se žali da njihovi predlozi nisu prihvaćeni, a istina je da nikada nisu ni imali konkretne predloge. Nikada nisu rekli da neki član nije dobar i da bi ga trebalo promeniti na ovaj ili onaj način - navodi se u saopštenju ministarsva.\nPrvi radni sastanak sa čelnim ljudima OKS odžan je 23. marta i tada je dogovreno da oni dostave ministarstvu konkretne primedbe i sugestije na Nacrt zakona.\n- Dana 22. maja, sreli smo se sa predsednikom i generalnim sekretarom OKS i oni su tada rekli da njihovi pravnici smatraju da nacrt nije dobar. Odgovorili smi im da istog dana ponovo dođu sa pravnicima, ali oni to nisu uradili - navodi Ministarstvo.\nKako u napadima na nacrt zakona nema ničeg konkretnog, u Ministarastvu sumnjaju da nije reč o želji da on bude bolji i pitaju se da li se radi o neskrivenim i nerealnim ambicijama da OKS po svaku cenu bude "kapa srpskog sporta, ili je u pitanju interesna grupa koja želi da zakoči privatizaciju.\nU Ministarstvu ističu da su napadi OKS usledili nakon odluke da se ne prihvati njegov zahtev da ove godine iz budžeta dobije 160 miliona dinara, već dvostruko manju sumu.\n- Politika Ministarstva je da prve dve godine olimpijskog ciklusa osnažujemo granske saveze, a završne dve godine težište priprema prebacujemo na OKS. Ako svi stežu kaiš, onda to može i OKS. Podsećamo da olimpijski komiteti u mnogim evropskim zemljama uopšte ne dobijaju novac iz budžeta - navodi Ministarstvo.\nSredstva koja će iz budžeta ove godine dobiti OKS dvostruko su veća od onih koje će dobiti najveći sportski savez u zemlji, Fudbalski savez Srbije. Nakon rebalansa budžeta, sredstva svih ministarstva su smanjena za 26 odsto, pa su za toliko umanjena i sredstva svim korisnicima, uključujući i OKS.\n- Oni tu nužnost proisteklu iz rebalansa vrlo nekorektno opisuju u otvorenom pismu kao naš finansijski pritisak i tobožnje kažnjavanje neposlušnih - navodi se u saopštenju Ministarstva sporta.\nBeta - 18:16 15/06/2009


Foto: N.N. | Novaković za "Nezavisne": Pod kišobranom NATO-a lakše se razgovara\nJelena ALEKSIĆ (Beograd) 20.11.2020 09:00\nMalo šta tako uporno izaziva kontroverze u Srbiji kao saradnja s NATO-om, koju pojedini vide kao nužnu, mnogi kao neosnovanu, neki čak i kao izdaju, a sve glede nesrećnog bombardovanja Srbije iz 1999. godine.\nStoga vrlo često činjenice i stvarno stanje stvari ostaju zamagljeni, prilagođavani odgovarajućem političkom trenutku i njegovom partikularnom interesu. Tragom stvarnosti, dublje analize odnosa dve strane, razgovaramo s Igorom Novakovićem, direktorom istraživanja u ISAC fondu.\n- Kakav je zaista trenutni nivo saradnje Srbije i Alijanse?\nNOVAKOVIĆ: U najkraćem, mislim da je zadovoljavajući, uzimajući u obzir politički dijalog, parlamentarnu saradnju, pa kroz Individualni akcioni plan partnerstva (IPAP) u okviru Partnerstva za mir.\nNeizostavan je i značaj saradnje s KFOR-om na Kosovu, koji je od presudne važnosti za bezbednosnu situaciju na samom Kosovu i položaj Srba tamo. Čak postoje programi NATO-a kojima Srbija pomaže, poput podrške NATO-u u obukama vojnog i civilnog personala u Iraku 2017, što je nedavno spomenuo i Mark di Paolo, direktor Direktorata NATO-a za izgradnju institucija i kapaciteta odbrane. S druge strane, pravo je pitanje zašto se o ovoj saradnji ne govori više u javnosti i zbog čega se ne promoviše.\nNOVAKOVIĆ: Jasno je da postoji teško nasleđe od pre dve decenije, pre svega zbog bombardovanja Savezne Republike Jugoslavije 1999. godine od NATO-a, ali takođe postoje i državni i nacionalni interesi koji nalažu realističnije postupanje. Drugim rečima, saradnja postoji, u velikoj meri je zadovoljavajuća, ali se nedovoljno o njoj govori, a pojedini zvaničnici njen značaj ponekad i umanjuju, što nije utemeljeno u činjenicama.\n- Konkretizujmo na primeru saradnje kroz Partnerstvo za mir. Šta Srbija dobija, a šta gubi, pa da bi trebalo i umanjivati značaj ovog odnosa?\nNOVAKOVIĆ: Rekao bih da ne gubi ništa, a da dobija puno, pre svega zato što ne postoji zemlja u našem regionu koja nije ili članica NATO-a ili članica Partnerstva za mir. Jedina tačka na Jadranu koja formalno nije unutar NATO-a je Neum u BiH. Srbija je okružena državama članicama, tako da je neka vrsta unapređene saradnje i dijaloga u velikoj meri značajna za bezbednost same države. Već sam spomenuo i programe u kojima Srbija učestvuje. Sam IPAP je takođe veoma bitan, pošto se kroz njega podržavaju reformski procesi koji su vezani i za proces evropskih integracija.\n- S EU integracijama je nekako u vezi i nedavna odluka Srbije da se izuzme iz svih vojnih vežbi uz obrazloženje da trpi pritiske sa svih strana. Šta se ovde desilo i kako tumačite potez Srbije?\nNOVAKOVIĆ: Pa samo i postoje glasine i ono što je naveo tadašnji ministar odbrane, a što se odnosi na pritiske. Indikativno je što se to desilo praktično u vreme potpisivanja tzv. Vašingtonskog sporazuma, a pre vežbe koja je trebalo da bude održana u Belorusiji. Nekoliko faktora je bilo, čini mi se, presudno: uspon u saradnji sa SAD, a s druge strane potreba da se očuva dobar odnos s Rusijom, percepcije unutar same Unije oko Belorusije u kontekstu nedavnih predsedničkih izbora i, naposletku, utisak kakav bi učešće Srbije u takvoj vežbi ostavio na Zapadu. Na neki način, to je bio iznuđen potez kojim je opet predstavljena navodna nepristrasnost Srbije i jednako tretiranje strana. Kolike će to ostaviti posledice na samu saradnju iduće godine, pre svega u okviru Partnerstva za mir, a potom i bilateralnu saradnju sa članicama NATO-a, videćemo.\n- Pominjali ste da su sve susedne zemlje ili u NATO-u ili idu ka članstvu. Hoće li i Srbija učiniti isto i pod kojim uslovima?\nNOVAKOVIĆ: To je pitanje koje se neprekidno postavlja i odgovor je kratak - ne znam. Mogu samo da kažem šta su praktične prepreke. Prva je pitanje Kosova. Dokle god imamo ovakvu situaciju između Beograda i Prištine, Srbija jednostavno ne može postati članica NATO-a - od principijelnog stava da države s nerešenim teritorijalnim problemima ne mogu ući u Alijansu (jer to predstavlja uvoženje bezbednosnog problema), do verovatne mogućnosti da ulazak bude blokiran od neke od članica koje priznaju nezavisnost Kosova.\nDakle, pitanje Kosova mora da bude rešeno, a tek potom možemo da pričamo o tome. Drugi ozbiljan izazov je percepcija građana koji u ogromnim procentima odbijaju ovakav scenario, pre svega zbog nasleđa devedesetih, ali i konstantnog anti-NATO diskursa, koji forsiraju određeni mediji i određene javne ličnosti, dok o koristima saradnje uglavnom govori civilno društvo. Međutim, hteo bih da podsetim na to da polovinom dvijehiljaditih ulazak u NATO nije bio toliki tabu i da su ispitivanja javnog mnjenja svedočila da je podrška bila mnogo veća.\nKonkretnije pitanje je šta bi Srbija dobila od članstva. Lično mislim da bi dobila dosta, od bezbednosnog kišobrana do unapređenih mogućnosti za komunikaciju s partnerima u NATO-u i EU. Uvek je bolje da ste za stolom, jer ako niste, morate da uložite mnogo više i truda i energije ako želite da se i vaš glas čuje.\n- Mnogi će reći da je balansiranje Srbije između Istoka i Zapada tek ilustracija neutralnosti, ali je ipak činjenica da se zadnjih godina, vojno, Srbija više oslanja na Rusiju nego na NATO. Ili je posredi tek utisak?\nNOVAKOVIĆ: Balansiranje i nepristrasnost nisu nužni za neutralnost, to je činjenica koja se često previđa. Čak i za vreme hladnog rata. Neutralnost se kao status, pre svega, odnosi na ponašanje tokom rata, kada se traži nepristrasnost. Balansiranje je nasleđe, čini mi se, Pokreta nesvrstanih i uloge SFRJ u njemu. Takođe, mislim i da je iluzija da se Srbija više oslanjala na Rusiju. Treba, na primer, samo pogledati podatke o broju vojnih vežbi i s kim su izvođene. Međutim, ono što jeste činjenica je da je stvoren utisak i u domaćoj i u stranoj javnosti da je Srbija mnogo više oslonjena na Rusiju nego što jeste. Podsetiću vas na vojnu vežbu "Slovensko bratstvo" od prošle jeseni, čiji je deo održan u Srbiji, i samu medijsku halabuku koja je stvorena. Na kraju, niti su S400 i Pancir S1 sistemi ostali u Srbiji, niti je ta vežba doprinela nekom suštinskom faktoru bezbednosti Srbije. A i samo dopremanje oba sistema sigurno nije izvršeno bez prethodnog obaveštavanja NATO-a, ako ne i dogovora, pošto je moralo da se izvrši kroz vazdušni prostor država članica.


