AKCIJA GRADA SOMBOR I UDRUŽENJA ROMA „BELI GOLUB“ - PODRŠKA OBRAZOVANJU ROMSKE DECE | Novosti.RS\nAKCIJA GRADA SOMBOR I UDRUŽENJA ROMA „BELI GOLUB“ - PODRŠKA OBRAZOVANJU ROMSKE DECE\n05. 11. 2020. u 14:58\nZAHVALJUJUĆI saradnji Grada Sombora i Udruženja Roma „Beli golub“ podeljen je školski pribor učenicima romske nacionalne manjine, koji pohađaju osnovne škole na teritoriji ovog grada.\nDeci romske nacionalnosti u Bačkom Monoštoru pakete su uručili pokrajinska poslanica Jelena Jovanović i republički poslanik Goran Milić, kao i koordinator za romska pitanja Aleksandar Radulović i predsednik Udruženja Roma „Beli golub“ Stevan Oršoš.\nŠkolski pribor je podeljen za ukupno 200 malih Roma koji pohađaju osnovne škole na teritoriji Grada Sombora, a obezbeđen je saradnjom lokalne samouprave i Udruženja Roma „Beli golub“ putem projekta „Podrška obrazovanju romske dece“ koji finansira Grad Sombor, a realizuje Udruženja Roma „Beli golub“.\nSombor školski pribor Jelena Jovanović Goran Milić Udruženje Roma Beli golub\n21:34 ASANO POSTIGAO 18. GOL U SEZONI: "Tek sad razumem Srbe"\nPARTIZAN je ispao iz trke za šampionski tron, ali Takuma Asano nastavlja trku za najboljeg strelca superlige Srbije. Partizanov japanski ofanzivac je u petak po podne zatresao mrežu Mačve u Šapcu i tako je nastavio svoju solo trku za napadačem Radnika Milanom Makarićem koji je postigao 20 golova.\n21:34 ĐORĐEVIĆ: Zvezda je trebalo da nam da tri, četiri gola, čestitam im titulu\nRADNIK iz Surdulice pružio je fatastičan otpor šampionu Srbije - Crvenoj zvezdi.\n21:02 (UŽIVO) VUČIĆ U EMISIJI "FOKUS": Nikada nećemo dozvoliti proterivanje i pogrom našeg stanovništva\n21:25 POTVRĐENO: Beloruski migovi stigli u Srbiju!\nREMONTOVANA dva aviona MIG -29 stigli su iz Belorusije u Srbiju, potvrdio je večeras ministar odbrane Nebojša Stefanović.\nIskoristite plastičnu ambalažu na pravi način: Napravite originalne saksije za cveće u obliku slona (VIDEO)\n20 SVE SPREMNO ZA PRAVLJENJE AUTO-DELOVA: U Smederevskoj Palanci završena izgradnja južnokorejske fabrike\n19 VUČIĆ SE OBRATIO SA PASULJANSKIH LIVADA: Čestitam svim pripadnicima Vojske i policije, veliko hvala!\n17 PREDSEDNIK VUČIĆ: Ekološki protesti govore o Srbiji\n(UŽIVO) VUČIĆ U EMISIJI "FOKUS": Nikada nećemo dozvoliti proterivanje i pogrom našeg stanovništva\n17. 04. 2021. u 21:02 >> 21:31\nPOTVRĐENO: Beloruski migovi stigli u Srbiju!\n17. 04. 2021. u 21:25\nSRPSKA RAMONDA LEČIĆE PARKINSONOVU BOLEST! Sutra u nedeljnom broju "Večernjih novosti" - Revolucionarni projekat naših naučnika\n17. 04. 2021. u 21:00\nPENZIJE ĆE MORATI DA PRATE PLATE: Milan Krkobabić o korekciji "švajcarske formule"


Tanjug 19. januara 2021. 11:26\nRIM – Veoma je teško upravljati sa onima koji neprestano miniraju politički teren, rekao je italijanski premijer Dzuzepe Konte danas u senatu, gornjem domu italijaskog parlamenta, koji treba glasanjem da odluči da li će dati poverenje njegovoj vladi.\nNjegov govor direktno prenose gotovo svi italijanski mediji.\nKoaliciona vlada je u krizi koju je izazvala mala partija Italija Viva lidera Matea Rencija, koji je nakon ultimatuma i pretnji pre sedam dana napustio koaliciju.\nVlada premijera Koneta, koju čine stranke levog centra, juče je dobila podršku u donjem domu parlamenta.\nDanas, međutim, u senatu biće teže dostići većinu koja bi omogućila nastavak rada sadašnje vlade.\nPo rečima premijera Kontea, njegova vlada je u prošloj godini u uslovima pandemije kovida 19, morala da preduzima mere imajući u vidu zarazu koja se širila i koja je, po njegovim rečima, duboko potresla sve sfere društva.\n„Pandemija je epohalni izazov zbog kojeg smo morali da radimo veoma oprezno i da odmeravamo svaki korak u veoma teškim uslovima. U proteklim mesecima većina koja čini vladu je pokazala sposobnost i veliku odgovornost. Naše snage moraju biti usmerene na hitne odgovore koje nameće pandemija. Međutim, u očima onih koji nas gledaju, pre svega građana, polemike i svađe izgledaju neshvatljivo i sterilno“, rekao je premijer aludirajući na opstrukciju koju je poslednjih mesec dana činila Rencijeva stranka.\nU međuvremenu, itaijanska štampa, a povodom glasanja u senatu o poverenju vladi, bavi se doživotnom senatorkom Ljiljani Segre, koja je juče iz Milana doputovala u Rim da bi prisustvovala sednici.\nSenatorka Segre ima 90 godina, preživela je koncentracioni logor Aušvic i uprkos savetu lekara da ne putuje, odlučila je “da je ovo moment kada treba pomoći vladi i zemlji”.


PlayStation 5: Online prodaja od prvog dana | PC Press\n7. novembar 2020. 5. novembar 2020. Stefan Dević\n“Prodaja na dan izlaska će biti online – samo ove godine, tako da vas molimo da planirate unapred”, piše u podnaslovu na zvaničnom PlayStation 5 blogu, objavljujući novu vest o prodaji konzola tog dana.\n“Uskoro se približavamo lansiranju PlayStation 5 konzole, 12. novembra ili 19. novembra u zavisnosti od regiona. Kako bismo gejmere, trgovce i osoblje zaštitili od COVID-a 19, danas potvrđujemo da će se u danima lansiranja prodaja odvijati putem interneta kroz radnje naših partnera, navodi se na u zvaničnoj objavi na blogu.\nJoš se dodaje da u radnjama neće biti moguća prodaja i zbog toga se mole potencijalni kupci da ne čekaju u redovima ispred radnji u mestima odakle su na dan izlaska konzole u nadi da će među prvima kupiti. “Budite bezbedni, ostanite kod kuće i vašu narudžbinu napravite online.” Da li će se ovo odnositi i na Srbiju, ostaje da se vidi.\nGejmeri koji su konzolu kupili u pretprodaji, kako bi je kupili kod lokalnog partnera, trebalo bi to da urade u određenom vremenskom okviru u dogovoru sa trgovcem i njegovim bezbednosnim protokolima. Zbog toga iz kompanije Sony mole svoje kupce da se o detaljima dogovore sa njihovim lokalnim prodavcem. Na kraju objave, iz PlayStation tima zahvaljuju se zajednici za, kako kažu, neverovatnu podršku cele godine.\nTagovi: dan izlaska konzole, PlayStation 5, prodaja konzola, Sony PS5\n← LA Dodgers i Assassin’s Creed Valhalla\nWhatsApp poruke koje nestaju posle nedelju dana →


Vijeće ministara BiH danas o sudbini NATO puta zemlje: Hoće li biti podrške za MAP - mojusk.ba\n15 Januara, 2019 15 Januara, 2019 Moj USK\nVijeće ministara BiH trebalo bi danas razmatrati prijedlog godišnjeg nacionalnog programa BiH 2018-2019. godina čiji je predlagač Komisija za NATO integracioni proces BiH.\nOvaj prijedlog skinut je s dnevnog reda sjednice Vijeća ministara održane 27. decembra. Radi se o uvjetu naše zemlje kako bi Akcioni plan za članstvo (MAP) BiH u NATO bio aktiviran.\nUsvajanje godišnjeg nacionalnog plana za NATO će odrediti i tempo formiranja novog saziva Vijeća ministara BiH. Naime, članovi Predsjedništva BiH Željko Komšić i Šefik Džaferović su poručili da neće podržati imenovanje mandatara za novi saziv iz SNSD-a Zorana Tegeltije dok se ne usvoji godišnji plan za NATO.\nOd ranije je poznat stav vodeće stranke iz RS-a da neće podržati put BiH u NATO pa se ne može ni očekivati da se MAP i slične teme nađu na dnevnom redu kada bude imenovan novi predsjedavajući Vijeća ministara.\nVijeće ministara trebalo bi razmatrati i Nacrt zakona o budžetu institucija BiH i međunarodnih obaveza BiH za 2019. godinu, čiji je predlagač Ministarstvo finansija i trezora.\nSjednica će biti održana u 10:30 sati.