Put bez kraja | Trebevic.net\nFoto izvor: quer-denken.tv\nNakon čitanja suvoparno naslovljenog dokumenta “Kredibilna perspektiva za proširenje i poboljšan odnos EU sa Zapadnim Balkanom” stiče se utisak da je cijela strategija posvećena Srbiji, dok ostale zemlje popunjavaju pozadinsku sliku dajući kontekst ispranim frazama koje smo čuli mnogo puta ranije. Naime, 6. februara 2018. Evropska komisija je u vidu zvanične komunikacije proslijedila strategiju za Zapadni Balkan Evropskom parlamentu, Vijeću regija, Evropskom vijeću te Evropskom ekonomskom i društvenom komitetu.\nU kontekstu gore spomenutog dokumenta, navodi se da su na evropskom putu najviše napredovale Srbija i Crna Gora, što bi trebalo da znači da su ove dvije zemlje i najbliže članstvu u uniji. Godina koja se spominje u okviru strategiji kao ključna za zemlje Balkana je 2025. Ipak, na sami dan objavljivanja strategije, Žan-Klod Junker se potrudio da poljulja nadanja onih koji još uvijek pozitivno gledaju na ulazak u Evropsku uniju. Predsjednik Evropske komisije je istakao u Strazburu da je pogrešno predstaviti kako su on i Evropska komisija rekli da Srbija i Crna Gora moraju biti u EU do 2025. godine. To je indikativni datum i ohrabrenje, tako da ove zemlje rade snažno i prate taj put.\nOvo i ne iznenađuje ako istaknemo da je u okviru dokumenta od devetnaest stranica najmanje tri puta istaknuto kako Srbija, prije nego što i pomisli o stvarnome članstvu u EU, mora da postigne sveobuhvatan, pravno obavezujući, sporazum o normalizaciji odnosa sa Kosovom, što u suštini znači zvanično priznavanje Kosova kao nezavisne države, legitimacija NATO agresije i pogroma Srba iz 2004. te odustajanje od sopstvenog suvereniteta i teritorijalnog integriteta. Naglasak je na terminu normalizacija odnosa, koji se može primijeniti samo na odnose između dvije države.\nNakon godina demagogije kojom su nas i domaće vlasti i strani zvaničnici uvjeravali kako pitanje Kosova i Metohije neće stvarati probleme Srbiji na putu ka EU, ova strategija je nedvosmisleno stavila tačku na nedoumice ističući da unija više nije zainteresovana da uvozi pogranične i političke sporove. Na ovaj način, Srbija se našla pred izborom, ili eventualno pristupanje Evropskoj uniji u nekom neodređenom trenutku, ili zadržavanje neutralnosti i nastavak borbe za Kosmet.\nDokument ističe kako i sama Evropska unija ima koristi od članstva zemalja Zapadnog Balkana, pri čemu se ove koristi ogledaju u političkim, ekonomskim i sigurnosnim interesima unije zasnovane na zajedničkim vrijednostima. Ipak, postavlja se pitanje koliko zemlje Balkana i Istočne Evrope uopšte, dijele vrijednosti koje Zapadna Evropa naziva zajedničkim i univerzalnim?\nProblem korupcije u balkanskim zemljama je takođe istaknut, no ono što nije istaknuto je studija koju je naručio Evropski parlament a provela firma Rand 2016. godine. Naime, podaci istraživanja govore da Evropska unija, na godišnjem nivou, izgubi između 180 i 990 milijardi eura zbog korupcije unutar sopstvenih struktura. Treba istaći da je studija pokazala kako se ovaj problem može relativno jednostavno ukloniti, no da je veoma malo pažnje posvećeno ovom pitanju u zadnjih nekoliko godina unutar same EU.\nNa neformalnom sastanku, održanom 15. februara u Sofiji, ministri vanjskih poslova zemalja članica Evropske unije još jednom su pokazali nedostatak konsenzusa na najvišem nivou. Neke zemlje, poput Poljske, Italije, Austrije i Mađarske, su stava da je 2025. predaleka, te da bi Srbija i Crna Gora trebale postati članicama već 2022. S druge strane, starije članice poput Njemačke i Francuske su za opezniji pristup proširenju vođenom ispunjavanjem svih uslova koji se nalaze pred zemljama kandidatima. Ovakav stav unutar same unije dodatno komplikuje situaciju jer jasno oslikava nedostatak jedinstva po pitanju članstva zemalja ovog dijela Balkana.\nPred kraj 2017. godine, Institut Evropske unije za sigurnosne studije izradio je izvještaj koji je skoro u potpunosti prošao nezapaženo u medijima i javnosti balkanskih zemalja. Studija, naslovljena „Šta ako…Zamislive krize: nepredvidive u 2017, neupravljive u 2020?“donosi pregled jedanaest mogućih scenarija od kojih je jedan i raspad Bosne i Hercegovine. Slučajevi koji su obrađeni u izvještaju se obično nazivaju „sivim labudovima“ a definišu se kao dešavanja koja imaju dovoljno visoku mogućnost da zaslužuju pažljivije ispitivanje. Krizni scenariji su u rasponu od mogućeg rata Indije i Pakistana sve do niza desničarskih terorističkih napada u Evropi. Sama činjenica da se pitanje Bosne i Hercegovine našlo ovde dovoljno govori u prilog sve širem shvatanju BiH kao propale države.\nStudija Instituta Evropske unije za sigurnosne studije nije usamljena u prepoznavanju krize unutar BiH uzrokovane državnom strukturom čijem stvaranju je umnogome doprinijela i sama Evropska unija. Naime, Institut za stabilizaciju i tranziciju iz Vašingtonaje 16. oktobra 2017. objavio je istraživanje pod naslovom „Bosna i Hercegovina: Propala država u srcu Evrope“.U okviru istraživanja spominje se niz problematičnih faktora unutar BiH, a pozivajući se na izvještaj Međunarodne krizne grupe iz Brisela, studija ističe da sukobljeni ciljevi i interesi tri zajednice unutar države služe kao stalni izvor krize dodatno otežane Ustavom koji ne zadovoljava potrebe niti jedne skupine.\nBosna i Hercegovina je od svoga početka bila društveni eksperiment vanjskih faktora, prevashodno Sjedinjenih Država i sa njima usklađene Evropske unije i jedino je uplitanje ovih činilaca onemogućilo njen raspad. Zaledivši taj proces, EU i SAD su nametnule zajednički okvir suprostavljenim zajednicama a situacija na terenu, podržana argumentima koji se nalaze u studijama navedenim iznad, dovoljno ilustruje koliko je to negativno djelovalo na sam razvoj Bosne i Hercegovine.