Home Izvori prava EU\nUslugeEU fondoviTenderi/ PoziviKontakt\nPočetakAktuelnostiTragom vijestiNajava događajaPublikacijeKorisni tekstoviUspješne pričeEU DirektiveFAQ (najčešća pitanja)Linkovi (Institucije)ArhivaMapa sajta\tEuropska Unija\nŠta je EU?NastanakInstitucije i agencijeIzvori prava EUBaza tržišta EUSimboliPojmovnikInfo o zemljama članicamaZanimljivosti\tBosna i Hercegovina\nIstorijaGeografijaUstavno uređenjeEkonomijaRegionalni razvoj\tUser Menu\nJoomla : Izvori prava EU\tU kontekstu procesa stabilizacije i pridruživanja često se spominje pojam „acquis communautaire“ ili, prevedeno, „pravna stečevina zajednice“ uz kvantitativnu naznaku da se radi o blizu 100 000 stranica pravnih tekstova. Stoga je neophodno upoznati se sa strukturom izvora prava Evropske unije. Izvori prava EU dijele se na:\nSporazumi između država članica\nPrimarno zakonodavstvo kao izvor prava EU obuhvata osnivačke ugovore (Ugovor o evropskoj zajednici za ugalj i čelik, Ugovor o evropskoj ekonomskoj zajednici, Ugovor o evropskoj zajednici za atomsku energiju i Ugovor o Evropskoj uniji) i revizione ugovore (Jedinstveni Evropski akt, Ugovor iz Amsterdama, Ugovor iz Nice i Lisabonski ugovor). Navedeni Ugovori predstavljaju de facto Ustav Evropske unije, u nedostatku pravnog akta koji bi formalno nosio naziv ustava.\nSekundarno zakonodavstvo kao izvor prava EU obuhvata uredbe, direktive, odluke, preporuke i mišljenja, kao akte koje donose institucije Evropske unije. Uredbe, direktive i odluke su obavezujući akti, dok su preporuke i mišljenja neobavezujući. Uredbe se direktno primjenjuju na cijelom području Evropske unije. Direktive obavezuju ciljevima koji se postižu transponiranjem u obliku nacionalnog zakonodavstva država članica. Odluke su po pravilu pojedinačni akti i obavezujući su za države ili pojedince na koje se odnose. Preporuke i mišljenja iznose poziciju odnosno stajalište institucija Evropske unije po određenim pitnanjima, i uglavnom se prihvataju od strane adresata iako nisu obavzujući akti.\nMeđunarodno pravo kao izvor prava EU obuhvata ugovore i sporazume koje sa trećim državama ili međunarodnim organizacijama sklapaju Institucije EU ili države članice, što predstavlja jednu komplikovanu strukturu, imajući u vidu pravnu prirodu Evropske unije. Radi se o tome da Evropska unija u određenim segmentima nije dobila ovlaštenje od država članica da ih zastupa na međunarodnoj sceni, pa se u takvim sluačjevima javlja kao međunarodna organizacija. U većini drugih slučajeva Evropska unija predstavlja države članice u svojstvu nadnacionalnog zastupnika jedinstvenih evropskih stavova.\nOva grupa izvora prava Evropske unije se zaključuje radi rješavanja pitanja saradnje država koja nisu direktno povezana sa aktivnostima Evropske unije. Na ovaj način se postiže ujednačavanje prava na nivou EU primjenom drugačije metodolgije. Sa druge strane ovakvi sporazumi omogućuju različite nivoe povezivanja među državama članicama i ono što se u teoriji spominje kao „Evropa sa više brzina“.


U avione Lufthanze bez maski uz negativan korona-test › Made-in-Germany.rs\nNacionalna nemačka avio-kompanija Lufthansa od 1. septembra će omogućiti svojim putnicima da tokom leta budu bez zaštitnih medicinskih maski, ukoliko sa sobom imaju lekarsko uverenje i negativan korona-test star ne više od dva dana.\nGrupacija koja upravlja kompanijama Lufthanza, Svis er i Ostrijan erlajns, od svih putnika starijih od šest godina zahteva da nose zaštitne maske tokom leta i bila je među prvim avio-operaterima koji su u maju uveli obavezno nošenje maske u sklopu novih bezbednosnih mera.\nObavezu nošenje maski uvele su sve avio-kompanije širom sveta u pokušaju zaustavljanja širenja virusne pandemije. Nakon brojnih incidenata, Međunarodna organizacija civilnog vazduhoplovstva nedavno je ponovo apelovala na putnike da obavezno nose zaštitne maske, kako se ne bi narušila sigurnost leta, iskustvo putovanja drugih putnika i radno okruženje posade.\nSvetske avio-kompanije, koje su već na samom početku širenja korona virusa uvele čitav niz bezbednosnih mera, kažu da je sada rizik od zaraze vrlo nizak. Iz Lufthanse, međutim, nastavljaju da apeluju da se “ne radi samo o zaštiti sebe, već o zaštiti svih ostalih na letu”.


"Od oktobra na novosadskim fakultetima dualno obrazovanje" - NOVA portal\nPolitika Autor:Beta07. mar. 202113:21 > 13:2216 komentara\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić najavio je danas da će oktobra na fakultetima u Novom Sadu biti uvedeno dualno obrazovanje jer to, kako je ocenio, privlači nemačke investicije.\nOn je na otvaranju fabrike nemačke kompanije „Kontinental“ najavio da će u aprilu u Novom Sadu biti otvoren Institut za veštačku inteligenciju što po njegovim rečima, pokazuje koliko je Srbija pripremljena za inovativne tehnologije.\n„Danas je veliki dan za nas, razvojni istraživački centar ‘Kontinentala’ u Srbiji je treći po broju ljudi iz centara te kompanije u Nemačkoj i Rumuniji, a ispred onih u Austriji i Francuskoj. Verujem da će samo u početku tu raditi 500 ljudi, a kasnije i mnogo više“, kazao je predsednik.\n„Prethodnih 35 godina nije bilo nove fabrike u Novom Sadu a sada ih ima nekoliko“, rekao je Vučić.\nOcenio je da bez Nemačke, Srbija ne bi mogla biti uspešna u ekonomiji i zahvalio kancelarki Angeli Merkel za pomoć u privlačenju nemačkih investitora u Srbiju, kao i za doprinos „rešavanju regionalnih problema“.\n„Ona (Merkel) je samo činila dobro i uvek pomagala, čak i u najtežim trenucima. Nikad nećemo zaboraviti koliko nam je pomogla u rešavanju regionalnih problema i otvorila put iskrenom prijateljstvu Nemačke i Srbije“, kazao je Vučić.\nAleksandar Vučićdualno obrazovanjefakultetiNovi Sad


N1info\t23.01.2019 12:16\n"Ustav ga (albanski jezik) definiše kao drugi oficijelni jezik. Za međunarodnu upotrebu jedinstveno je makedonski. Prvi jezik je makedonski. Drugi je albanski, regulisano zakonom... Upotreba je jasno razgraničena", rekao je on u intervjuu Televiziji Alsat M, koja program emituje pretežno na albanskom jeziku.\nNa pitanje novinara zašto je pre nekoliko dana Vlada Makedonije dala saopštenje da je makedonski jedini zvanični jezik, Zaev je rekao da "nije video to saopštenje, iskren da bude".\n"Zakonom o upotrebi jezika konačno pravno-formalno zatvaramo okvirni ohridski dogovor. Ostaje ravnopravnost. Daj bože da imamo građansko društvo gde ćemo da gledamo na kvalitet građanina, a ne na etničku pripadnost... Jezik je alat da se razumemo. Jezik je mogućnost da građani ostvare svoja prava, data ustavom", rekao je makedonski premijer.\nPrema njegovim rečima, Zakonom o upotrebi jezika velikom procentu građana, koji nisu pripadnici većinskog makedonskog naroda, dato je pravo koje do sada nije bilo omogućeno.\n"Ovo je korisno. Ovo je ljudsko pravo. Ovo ima u celom svetu. Treba da gledamo napred. Rasterećuje nas svog bremena nacionalizma. Žalim što opozicija (VMRO DPMNE) ne može da prevaziđe sebe i još živi u svojim nacionalizmima", rekao je Zaev.\nOn je dodao da će, prema zakonu, novoformirana Agencija za prevođenje asistirati u slučaju da se građanin Albanac, Rom, Turčin ili drugi, nadje u opštini u kojoj su većina stanovništva, iznad 80 odsto, Makedonci i ima potrebu da se obrati na svom jeziku.\nZakonom o upotrebi jezika, koji je usvojen pre godinu dana, a objavljen prošle sedmice, jezik koji govori više od 20 odsto stanovništva, odnosno albanski, postao je drugi službeni jezik u svim državnim organima, institucijama i javnim preduzećima.\nZaev je naveo da u Zakonu o upotrebi jezika nema ništa protivustavno i dodao da je taj zakon juče poslat Venecijanskoj komisiji da se "pokaže onima koji imaju rezervu da Vlada nema nikave predrasude" i da ne očekuje primedbe na zakon.\n1. albanski prvi i poslednji zvanicni jezik kod cokalija


Radio 021: Železnica Srbije se deli na tri preduzeća ~ Udruženje Ljubitelja Železnice\nRadio 021: Železnica Srbije se deli na tri preduzeća\nPosted on 11:40 by Unapredimo Železnice\nGeneralni direktor srpskih Železnica Dragoljub Simonović navodi da će, od početka naredne godine, ovo preduzeće biti podeljeno na jedno matično i dva zavisna preduzeća.\nBEOGRAD - Železnice Srbije će od 1. januara iduće godine biti podeljene najverovatnije na jedno matično i dva zavisna preduzeća, najavio je danas generalni direktor srpskih železnica Dragoljub Simonović.\nŽeleznice će od početka iduće godine biti reorganizovane i započeti poslovanje po tržišnim principima, rekao je Simonović dodajući da će nastaviti odlučno da se obračunava sa korupcijom u železnicama, iako je zbog toga stvorio sebi dosta neprijatelja.\nJedno zavisno preduzeće biće, kako je rekao, zaduženo za železničku infrastrukturu, a drugo za prevoz putnika i robe i ta dva preduzeća biće fizički, finansijski i operativno potpuno odvojena tako da će biti mnogo transparentnije njihovo poslovanje - zarada i troškovi.\nSimonović je rekao da od 1. januara "kreću glavobolje za spavače na železnici“, jer počinje liberalizacija železničkog tržišta.\n"Da ne bi bilo otimačine prilikom podele firme išli smo na minimalno cepanje, a kasnije kada ojačamo, odvojićemo transport robe i putnike. Putnički saobraćaj će dotirati država ili lokalna samouprava, pa neće moći da ide voz samo sa dva putnika“, naveo je Simonović.\nŠto se tiče kargo saobraćaja, od 2014. postepeno će, prema njegovim rečima, početi puštanje u saobraćaj više operatera.\n"To je neminovno, pa će tržište odlučivati - biće kao na zapadu, gde saobraćaju državni i putnički vozovi, pa ko opstane“, rekao je Simonović\nČelnik srpskih železnica je naglasio da se zato treba što bolje pripremiti i podsetio da su samo u prvih pet meseci ove godine troškovi dnevnica za službena putovanja u zemlji i inostranstvu smanjeni za 30 miliona dinara, troškovi goriva za lokomotive i drumska vozila čak za 630.000 evra, troškovi mobilnih telefona za miliona dinara, a troškovi drumskih vozila za oko 33 miliona dinara, u odnosu na isti period lane.\n„Nema tačke gde nisam udario po pitanju zloupotreba“, istakao je Simonović koji kaže da je na železnicama, pre novog rukovodstva na čelu sa njim, postojao vešto uigran sistem zloupotreba i korupcije, čime se sada bave istražni organi.\nKomentarišući nedavne napade pojedinih medija, Simonović je rekao da ih je očekivao i mnogo ranije navodeći da ima pouzdane informacije da iza njih stoje ljudi koji su sprečeni da kradu na železnici.\nOn je kazao da je pored svih ušteda i obračuna sa korupcijom na železnici prozvan od pojedinih medija za ručak od 165.000 dinara, kada je ugostio predstavnike švajcarskog Štadlera, EU, resornog ministarstva... , a da nigde nije bilo navedeno da je sa svojim timom tada uspeo da za Železnice Srbije uštedi sedam ili osam miliona evra.\nSimonović kaže da je uspeo da izmeni ugovor o nabavci 21 elektromotornog voza od Štadlera, jer je neko pre njega dogovorio veću cenu na uštrb kvaliteta. Železnice će kupiti za 100 miliona evra isti broj vozova, ali po povoljnijoj ceni i sa većim kvalitetom i opremom.\n"Ako vladi takva moja politika ne odgovara, neka kaže i ja ću da odstupim", istakao je on.\nSimonović je rekao i da je za 1.500 evra otišao sa svojim stručnjacima u Moskvu u vezi sa nabavkom novih ruskih dizel vozova iz ruskog kredita i "izboksovao“ 27 umesto ranije dogovorenih 19 vozova i tako uštedeo za državu čak 42 miliona evra.\nOn je naveo da se na pumpama železnice mnogo krade nafte i da se time, takođe, sada bave istražni organi, kao i da se stavljaju sonde u lokomotive kako bi se pratila potrošnja, ali da ima dosta opstrukcije, na primer, lopovi često buše njihove akumulatore.\nOn je naglasio da je prosto nemoguće da neka lokomotiva za 50 metara kretanja potroši 300 litara nafte...\nGovoreći o smenama u Železnicama Srbije, Simonović je kazao da je smenjivao ljude u svim sektorima, gde je bilo zloupotreba i da nije tajna da je 90 odsto smenjenih direktora iz Demokratske stranke, jer su skoro svi bili iz te partije.\nPreuzeto sa portala Radio 021.\nCategories: ekologija, ekonomija, infrastruktura, otvaranje tržišta, privreda, Železnice Srbije