\nAko je suditi po rezultatima izbora u Italiji, kriza unutar Evropske unije ne pokazuje znake jenjavanja. Italija ne stoji kao usamljen primjer, već kao još jedna u nizu članica EU koja preispituje odnose između Brisela i nacionalnih država koje sačinjavaju uniju. Breksit, te snažne desničarske struje koje su manje od dvije godine uzdrmale Austriju, Francusku, Njemačku i druge zemlje Evrope ukazuju na duboku podjeljenost unutar same EU, čime se dovodi i pitanje same Evropske unije u trenutnom obliku. Već neko vrijeme se mogu čuti prijedlozi, sa različitih strana, o neophodnosti promjene strukture EU, čime i sam proces proširenja u potpunosti gubi na značaju.\nU pogledu ekonomije, postoji jasna podjela između juga i sjevera Evropske unije. Na sjeveru, posebno se ističe Njemačka koja je, uslijed eura, postala glavni izvoznik robe sa veoma ograničenim uvozom. Ovakva situacija koristi Njemačkoj, ali ne i evrozoni, te je jedan od razlog nezadovoljstva zajedničkom evropskom valutom. Zemlje Balkana koje su ostale van EU i njihovo stanovništvo se već decenijama uvjerava da će ulaskom u EU njihove ekonomije postići rast i započeti snažniji razvoj. Istina je da neće. U ovako ustrojenoj evrozoni, male ekonomije Balkana nemaju nikakvu šansu protiv Njemačke i slijedeći primjer ostalih država sa juga Evrope, postaće samo nova tržišta za uvoz njemačke robe. Ovo će dodatno pogoršati ekonomsko-demografsku sitaciju kao što se može vidjeti na primjeru Bugarske koja je od ulaska u EU izgubila više od pola miliona stanovnika dok je prosječna plata u 2017. iznosila samo 533 eura. Poređenja radi, prosječna plata u Njemačkoj je u 2017. iznosila 4.078 eura.\nPitanje članstva u NATO savezu po logici se samo nadovezuje na članstvo u Evropskoj uniji, no ako se uzme u obzir da je NATO postao kanal za sprovođenje vanjske politike Sjedinjenih Država te, još uvijek, pokušava da opravda svoje postojanje kroz vještačko stvaranje kriza, ispostavlja se da je članstvo u Sjeveroatlantskom paktu zapravo svojevoljno učestvovanje u američkim geopolitičkim avanturama. Aktivno učešće u aktivnostima pakta samo po sebi vodi do situacije gdje sve zemlje alijanse po automatizmu postaju mete moguće odmazde, bilo da je u pitanju nuklearni arsenal Ruske Federacije ili teroristički napadi islamističkih grupa.\nViše od dvadeset godina su zemlje zapadnog Balkana potrošile na svoj evropski put, no u tom periodu, i sama EU se promjenila i umjesto evropeizacije Balkana, došlo je do svojevrsne balkanizacije Evrope. Pitanje opstanka EU, bar onakvom kakvom je mi poznajemo, više nije samo filozofsko pitanje, no rijetko ko od elite dovodi u pitanje evropski put, iako mu se kraj ne da sagledati.\nOne thought on “Put bez kraja”\nkako neofirno filovanje mozga domicilnog stanovništva protiv EU, moj respekt


Press Online :: Društvo :: "Armija" hroničnih bolesnika ne ide kod lekara zbog straha od korone, a ta bolest je jedna od vodećih uzročnika SMRTNOSTI\nUkoliko se ovoj statistici doda činjenica da još polovina pacijenata nema postavljenu dijagnozu dijabetesa, onda ne čudi podatak da je šećerna bolest peti vodeći uzrok smrti u Srbiji, piše "Politika".\nSvaki deseti stanovnik naše zemlje boluje od dijabetesa\nLošu statistiku pogoršala je i trenutna epidemija kovida 19, koja je bacila senku na ostale hronične bolesti i pacijente koji od njih boluju, kao i na napore lekara da im, u vreme krize izazvane ovim virusom, posvete punu pažnju.\nI ubuduće neće moći da dolaze na preglede kao nekada...\n- Ukoliko epidemija potraje, verovatno ni ubuduće pacijenti neće moći da dolaze na preglede kod lekara kao što su navikli. Zbog toga mi sada nemamo pravu sliku šta se dešava sa šećernom bolešću, niti znamo u kakvom su nam stanju pacijenti. Od kad je KBC "Zvezdara" prestala da bude kovid bolnica, na zakazane kontrole došlo je svega 20 odsto pacijenata, jer se ljudi plaše da se ne zaraze, ali to znači da se ni ne kontrolišu redovno - objašnjava za "Politiku" prof. dr Teodora Beljić Živković, direktorka Kliničko-bolničkog centra "Zvezdara".\nMnogi imaju i druge bolesti\nDodatni problem u svemu ovome predstavlja činjenica da su pacijenti sa dijabetesom u dvostruko riziku od razvoja kardiovaskularnih i bubrežnih oboljenja, što dodatno pogoršava njihovu dijagnozu i očekivanu dužinu života.\nSrčana slabost se javlja kao najranija komplikacija kod dijabetesa i to več u prvih pet godina postavljanja dijagnoze dijabetesa kod 70 odsto obolelih.\nMeđutim, smrtni ishod je neizbežan kod gotovo 90 odsto ovih pacijenata već nakon pet godina. Podaci pokazuju i da je više od 40 odsto pacijenata na dijalizi upravo zbog dijabetesa.\n- Cilj moderne terapije dijabetesa u današnje vreme nije samo uspostavljanje adekvatnog nivoa šećera u krvi već i smanjenje kardiovaskularnog rizika. To kažu nove evropske i internacionalne preporuke za lečenje dijabetesa, upravo zbog toga što oboleli imaju visok rizik od razvoja ateroskleroze i hipertenzije, a samim tim i veći rizik za popuštanje srca i bubrega, srčani i moždani udar - dodaje dr Beljić Živković.\nPoslednja godina sve je intenzivnija veza između dijabetologa, kardiologa i nefrologa u lečenju pacijenata od ove bolesti, jer su i više terapijskih protokola koji su razvijeni i lekovi za šećernu bolest pokazali da i te kako popravljaju srčanu slabost i bubrežnu funkciju.\n- Sada smo u stanju da kod pacijenata koji imaju dijabetes sprečimo neke druge dugoročne komplikacije, smanjimo rizik za njihov nastanak, ali i da pomognemo ljudima koji nemaju dijabetes da smanje rizik od javljanja ove bolesti ili da razviju srčanu i bubrežnu slabost. Trajanje dijabetesa duže od 10 godina kvalifikuje bolesnika za kategoriju visokog kardiovaskularnog rizika, što podiže prag terapijskih ciljeva za redukciju nivoa štetnih masnoća u krvi (LDL holesterola) i arterijske hipertenzije. Dijabetičari kod kojih je potvrđena neka od kardiovaskularnih komplikacija se klasifikuju u grupu sa veoma visokim kardiovaskularnim rizikom - istilče prof. dr Arsen Ristić, kardiolog i pomoćnik direktora Klinike za kardiologiju Kliničkog centra Srbije.