► Vulin: Angažovani rezervisti koji su civilno služili vojni rok u zdravstvenim\n"Oni obavljaju nemedicinske poslove u okviru radne obaveze. Oni su služili vojni rok i njihova je obaveza da služe tamo gde su raspoređeni, tamo gde je potrebno da pomognu", naveo je Vulin a prenelo Ministarstvo odbrane.\n"Naš posao je da budemo spremni za najgori mogući scenario, a to je da hiljade ljudi ima odgovarajuće simptome i da im je potrebna zdravstvena zaštita. Nema tog zdravstvenog sistema koji može u ovom trenutku da primi 6.000 ljudi s blažim simptomima. To moramo da uradimo mi", kazao je ministar.\n"Za 10 dana obezbedili smo 106 priključaka za kiseonik, što je nekih 60 mesta za respiratore, i ta u potpunosti obnovljena bolnica će sutra od 7.30 časova biti opremljenja i personalom i moći da primi prve pacijente kad god to zatraže civilne strukture", naveo je ministar.\nVulin je ocenio da u uslovima pandemije korona virusa, "ne postoji vojska u Evropi koja ima više različitih zadataka i koja ih tako uspešno obavlja" kao Vojska Srbije.\n"Pomažemo Ministarstvu unutrašnjih poslova da obezbeđuje državnu granicu, obezbeđujemo sve migrantske kampove, najznačajnije zdravstvene ustanove i javne objekte, sve gerontološke centre sa više od 30 korisnika, patroliramo", dodao je ministar odbrane.


Održana poslednja u nizu prezentacija u srednjim školama na Kosovu | Međunarodni krivični sud za bivšu Jugoslaviju\nOdržana poslednja u nizu prezentacija u srednjim školama na Kosovu\nRogovo, 29. oktobar 2013.\nInicijativa mladih za ljudska prava na Kosovu (YIHR KS) danas je okončala jednomesečnu seriju prezentacija u srednjim školama na Kosovu. Nakon sličnih prezentacija održanih u Prištini, Peći, Prizrenu, Štrpcu, Podujevu, Suvoj Reci i Gnjilanu, poslednja prezentacija održana je u Gimnaziji “Asllan Berisha” u Rogovu.\nOko 30 učenika se okupilo kako bi čulo prezentaciju o MKSJ i njegovoj ulozi u privođenju pravdi nekih od najodgovornijih lica za zločine počinjene u ratovima na Balkanu tokom devedesetih godina 20. veka, i o tome kako je na taj način sud dao priliku da se čuje glas hiljada žrtava koje bi bez toga ostale nečujne. Osim toga, rad Tribunala takođe je objašnjen u kontekstu doprinosa koje je dao međunarodnom krivičnom pravosuđu.\nUčenici su bili željni da čuju više o konkretnim predmetima koji se tiču Kosova, pošto im ove informacije nisu na raspolaganju u okviru redovnog nastavnog programa. Pitanja koja su učenici postavljali ticala su se delimičnog ponavljanja suđenja naloženog u predmetu Haradinaj i drugi, kojim su obuhvaćeni bivši pripadnici Oslobodilačke vojske Kosova, čije je suđenje privuklo ubedljivo najveću pažnju javnosti na Kosovu.\nNa pitanje šta misle o MKSJ, više učenika je izjavilo da su svesni da je Tribunal imao veoma važnu ulogu u izvođenju pred lice pravde nekih od odgovornih za ratne zločine, ali da je njihov broj vrlo mali u poređenju s ogromnim brojem zločina počinjenih na Kosovu i širom regiona. Predstavnici Inicijative mladih za ljudska prava su objasnili da je izgradnja kapaciteta nacionalnih pravosudnih sistema u regionu da vode krivična gonjenja za ratne zločine ključni element strategije Tribunala kojom želi da obezbedi svoje nasleđe širom bivše Jugoslavije.\nPrezentacija je okončana pohvalama direktora škole, koji se izrazito pozitivno izrazio o inicijativi Outreach programa namenjenoj srednjoškolcima i pozvao predstavnike Inicijative mladih za ljudska prava i MKSJ da održe slična predavanja u budućnosti.


Srbija centralna zemlja u kineskoj inicijativi "Pojas i put" - Televizija Kopernikus TV K::CN\nPredsednica Vlade Ana Brnabić sastala se u Sofiji sa premijerom Kine Li Kećangom gde je istaknuto da je Srbija centralna zemlje u okviru inicijative „Pojas i put“ i da dve zemlje imaju veliki broj konkretnih projekata, od čega najviše u oblasti infrastrukture i energetike.\nPremijeri s razgovarali o daljem unapređenju saradnje i strateškog partnerstva dve zemlje i konstatovali da je u interesu obe zemlje dalje produbljivanje saradnje u svim oblastima.\nPremijerka Ana Brnabić boravi danas i sutra u dvodnevnoj poseti Bugarskoj, povodom učešća na Sedmom samitu Kine i zemalja Centralne i Istočne Evrope, a u delegaciji su i potpredsednica vlade i ministarka građevinarstva saobraćaja i infrastrukture Zorana Mihajlović i ministar rudarstva i energetike Aleksandar Antić.\nBrnabićeva je rekla da je sastanak bio veoma dobar, kratak i efkisan, upravo iz razloga što dve zemlje imaju vrlo konkretne projekte.\n„Drago mi je da sam imala priliku da ponovo vidim premijera Kine, prvi put smo se videli u novembru 2017. takođe na samitu 16 plus jedan. Imali smo dobar, kratak i efikasan sastanak, zato što Srbija i Kina imaju veliki broj konkretnih projekata, tako da smo samo brzo prošli kroz te projekte, kao i one koji će biti potpisani večeras i sutra i one koje očekujemo da potpišsemo do kraja godine“.\nNavela je da su to, pre svega, projekti u oblasti infrastrkture, za nastavak izgradnje deonice Koridora 11 od Preljine do Požega, zatim za rekonstrukciju i modernizaciju pruge Beograd – Budimpešta, kao i modernizaciji pruga od Beograda do Niša i Preševa za šta će biti potpisan memorandum o razumevanju.\nBrnabićeva je istakla da je Srbija posebno ponosna na trilateralni projekat modernizacije železničke pruge Beograd – Budimpešta, koji zajednički realizuju Srbija, Mađarska i Kina i koji je prvi prekogranični projekat u okviru ovog mehanizma saradnje.\nTu su i projekti u oblasti energetike kao što je izgradnja novog bloka u Kostolcu B3 snage 350 megavata koji se već realizuje i predstojeća izgradnja toplodalekovoda između Obrenovca i Beograda, dodala je premijerka Srbije.\n„Zahvalila se na podršci pošto otkada smo ukinuli vize za građane Kine imamo skok od čak 180 odsto broja kineskih turista u Srbiji“.\nZainteresvanost za RTB Bor i „Ikarbus“\nNa pitanje o RTB Boru, Brnabićva je rekla da je kineska kompanija „Zijin“ izrazila zainteresvanost da učestvuje na tenderu za izbor strateškog parntera za RTB Bor.\n„Nadamo se da će to biti završeno do kraja ove godine i da će oni dati dobru ponudu. Prenela sam moju nadu premijeru Kine da će ta kompanija učestvovati sa dobrom ponudom, jer nam je potreban dobar streški partner, a oni jesu jaka kompanija“.\nTakođe, izrazio je zadovoljstvo činjenicom da dve zemlje imaju veliki broj konrektnih projekata.\nPredsednica Vlade zahvalila je kineskom premijeru na nedvosmislenoj podršci Kine po pitanju Kosova i Metohije, posebno unutar UN i drugih međunarodnih organizacija.\nBrnabićeva je rekla da je ovo možda prvi forum 17 plus 1 pošto prvi put i Grčka učestvuje u tom mehnizmu i da je to dobro što ima i novih učesnika jer je to prilika i da se razgovara na tom skupu i o dodatnom infrastrukturnom i energetskom povezivanju u regionu.\nOčekuje se potpisivanje Memoranduma o razumevanju o zajednicckom formulisanju plana bilateralne saradnje Kine i Srbije u okviru inicijative „Pojas i put“, Memoranduma o razumevanju o zajedničkoj podršci izgradnje Industrijskog parka za voće i povrće i Komercijalnog ugovora o modernizaciji i rekontrukciji mađarsko-srpske železničke veze na teritoriji Republike Srbije na deonici Novi Sad-Subotica-državna granica (Kelebija).\nPredsednica Vlade Srbije razgovarala je i sa prvim potpredsednikom Vlade Belorusije Vasilijem Matjuševskijem o unapređenju saradnje dve zemlje, a sagovornici su zaključili da su odnosi dveju zemalja prijateljski i bez otvorenih pitanja.\nKako je saopšteno iz Vlade Srbije, sastanku je prisustvovala i potpredsednica vlade i ministarka građevinarstva saobraćaja i infrastrukture Zorana Mihajlović.\n„Srbija je izuzetno zahvalna za čvrstu podršku koju Belorusija daje očuvanju teritorijalnog integriteta i suvereniteta naše zemlje“, naglasila je Brnabićeva.\nU 2017. godini, obim spoljnotrgovinske razmene dve zemlje iznosio je 103,5 miliona dolara, što je povećanje od 30,2 odsto u odnosu na 2016. godinu, dok je u prvih pet meseci 2018. godine obim spoljnotrgovinske razmene porastao za 5,5 odsto u odnosi na isti period prethodne godine i iznosi 43,8 miliona dolara, što govori da spoljnotrgovinska razmena i dalje raste.\nBrnabićeva i Matjuševskij složili su se da je saradnja Kine i 16 zemalja centralne i istočne Evrope izuzetno važan mehanizam saradnje koji će dodatno ojačati i ubrzati ukupan ekonomski razvoj svih zemalja koje u tome učestvuju, piše u saopštenju.