Skupštine Srbije i Vojvodine beleže pad otvorenosti\nIzvor: Radio 021, 11.Jul.2018, 13:21\nSkupština Srbije i Skupština Vojvodine prošle godine beleže pad otvorenosti u odnosu na 2016. i ispunjavaju tek nešto više od polovine indikatora kojima se meri otvorenost institucija, pokazuje istraživanje koje je sprovela CRTA u saradnji sa partnerima iz regionalne mreže organizacija civilnog društva "ActionSEE".\nKako je prenela CRTA, istraživanje "Otvorenost parlamenta u Srbiji u 2017. godini", sprovedeno od januara do aprila ove godine, pokazuje da parlamenti Srbije >> Pročitaj celu vest na sajtu Radio 021 << i Vojvodine u 2017. godini ispunjavaju 55 odsto indikatora otvorenosti, što je četiri odsto manje nego 2016. godine.\nIstraživanje meri stepen otvorenosti na osnovu četiri principa: transparentnost, pristupačnost, integritet i delotvornost. U pogledu transparentnosti, utvrđeno je da organi zakonodavne vlasti u Srbiji ispunjavaju tek polovinu zadatih parametara.\nUsvajanje republičkog budžeta za 2018. godinu je pored kašnjenja u dostavljanju predloga poslanicima, po prvi put proteklo i bez rasprave, što je nastavak urušavanja institucije parlamenta kao najvišeg predstavničkog tela, ocenila je CRTA.\n"Republički i pokrajinski parlament ažuriraju svoje internet strane na kojima postoje sve relevantne informacije o poslanicima, ustrojstvu institucija i godišnjim izveštajima o radu. Godišnji plan rada institucija zakonodavne vlasti u Srbiji, nije dostupan na njihovim sajtovima", navodi se.\nKada je reč o pristupačnosti, oba predstavnička tela uglavnom poštuju odredbe Zakona o slobodnom pristupu informacijama od javnog značaja.\n"Međutim postoji manjak proaktivnosti tih organa da učine dostupnim svoj rad tako što bi različita dokumenta, na čije ih objavljivanje Zakon eksplicitno ne obavezuje, samoinicijativno objavljivala", navodi CRTA.\nInstitucije zakonodavne vlasti u Srbiji ispunjavaju svega tek četvrtinu indikatora otvorenosti kada je u pitanju interakcija sa građanima, navodi se u istraživanju.\n"Pomaka nema ni u interakciji putem interneta, a društvene mreže praktično ne postoje. Takođe, veome je nizak skor i kada su u pitanju konsultacije sa građanima", piše u saopštenju.\nPrema istraživanju, na polju integriteta nema napretka, jer ni republička ni pokrajinska skupština nisu usvojile Etički kodeks, a ni lobiranje nije još pravno regulisano. Nijedno od dva predstavnička tela nema na svojim internet prezentacijama objavljen plan integriteta.\nU domenu delotvornosti, ocenjene kroz indikatore koji se odnose na parlamentarni nadzor i strateško planiranje, zakonodavna vlast u Srbiji ispunjava 62 odsto indikatora.\n"Iako u Srbiji postoji pravni okvir koji uspostavlja dobre osnove za vršenje parlamentarnog nadzora, neophodno je da se ova funkcija parlamenta ostvaruje i u praksi", ocenila je CRTA.\nDodaje se da se u republičkom parlamentu nastavio negativan trend održavanja javnih slušanja, čime se narušava učešće građana u razmatranju akata u proceduri i efekata zakona koji su na snazi, pa je tako tokom 2017. održano svega jedno javno slušanje, dok je u 2016. održano sedam, a 2015. godine 14.\n"Takođe, poslanici su tokom 2017. godine imali priliku da u parlamentu postave pitanja članovima Vlade svega jednom, što je identično praksi iz 2016. godine. Treću godinu za redom, izveštaji nezavisnih tela nisu razmatrani na plenarnim sednicama Skupštine Srbije", saopšteno je.\nKada je reč o oceni strateškog planiranja, u ovoj oblasti organi zakonodavne vlasti u Srbiji u 2017. godini nisu ispunili nijedan indikator otvorenosti, navela je CRTA.\nBeta: CRTA: Skupštine Srbije i Vojvodine beleže pad stepena otvorenosti\nRadio Slobodna Evropa: CRTA: Skupštine Srbije i Vojvodine beleže pad stepena otvorenosti\n11.Jul.2018: Novi Sad\n11.Jul.2018: Radio 021


15/11/2018 - Dnevnik Juga\nPočetna / 2018 / новембар / 15\nDnevna arhiva: 15/11/2018\nOpština Vlasotince dobila 14.910 evra za izradu planskih dokumenata\nS. Zdravković 15/11/2018\tDRUŠTVO, Vlasotince 0\nU okviru razvojnog programa EU PRO, opština Vlasotince dobila je 14.910 evra za izradu planskih dokumenata, koji sa njenim učešćem u iznosu od 2118 evra predstavljaju sumu namenjenu za izradu Plana detaljne regulacije. -Taj plan radiće se za površinu od 42 hektara u katastarskim opštinama Gložane i Stajkovce i njime …\nOdržana dečja likovna kolonija\nIna Dendić 15/11/2018\tDRUŠTVO, Leskovac 0\nU Domu kulture Roma šesti put održava se dečja likovna kolonija. Iz godine u godinu ova talentovana deca pokazuju veliki napredak u svom likovnom izrazu. Tako smo danas imali priliku da vidimo šarenolike crteže učenika od 5 do 8 razreda na slobodu temu. „Na koloniji je danas bilo oko 25 …\nDragoslavu Đuroviću prva nagrada na konkursu „Vukašin Conić“\nS. Zdravković 15/11/2018\tKULTURA, Leskovac 0\nU subotu 17. novembra u Kameroj sali Leskovačkog kulturnog centra održaće se dodela nagrada autorima najboljih priča na Devetom konkursu Vukašin Conić za 2018. godinu. O Vukašinu Coniću će govoriće Dragan Radović, dok će odlomke iz dela ovog značajnog književnika čitati Mirjana Ljubić, glumica Narodnog pozorišta iz Leskovca. Žiri u …\nZimskim održavanjem obuhvaćeno 25 km gradskih ulica i 447 km lokalnih puteva\nSrdjan Stamenkovic 15/11/2018\tDRUŠTVO, Leskovac 0\nOdržavanje ulica, opštinskih i nekategorisanih puteva na teritoriji Leskovca počelo je danas, a taj posao, koji je oročen do 15. marta, poveren je preduzetniku Perici Joviću iz Vlasotinca. Vrednost ugovora iznosi 30 miliona sa PDV-om. Predmet održavanja su gradske ulice u dužini od oko 25 kilometara, lokalni i pojedini nekategorisani …\nOdržano književno veče „Stih za Ogija“\nKnjiževno veče „Stih za Ogija“ održano je sinoć, a skupštinska sala bila je premala da primi sve zainteresovane. I ove godine Kulturni centar Vlasotince raspisao je literarni konkurs pod nazivom „Stih za Ogija“ u tri kategorije, za učenike osnovnih i srednjih škola i za afirmisane pisce. Za samo godinu dana …\nU tri saobraćajke u Nišu povređena dva pešaka i biciklista\nSrdjan Stamenkovic 15/11/2018\tHRONIKA, Niš 0\nEkipe Hitne pomoći u Nišu imale sujuče dosta posla. Dogodile se tri saobraćajne nezgode: 8:11 kod škole Njegoš, povređen pešak, 9:23 ul. Knjaževačka povređen pešak, 13:16 ul. Vojvode Putnika oboren biciklista. Posle ukazane pomoći i urgentnog zbrinjavanja na licu mesta, povređeni su prevezeni u Urgentni centar, radi dalje dijagnostike i …\nOŠ „Vožd Karađorđe“ proslavila svoj 29. rodjendan\nPrigodnom svečanošću, učenici i nastavnici OŠ „Vožd Karađorđe“ obeleležili su danas svoj 29. rodjendan. „Naša škola danas proslavlja 29. godina postojanja i rada. Mi nismo škola sa dugom tradicijom ali je gradimo strpljivo i kvalitetno.Ako se osvrnemo na godinu koja je za nama našu školu obeležili su događaji o kojima …\nDve saobraćajke u Vranju bez povređenih\nSrdjan Stamenkovic 15/11/2018\tHRONIKA, Vranje 0\nNa području Policijske uprave u Vranju 14. novembra ove godine, registrovane su dve saobraćajne nezgode bez povređenih lica. Registrovan je jedan prekršaj iz oblasti Zakona o javnom redu i miru – nepristojno, drsko i bezobzirno ponašanje – navodi se u saopštenju Policijske uprave Vranje.