Bankarstvo – Stranica 3 – Poslovnidnevnik.BA\nHome / Kapital / Bankarstvo (page 3)\nnov 19, 2016\tBankarstvo, BiH, Vijesti 0\nBosna i Hercegovina je stavljena na crnu listu Evropske unije zbog neispunjavanja obaveza iz Akcionog plana FATF, koje se odnose na donošenja mjera i aktivnosti za uvođenje standarda za sprečavanje pranja novca i finansiranja terorizma, čime je ugroženo poslovanje bankama i klijentima, saopćeno je iz Udruženja banaka BiH. Na sastanku ovlaštenih …\navg 23, 2016\tBankarstvo, BiH, Kapital, Vijesti 0\nTijekom prvog tromjesečja ove godine 17 komercijalnih banaka u FBiH ostvarile su profit od 74 milijuna KM, navodi se u izvješću Agencije za bankarstvo FBiH. U isto vrijeme, došlo je tek do neznatnih promjena u plasmanu kredita, što je ključna stavka u pregledu poslovanja banaka. Najveći broj kredita od ukupnog …\njul 9, 2016\tBankarstvo, Kapital, Najave, Svijet, Svijetske berze, Vijesti 0\nIzvršni direktor kompanije JPMorgan Jamie Dimon kazao je kako je Brexit užasan dogovor za britansku ekonomiju koji će ostaviti posljedicu na cijelu Evropu. Neki glasači su već požalili što su glasali za izlazak. Dimon je bio jedan od mnogih direktora sa Wall Streeta koji su podržavali ostanak Velike Britanije u …\njun 16, 2016\tBankarstvo, EU, Kapital, Svijet, Vijesti 1\nIzlazak Ujedinjenog Kraljevstva iz Evropske unije mogao bi pokrenuti ekonomsku krizu koja se može porediti s onom iz 2008. godine, predviđaju analitičari Goldman Sachs. Naime, u posljednjoj analizi poznate svjetske finansijske i bankarske kompanije ističe se realna mogućnost izrazitog slabljenja engleske valute ukoliko zajednička država sa Velsom, Škotskom i Sjevernom …