\nTrideset policajaca čuva radnike Elektrodistribucije koji seku struju u naselju Podvorce\nOpsadno stanje u leskovačkom naselju „Podvorce“ ovog prepodneva. Tridesetak policajaca koji su došli sa šest vozila angažovano je kako bi omogićilo radnicima Elektrodistribucije da iseku struje neredovnim platišama u ovom delu grada. „Isključenje struje za 10-ak domaćinstva je usledilo zvog velikih dugovanja koje imaju stanovnici ovog romskog naselja. Predstavnici Roma …\nEU PRO Leskovcu 240.000 evra za sanaciju OŠ „Vasa Pelagić“ i urbanistički plan za Skobaljić grad\nU okviru programa podrške Evropske unije razvoju opština EU PRO, juče su u Kragujevcu, po sprovedenim pozivima za podnošenje predloga projekata, podeljene Odluke o finansiranju 34 lokalne samouprave. Gradu Leskovcu odobreno je finansiranje dva projekta: infrastrukturnog projekta “Unapređenje energetske efikasnosti u osnovnoj školi Vasa Pelagić u Leskovcu, kroz energetsku sanaciju …


Sarajevo: Ledena dvorana u Skenderiji dobit će novi i moderniji izgled - informativa.ba\nBiznis Investicije Sarajevo: Ledena dvorana u Skenderiji dobit će novi i moderniji izgled\nSarajevo: Ledena dvorana u Skenderiji dobit će novi i moderniji izgled\n11 Feb 2020 13:43\nTrenutno je u toku izrada idejnog i izvedbenog projekta rekonstrukcije i sanacije ledene dvorane koja je izgrađena u sklopu Centra Skenderija, a koji bi okvirno trebali biti gotovi za tri mjeseca.\nAmer Kapo, direktor Centra Skenderija istakao je da se obnovom nastoji promijeniti namjena ove dvorane i da ona bude namijenjena samo ledenim sportovima i da to bude praksa svih 365 dana u godini.\n"Međutim, s obzirom na to da trenutno Centar Skenderija posjeduje mobilno klizalište i ono će se moći podizati u slučaju potrebe, ali cilj je zaista da ledena dvorana bude ono što joj je i prvobitna svrha. To je ono što nedostaje gradu, a klizališta koja su se napolju organizovala pokazala su veliku zainteresovanost za tim sportom. Svakako, naše računice pokazuju da će se moći ostvariti i određeni prihodi tako da ni u jednom smislu", naveo je Kapo.\nBudući izgled dvorane\nSagovornik nam je pojasnio da će i sama unutrašnjost dvorane biti prilagođena ledenim sportovima, bit će napravljena mala tribina i postavit će se mobilno klizalište koje Centar Skenderija posjeduje. Izgled će biti izmijenjen i modernizovan, ali prije svega funkcionalan.\n"Šteta je da sva oprema koju posjedujemo stoji u magacinima neiskorištena. Očekujemo da za tri mjeseca imamo završene idejne i izvedbene projekte i nakon toga ćemo iznaći finansijska sredstva kako bismo krenuli sa realizacijom. Nadam se da će Vlada KS podržati izgradnju jer je i ona vlasnik, a i zaista postoji interes da se to uradi jer su oni i finansirali izradu ovog projekta", naveo je Kapo.\nLedena dvorana u Skenderiji je pretrpjela veliku materijalnu štetu 2012. godine kada se zbog velikog snijega u Sarajevu u potpunosti urušila.\n"Tada je propao krov i dio podne podloge. I zaista svi mi koji učestvujemo u izradi ovog projekta trudimo se da prije svega bude što kvalitetnije, a i da ne prelazi velike cifre", poručio je Kapo.\nIstakao je i to da će se po završetku tih projekata tačno znati koliko će novca trebati za obnovu ledene dvorane i koliko će dugo ona trajati. Naglasio je da se u prethodnom periodu špekulisalo o cijeni između 5 i 7 miliona KM, ali kako je naveo, prema procjenama, taj iznos bi trebao biti manji.\n"Taj iznos bi mogao biti manji od 5 miliona KM, ali naravno opet je riječ o procjeni, ali vjerujem da će konačni rezultati to i potvrditi", zaključio je Kapo.


BIA uključena u istragu hakerskog napada na Republički geodetski zavod - Ozon Media\nBIA uključena u istragu hakerskog napada na Republički geodetski zavod\nOd strane Ozon 18.06.2022.\nOd strane Ozon 18.06.2022. 0 komentar\nU Srbiji je od utorka stao promet nekretnina. Nijedan posao u vezi sa nepokretnostima koji zahteva uvid u katastar ne može da se uradi – od kupoprodaje kuća i stanova do ostavinskih rasprava i izdavanja građevinskih dozvola. Razlog je hakerski napad na IT infrastrukturu Republičkog geodetskog zavoda, zbog čega je ova institucija preventivno zaključala ceo informacioni sistem. U Geozavodu kažu da na ovom problemu intezivno radi i Tužilaštvo za visokotehnološki kriminal, ali i BIA.\n– To je takođe problem i za bankarski sistem, koji radi na izdavanju hipoteka, odnosno izdavanju hipotekarnih kredita i oni nemaju pristup našim podacima. Republički geodetski zavod poseduje i arhive u papirnom obliku, gde postoji sva dokumentacija – kaže Maja Radović iz RGZ-a.\nTeška saobraćajna nesreća kod Dobanovaca: Jedna osoba izgubila život\nUdes u centru Kuzmina


BiH: Komšić i Džaferović se sastali sa Pahorom\nPredsedavajući i član Predsedništva Bosne i Hercegovine Željko Komšić i Šefik Džaferović razgovarali su danas na Bledu s predsednikom Republike Slovenije Borutom Pahorom o bilateralnim odnosima dve zemlje i ukupnim političkim odnosima u regionu zapadnog Balkana.\nRazgovarano je i o evropskom putu Bosne i Hercegovine, u kontekstu predsedavanja Slovenije Evropskom unijom i priprema za predstojeći samit “Evropska unija – Zapadni Balkan” koji bi trebao biti održan u oktobru u Ljubljani, javlja agencija FENA.\nČlan Predsedništva Bosne i Hercegovine Šefik Džaferović kazao je za FENU nakon sastanka da je bilo govora posebno o ulozi Slovenije kada je u pitanju evropski put BiH.\nDžaferović je, govoreći o sveukupnoj poseti Bledu i učešću na Bledskom strateškom forumu, naglasio da je sada više nego ikada ranije naglašena potreba uključivanja svih šest država zapadnog Balkana u Evropsku uniju.\n“Vrlo jasno je rečeno, kao nikada do sada, da Evropska unija neće biti kompletna dok sve države zapadnog Balkana ne postanu članice, a rečeno je i da kako god zapadni Balkan treba EU isto toliko i Evropskoj uniji trebaju zemlje zapadnog Balkana,” istakao je Džaferović.\nOn smatra da bi institucije BiH trebale funkcionisati onako kako je to predviđeno Ustavom te da je najbolji put za BiH i sve druge države zapadnog Balkana da što pre postanu članicama EU.\n“To bih isto rekao i za NATO savez iako postoje neke države zapadnog Balkana koje imaju drugačiji odnos prema Alijansi. Evropska unija za celi zapadni Balkan pa i BiH znači vladavinu prava, ekonomski prosperitet i poštivanje ljudskih sloboda i prava, a NATO savez znači bezbednost,” istakao je Džaferović.\nKako je zaključio u izjavi za FENU, upravo to je ono što treba svim narodima koji žive u zemljama zapadnog Balkana.\nAbazović: Moja vizija je nova era Crne Gore\nHrvatska neće dodati SAD na crvenu listu\nGrčka: Preminuo Mikis Theodorakis


Rade li Rusi na destabilizaciji vlasti u Srbiji? - BIGportal.ba\n23 Novembra, 2019 23 Novembra, 2019 086\nMoguće je da je afera “Krušik” lansirana iz Rusije, kako bi se poslala poruka da imaju kapacitet da destabilišu vlasti u Srbiji, ocenjuje spoljnopolitički analitičar Boško Jakšić.\nJakšić je, komentarišući uveravanja predsednika Vučića da ruski predsednik Vladimir Putin nije znao za ovu aferu, rekao da je “moguće da Putin nije znao za to, zato što je to deo rutine”, jer, kaže, takva vrsta obaveštajnog rada stalno postoji, pa i kada su odnosi u uzlaznoj liniji, kao što jesu između Beograda i Moskve.\nNe vidim ništa neobično u tome da se prikupljaju obaveštajni podaci, kaže Jakšić, a pitanje je samo zasto je ova afera sada obelodanjena.\nJakšić je rekao i da nije saglasan sa komentarima da je ta špijunska afera “lansirana ne bi li se prikrila i zatrpala afera ‘Krušik’ ili doktorska disertacija Siniše Malog”.\n“Špijunska afera” ide, smatra on, na mnogo više nivoe, geostrateških opredeljivanja Srbije.\n“Moj utisak je da su aferu ‘Krušik’ lansirali Rusi, da pokažu da imaju kapacitet destabilizacije ove vlasti. Otkrivanje ove afere je upozorenje Beogradu da ne preteruje suviše u tim vrstama poslova sa Bliskim Istokom i Amerikom. A, onda, ako postavimo pitanje zašto je objavljena špijunska afera tako brzo, to je odgovor Beograda Moskvi. To je poruka ‘I mi možemo da odgovorimo, da napravimo štetu ruskim interesima”, ocenio je Jakšić.\nSIPA spriječila krijumčarenje 14 Egipćana


Istorijat – Topaco\nPočeci tenisa na ovom mestu sežu još sa početka 70-tih godina, XX veka kada Tomislav Tolja Pavlović, aktivni teniski rekreativac sportskog društva Partizan, još pre više od 40 godina dolazi na ideju da oformi teniski klub.\nMeđutim put do tog, naizgleg jednostavnog cilja, nije bio ni malo lak. U tim vremenima tenis sa političkog stanovištva nije bio popularan, te je u vezi sa time, oko ovakve inicijative je bilo mnogo problema, do te mere da je u jednom momentu bilo potrebno u Komitet odneti sliku Jospia Broza na teniskom terenu, kako bi se ovaj antagonizam u izvesnoj meri ublažio.\nKao jedan od prvih koraka, pronađen je modus da se najpre oformi teniska sekcija pri Sporstkom društvu Partizan-Košutnjak, što je u to vreme za vlast bilo prihvatljivo.\nZa predsednika teniske sekcije izabran je dipl ing.el Tomislav Tolja Pavlović, koji se dovijao na različite načine kako bi uspeo da dobije potrebna odobrenja vlasti da bi se izgradio prvi teren i počelo sa igranjem.\nZahvaljujući njegovom izuzetnom entuzijazmu, a u saradnji sa Opštinom i privrednim organizacijama, izgrađeni su tereni za male sportove. Jedan od tih terena je bio i prvi betonski teniski teren. Sve sekcije su radile vrlo aktivno i postizale odličene rezultate na opštinskim i republičkim takmičenjma.\nTeniska sekcija je, u okviru Sportskog društva Partizan-Košutnjak, postigla izuzetne rezultate na povećanju broja aktivnih učesnika, proširivanja i obogaćivanja oblika i sadržaja tenisa kao i solidne rezultate za stvaranje kadrovskih i materijalnih uslova.\nUbrzo se oko teniske sekcije okuplja sve veći broj dece i igrača i kroz nekoliko godina 1978, osniva se teniski klub Košutnjak, koje tako uz Teniski klub Partizan i Teniski klub Crvenu Zvezdu postao 3-ći teniski klub u Beogradu. Za prvog predsednika izabran je Tomislav Pavlović, koji je inače u ovaj kraj doneo prvi teniski reket i teniske loptice. U to vreme još uvek Igralo drvenim reketima, a vodeći svetki igrači su bili Bjorn Borg, Džon Patrik Mekinro, Džimi Konors…\nTolja Pavlović je dugo godina prisutan u svetu tenisa, učio je tenis kod čuvenog čika Voje Ristića, jednog od ikona posleratnog Teniskog kluba Partizan. Tolja Pavlović je licencirani teniski trener, bio je predavač na visokoj školi za teniske trenere, a po profesiji je diplomirani inženjer elektrotehnike.\nLjubav prema tenisu kao sportu Tolja Pavlović je preneo na svoje sinove Vladimira i Miloša, koji su počeli da igraju tenis od malena, upravo na prvom betonskom terenu u Starom Košutnjaku koji je izgrađen pre svega njegovom zaslugom, ali su i svoje prve časove sa imali kog trenera Gorana Bubnja, Zage, i Baneta Vučetića u Teniskom klubu Partizan, a kasnije i u samom TK Košutnjak.\nTokom niza godina koje su usledile, TK Košutnjak je uznedrio značajni broj igrača, koji su ostavili traga, kako u tenisu( kao teniski treneri i td), tako i u drugim oblastima javnog života.\nEvo samo nekih od imena koje su obeležila to vreme:\nDragan Šerer Šera (takmičar TK Košutnjak, danas poznati teniski trener)\nBranislav Bane Jevremović (takmičar TK Košutnjak, danas poznati teniski trener)\nDraško Grbić (takmičar TK Košutnjak, danas teniski trener)\nDragan Arsić (takmičar TK Košutnjak, danas poznati teniski trener)\nVladimir Pavlović (takmičar TK Košutnjak, danas uspešan biznismen, vlasnik Topaco d.o.o.)\nGoran Zindović (jedan o najtalentovanijih i najuspešnijih takmičara TK Košutnjak)\nMilica Raković (takmičar TK Košutnjak, doktor nauka Univerziteta Kembridž, direktor Salford fondacije)\nBojan Moličnik (takmičar TK Košutnjak, kasnij teniski trener)\nAleksandar Sarajlić (takmičar TK Košutnjak, danas teniski trener)\nSlobodan Vrzić (danas teniski trener)\nLjubiša Sofronijević (takmičar TK Košutnjak, danas uspešan biznismen)\nVeljko Živanović (takmičar TK Košutnjak, danas uspešan biznismen)\nAleksandar Damjanović (takmičar TK Košutnjak, danas uspešan biznismen)\nMarko Stojanović (takmičar TK Košutnjak, danas uspešan biznismen)\nZoran Lazović Zoća (takmičar TK Košutnjak, danas uspešan biznismen)\nMiloš Pavlović (takmičar TK Košutnjak, danas profesor Univerziteta i predsednik TK Topaco)\nAnđelka Jovanić (takmičarka TK Košutnjak)\nJelena Tomašević (takmičarka TK Košutnjak, danas živi u Kanadi)\nGoran Zec (danas teniski trener)\nOgnjen Crnogorac (danas teniski trener)\nRatne godine i nestanak društvene svojine dovele su do nemogućnosti održavanja uslova za funkcionisanje kluba.\nTomislav Tolja Pavlović sredstvima sopstvene firme TOPACO d.o.o., dugogodišnji lider u oblasti osvetljenja u Srbiji i fabrika svetiljki (TOPACO je akronim od Tomislav Pavlović kompanija) u periodu do 2012. izgradio današnji moderni teniski centar.\nSvečano otvaranje potpuno novoizgrađenog teniskog kompleksa Teniskog kluba Topaco uz prisustvo velikog broja zvanica iz sveta tenisa, biznisa, politike, diplomatije i javnog života, održano je u junu 2012. godine.


ISTORIJAT PROJEKTA - Rakita\nGeofizička ispitivanja koja su obavljena na tom potezu značajno su doprinela inicijalnom otkriću ležišta Čukaru Peki početkom 2012. godine. Nakon sticanja 55 odsto učešća u kapitalu kompanije Rakita, američka korporacija Friport je jula 2012. godine postigla sporazum sa kompanijom Rezervoar Minerals da bude isključivi operator projekta, odnosno da sama finansira troškove projekta do završetka Studije izvodljivosti.\nU januaru 2014. godine, kompanija Rezervoar Minerals objavila je Prvi tehnički izveštaj o proceni mineralnih resursa na ležištu Čukaru Peki.\nU martu 2016. godine, kompanija Rezervoar Minerals objavila je Preliminarnu ekonomsku analizu, koju je pripremila kompanija SRK Konsalting (SRK Consulting (UK) Limited), nezavisna rudarska i geološka konsultantska kompanija, a u skladu sa Nacionalnim Instrumentom 43-101 koji bliže uređuju kanadske regulatorne agencije.\n24. aprila 2016. godine, Rezervoar Minerals i kanadska kompanija Nevsun objavile su da su ušle u konačni sporazum o udruživanju.\n2. maja 2016. godine, kompanija Rezervoar Minerals objavila je da je iskoristila svoje pravo preče kupovine nad kompanijom Friport čime je stekla 55% udela u gornjoj zoni projekta Timok na ležištu bakra i zlata Čukaru Peki, i tako povećala svoj interes u donjoj zoni, uplatom od 135 miliona dolara kompaniji Friport.\n17. juna 2016. godine, kompanija Rezervoar Minerals odobrila je Plan sporazuma sa kompanijom Nevsun.


Očekivano se mediji u ovoj zemlji utrkuju u pohvalama izabranika Zvezdana Mitrovića koji su učinili upravo ono o čemu je čitava tamošnja javnost maštala.\nDetalj sa meča Crne Gore i Letonije\nUgledni crnogorski portal "Vijesti.me" ističe da je u pitanju "istorijski uspeh" i da je "san ostvaren", a posebnu pažnju su posvetili uzbudljivoj završnici utakmice u Morači u kojoj su i pored poraza (74:80) "sokolovi" uspeli da se plasiraju na Mundobasket. Pobeda u Letoniji sa devet razlike (79:70) se ispostavila kao ključni u čitavom ciklusu kvalifikacija.\nSlično je uspeh ispratio i "Cdm.me", a naslov teksta kojim je ispraćen duel bio je "San je java, CRNA GORA ide na Mundobasket". U tekstu stoji da je "poraz sladak kao najveća moguća pobeda", te da je ovo bila "luda noć" u kojoj "sokolovi" nisu ostvarili trijumf, ali jesu ispisali istoriju.\nBilo je mesta i za emotivno obraćanje košarkašima koji su napravili podvig:\n- Bravo momci, opet ste nas učinili ponosnim - bila je završna rečenica izveštaja sa meča.\nPodsetimo, uz Crnu Goru su se na planetarnu smotru plasirale Španija i Turska, pa je spisak evropskih selekcija koje putuju za Kinu završen.


10.11.2015 u 09:02\nIzjave Bogićevića i prodaju dela „Politike” ispituje tužilaštvo\nTužilaštvo za organizovani kriminal naložilo je juče policiji da prikupi nova obaveštenja u vezi sa izjavama vlasnika „Farmakoma” Miroslava Bogićevića, koji je u nedelju obavestio javnost da je na ime „reketa” dao milion evra Aleksandru Rodiću, vlasniku „Adrija medija grupe” i njegovom saradniku Dušanu Bjelopetroviću. Taj novac, kako je naveo Bogićević, dao je kako bi obezbedio ugovor o kupovini „Politike” od nemačkog VAC-a.\n29.09.2015 u 22:00\nNe znam zašto je ovog leta poginulo 50 odsto manje ljudi u saobraćaju, ali sigurno znam da je u čuvanju mladih života najviše pomogla saobraćajna policija. Međutim to nećete čuti od ministarke građevine, saobraćaja i infrastrukture Zorana Mihajlović i njenih saradnika iz Agencije za bezbednost saobraćaja. Za ministarku je taj zaista pohvalni rezultat posledica kampanje „Biram život”, ministarstva...\nBivši Đinđićev telohranitelj pet meseci zatočen u Libiji\nBivši telohranitelj ubijenog premijera Zorana Đinđića Srđan Babić već pet meseci se nalazi zatočen u Libiji. Babića drži lokalna islamistička milicija. Okolnosti pod kojima je Babić zatočen su nejasne. Za njega nije tražen nikakav novčani otkup, niti je optužen za bilo kakvo krivično delo. Kada je „priveden“, rečeno mu je da je to „radi njegove lične sigurnosti“. Ipak, pet meseci kasnije, on je i...\nSreća u Srbiji\nNe postoji čovek koji nikad nije maštao o tome šta bi radio ako bi dobio sedmicu na lotu – otplatio bi kredit, kupio nekretnine na Maldivima, podelio pare rodbini ili ih dao u „dobrotvorne svrhe”. Neki bi kupili firmu u kojoj rade, a vlasnike ili menadžere prekomandovali na mesto pomoćnika vozača (nisam ja taj, kunem se, mada neki sumnjaju u suprotno). Dakle, sanjarenja su razna, ali sva se svode...\n22.07.2015 u 15:00\n„Zimzeleni” činovnici postaju „listopadni”\nBivši ministar ekonomije i finansija Mlađan Dinkić jednom prilikom je izjavio kako su državni činovnici smislili aforizam kojim su provocirali nosioce izvršne vlasti. „Svi ste vi listopadni, a mi smo zimzeleni”, prepričavao je Dinkić kako su državni činovnici poručivali ministrima da će zgrade vlade napustiti sa smenom vlasti, a da će oni večno ostati u državnoj upravi. Ove jeseni, međutim,...\n10.07.2015 u 22:00\nAngela Merkel je u Tirani i Beogradu pre nekoliko dana samo usput pohvalila normalizaciju odnosa između Srbije i Albanije. Verovatno je smatrala da ta tema više nije na dnevnom redu i da su napori koje je uložila u pomirenje premijera Srbije Aleksandra Vučića i premijera Albanije Edija Rame (sastanak u Berlinu i više upućenih poruka) urodili plodom. Ipak, juče se ispostavilo da se odnosi koji su...\nMalo je zemalja na svetu koje mogu da se pohvale da su za samo dve nedelje dobile ekipne šampione sveta u omladinskom fudbalu, evropske prvake u ženskoj košarci i prvake Svetske lige u vaterpolu. Ne računajući vaterpoliste, koji su nas navikli na uspehe – osam puta na devet takmičenja Svetske lige uzeli su zlato – uspeh omladinaca u fudbalu, a zatim i košarkašica, bio je prilično iznenađenje za...\nDa li vam je ikad palo na pamet da ćete pročitati naslov: „Srbija u finalu Svetskog prvenstva protiv Brazila?” Verovatno jeste, ali sasvim sigurno niko nije ni pomislio da će se ta vest odnositi na fudbal. Kad bi neko čak usnio taj ludi san da će Srbija doći do završne utakmice globalnog takmičenja u fudbalu, makar i za omladince do 20 godina, verovatno se nikad ne bi usudio da ga nekome...\n16.03.2015 u 22:00\nBebe i heroji\nSudbine dve bebe podsetile su nas da imamo heroje u vojsci, policiji i među zdravstvenim radnicima. Govorim o onima koji su spasili otetu devojčicu iz naselja Braće Jerković i onima koji su pokušali da spasu život bebe iz novopazarske porodice Ademović. Prvi slučaj se srećno završio: brzom i efikasnom intervencijom MUP-a beogradska devojčica je izbegla užasnu sudbinu koju su joj namenili...


nije tajna da ponekad tek izazovi sa kojima se susretnemo izvuku od nas ono najbolje. I što su prepreke na koje nailazimo veće i značajnije, utoliko i naši odgovori moraju biti odlučniji i efikasniji. U tom smislu, 2020. godina bila je pravi test za sve nas. Pandemija COVID-19 uzdrmala je ceo svet i nema industrije, biznisa i pojedinca koji nije osetio posledice turbulentnih događaja u poslednjih godinu dana. O uzrocima krize koja je pogodila svetsku ekonomiju već je gotovo sve rečeno. Zato je prava tema – šta smo učinili i šta sada činimo kako bi sa što manje štete prevazišli potrese sa kojima smo suočeni i stvorili osnove za oporavak i dalji razvoj u vremenu kada pandemija ostane iza nas.\nPre svega, prioritet za NIS u 2020. godini bilo je očuvanje zdravlja naših zaposlenih, saradnika i potrošača. U to smo uložili značajne napore, imajući u vidu broj naših poslovnih lokacija i angažovanih kolega, kao i raznovrsnost biznis procesa koji se svakodnevno odvijaju. Uspeh u realizaciji ovog cilja omogućio nam je da ispunimo i svoj drugi prioritet, a to je da obezbedimo neprekidnu i bezbednu proizvodnju, preradu i distribuciju nafte i naftnih derivata. Uprkos brojnim izazovima, uspeli smo da očuvamo stabilno snabdevanje tržišta u Srbiji i drugim državama u kojima posluje NIS grupa i na taj način doprinesemo borbi u suzbijanju epidemije i njenih posledica.\nSvoju solidarnost sa zajednicom iskazali smo i na druge načine. Pre svega, donacijama u avio gorivu za Air Serbia i javne službe Republike Srbije, nabavkom opreme neophodne našim zdravstvenim ustanovama i medicinskim radnicima, brigom o sugrađanima koji su bili najpogođeniji epidemijom. Sa ovom podrškom nastavićemo i dalje, svesni da su događaji kojima svedočimo ostavili duboke posledice koje ćemo lakše prevazići ako budemo solidarni i ako nastavimo da delujemo zajedno.\nVažno je istaći i da smo, uprkos svim nepovoljnim trendovima, u 2020. godini očuvali likvidnost NIS-a. Naši finansijski rezultati očekivano su pod uticajem krize koja je pogodila sve bez izuzetka, ali smo sprovedenim strateškim merama i programom ušteda uspeli da održimo pokazatelj EBITDA i operativni novčani tok na pozitivnom nivou, čime smo stvorili preduslove za dalji razvoj i modernizaciju kompanije. I ovom prilikom želim da istaknem da izuzetno cenim sve napore zaposlenih i rukovodstva kojima su ostvareni dobri rezultati u uslovima nesvakidašnjih izazova.\nUtoliko više raduje činjenica da smo i u 2020. godini dali doprinos održivom razvoju, i to u sve četiri oblasti. Kada je reč o ekonomskom napretku, u godini za koju mnogi kažu da bi želeli da je što brže zaborave, mi smo okončali projekat koji će imati značajno mesto u istoriji NIS-a. Početak rada „Duboke prerade“ u Rafineriji nafte Pančevo nije samo poslovni uspeh, već i svojevrsni simbol strateških napora naše kompanije. Okončan je u nimalo lakoj godini i pokazatelj je naše istrajnosti da uprkos svemu nastavimo napredak NIS-a i uvedemo savremene tehnologije i nove proizvode u domaći naftni sektor. „Duboka prerada“ je i simbol naše želje da unapredimo zaštitu životne sredine, jer ne donosi samo pozitivne finansijske efekte, već i značajno manje emisije sumpornih i azotnih oksida. Na novim postrojenjima zaposleno je više od 60 domaćih stručnjaka koji imaju priliku da rade na izazovnom projektu i modernoj tehnologiji. „Duboka prerada“ donosi i automatizaciju proizvodnih procesa što je novi korak napred u digitalnoj transformaciji NIS-a od koje očekujemo brojne pozitivne efekte.\nDali smo i novi doprinos razvoju ljudskih resursa. U kompleksnim okolnostima organizovano je više od 2.300 obuka, na kojima je učestvovalo preko 3.300 polaznika, a poseban izazov bio je prelazak na treninge putem digitalnih kanala, što je sa uspehom realizovano. Sa ponosom ističemo da je NIS, u godini koja je donela globalnu destabilizaciju tržišta rada, dobio značajno priznanje za najpoželjnijeg poslodavca u Srbiji u istraživanju u kojem je učestvovalo više od 10.000 građana.\nIznova smo potvrdili svoju posvećenost zaštiti životne sredine i bezbednosti na radu. Pored već navedenih ekoloških prednosti „Duboke prerade“ nastavili smo sa realizacijom ekoloških projekata u svim segmentima poslovanja i u njih uložili više od 200 miliona dinara. Sproveli smo program mera za povećanje energetske efikasnosti i na taj način uštedeli 291 milion dinara. Pored toga, radili smo bezbednije u odnosu na prethodni period – indikator povreda sa izgubljenim danima je smanjen 8 odsto u odnosu na 2019. godinu.\nOstali smo privrženi razvoju zajednice. Pored podrške koju smo pružili u otklanjanju posledica epidemije, uložili smo 114,5 miliona dinara u digitalizaciju nastavnog procesa i unapređenje bezbednosti u školama širom Srbije. Nastavili smo saradnju sa vodećim domaćim visokoškolskim ustanovama i sa Elektronskim fakultetom u Nišu započeli zajednički rad na digitalnim projektima. Naše kolege, članovi Kluba volontera, realizovali su više od 2.000 volonterskih sati angažujući se na različitim humanitarnim projektima.\nIako možemo da kažemo da smo uspešno prevazišli iskušenja u 2020. godini, pred nama je još mnogo kompleksnih zadataka. Pre svega, kriza nije završena i biće potrebno još mnogo posvećenosti i znanja kako bismo obezbedili dalji održivi razvoj naše kompanije. Zato nastavljamo sa strogom finansijskom disciplinom, a prioritet nam ostaje i unapređenje operativne efikasnosti na svim poljima. Naš cilj je stvaranje efikasne organizacije, bez nepotrebnih procedura, spremne da brzo i efikasno odgovori na sve prepreke. U našem fokusu ostaje i modernizacija NIS-a, jer nije reč o jednokratnom zadatku, već o strateškom opredeljenju. U te svrhe ćemo u 2021. godini investirati više od 20 milijardi dinara razvijajući dalje naša naftna polja u Srbiji, Rumuniji i BiH, jačajući konkurentnost Rafinerije u Pančevu, unapređujući standarde u oblasti maloprodaje. Takođe, nastavićemo i sa projektima elektrogeneracije, a velika očekivanja imamo i od digitalnih projekata čija realizacija je u toku.\nPosebno bih želeo da istaknem da je velika snaga NIS-a u dobrom razumevanju i saradnji najvećih akcionara. Uspešna realizacija „Duboke prerade“ u teškoj i neizvesnoj godini pokazala je značaj ove saradnje. Imajući u vidu sve navedeno, i pored brojnih prepreka koje nas očekuju, verujem da smo zajedničkim delovanjem stvorili uslove da na period koji je pred nama možemo da gledamo sa optimizmom.