Izmene ustava doneće predsedniku više ovlašćenja\nCeremonija potpisivanja Ustava Kosova\nIzmena Ustava Kosova prošla je kroz prvu fazu identifikacije 30 pitanja koja se očekuju da će se izmeniti, a koja se većinom tiču izbora predsednika i njegovih kompetencija.\nPredsednik komisije za izmenu Ustava, Arsim Bajrami, izjavio da će izmene, nakon usvajanja i stupanja na snagu, omogućiti Kosovu da se predsednik Kosova bira glasom građana, dajući mu tako mnogo veći legitimitet, nego što je to bilo prilikom izbora kroz Skupštinu.\n“Prva opcija koja je dobila podršku gotovo svih članova komisije jeste da građani budu primarni predlagači ili čak i jedini. Jedina razlika unutar komisije je u tome da li je dovoljno 10,000 potpisa ili da se taj broj poveća na 15,000, kako bismo imali ozbiljnog kandidata. Dali smo pravo i političkim partijama koje su zastupljene u parlamentu, pošto su one postigle izborni cenzus, ali dilema je da li su i njima potrebni potpisi kako bi bili ravnopravni sa kandidatima koji nisu iz političkih partija u trci za predsednika”, kazao je Bajrami.\nBajrami: Prva opcija koja je dobila podršku gotovo svih članova komisije jeste da građani budu primarni predlagači ili čak i jedini prilikom izbora predsednika.\nDirektan izbor predsednika od strane građana daće predsedniku još više kompetencija. Ali, ostaje nejasno da li će biti i zamenika predsednika, u slučaju odlaska sa vlasti, smrti i ostalih slučajeva koji predviđaju ukidanje mandata.\nIzbor predsednika zahteva 50 posto plus jedan glas kosovskog biračkog tela, a ukoliko se to ne postigne, nastupa drugi krug, gde će pobediti kandidat sa najvećim brojem glasova građana.\nIzmene i za manjine u Skupštini\nKomisija je zatražila od Skupštine da im se da ovlašćenje za promene ustavnih pitanja u vezi sa rezervisanim mestima u Skupštini koja pripadaju manjinskim zajednicama.\nPoslanik Arsim Bajrami kaže da Ahtisarijev plan predviđa da se sada pređe sa formule 20 plus rezervisanih mesta za manjine, na 20.\n“Prelaz sa rezervisanih mesta na zagarantovana je automatsko rešenje. Postoji član koji navodi da nakon dva izbora od proglašenja nezavisnosti, rezervisana mesta prelaze na zagarantovana. O ovome se ne pregovara, ovo je automatsko rešenje, i ukoliko ova Skupština istraje više od dve godine, koliko čini ceo mandat, onda na sledećim izborima rezervna mesta prelaze u zagarantovana”, naglasio je Bajrami.\nPredstavnici manjinskih političkih partija zatražili su da se tokom izmene postojećeg Ustava ne izmeni broj i raspored zagarantovanih mesta u Skupštini Kosova na štetu manjinskih zajednica.\nJedan od zamenika kosovskog premijera, Slobodan Petrović, i predsednik Samostalne liberalne Stranke, izjavio je da se i u novom promenjenom Ustavu moraju sačuvati garancije da manjinske zajednice imaju pravo a održavaju i razvijaju svoju kulturu, čuvaju suštinske elemente svog identiteta, odnosno veroispovesti, jezik, tradiciju i kulturu, slobodno koriste svoj jezik.\n“Borba za jednaka prava je duga i teška i smatram da bi zagarantovanim mestima u Skupštini Kosova odnosno i drugim institucijama, pospešili socijalnu uključenosti i pospešili komunikaciju manjinskih zajednica sa najvišim telom a to je svakako skupština. Ako nema zagarantovanih predstavnika u najvišim institucijama kako skupštine tako i vlade vrlo cesto problemi postaju svakodnevnica, a evropski put mnogo dalje“, kazao je on.\nZaključivanje ustavnih promena može se ispuniti i izmenama u vezi sa međunarodnim prisutvom, inicirajući tako kraj nadgledane nezavisnosti. O ovome najpre treba da se slože Skupština i Vlada Kosova sa međunarodnom zajednicom na Kosovu.


Ptice koje ne prestaju da nas iznenađuju: Gavrani gledaju u budućnost - National Geographic Srbija\nU okviru nove studije istraživača sa Univerziteta Lund u Švedskoj proučavana je sposobnost mišljenja i planiranja kod gavrana. Do kakvih otkrića se došlo, saznajte u nastavku...\nAUTOR: Katarina Stekić za Elementarijum | OBJAVLJENO: 26. 07. 2017.\nNa Tenerifima, bežeći od haosa koji je doneo Prvi svetski rat, psiholog geštaltističke orijentacije Volfgang Keler obavlja opservacije čovekolikih majmuna i načina na koji oni rešavaju probleme. Kelerova knjiga The Mentality of Apes predstavlja prekretnicu u psihologiji mišljenja, dajući detaljna objašnjenja kako šimpanze mogu rešavati probleme uvidom, a ne samo pukim pokušajima i pogreškama kako se do tada mislilo. Danas je poznato da šimpanze imaju ovu čovekoliku sposobnost mišljenja i planiranja unapred, dok je nedavno u časopisu Science objavljeno otkriće da ovu sposobnost imaju i – gavrani.\nPročitajte i Gavran, ptica koja ima apstraktno mišljenje\nOve ptice mrke boje pripadaju familiji korvida, zajedno sa čavkama i vranama. U grčkoj mitologiji povezivane su sa bogovima proricanja, a u srpskoj su poznati kao vesnici loših vesti. U čuvenoj pesmi „Gavran“ autor Edgar Alan Po obraća se gavranu nazivajući ga prorokom. U popularnoj mitologiji se takođe pojavljuju kao simboli proročanstva, kao što se na primer gavran sa tri oka javlja u snu princa u seriji Igra prestola.\nOstale korvide su takođe poznate po svojoj lukavosti, te često možemo naleteti na verovanje da su čavke iskusni lopovi koje privlači nakit i sjajne sitnice.\nIstraživači sa Lund univerziteta u Švedskoj su hteli da ispitaju koliko su zapravo korvide sposobne da misle čovekoliko, testirajući sposobnosti koje nisu u njihovom prirodnom repertoaru.\nNajpre je ispitana sposobnost pet gavrana da planiraju budućnost. Iako se prethodno mislilo da su gavrani sakupljači koji se vode instinktima, istraživači Ken Kadabai i Matias Osvat pokazali su da se oni ipak koriste višim kognitivnim sposobnostima. U zadatku je trebalo da ubace kamen kroz cev na kutiji kako bi dobili hranu iz te kutije. Gavrani su pokazali umeće razlikovanja kamena od ostalih predmeta koji im nisu donosili nagradu.\nDeca mlađa od četiri godine nemaju sposobnost odlaganja zadovoljstva koja je uočena kod gavrana >>>\nDronovima protiv gusaka (VIDEO)


Irak pregovara kupovinu S-300 - Page\nJanuary 21, 2021, 09:47:03 am\nPALUBA > Vesti > Vesti o oružju > RV i PVO > Topic: Irak pregovara kupovinu S-300\nAuthor Topic: Irak pregovara kupovinu S-300 (Read 467 times)\nIrak pregovara kupovinu S-300\n« on: January 09, 2020, 04:36:18 pm »\nBagdad nastavlja pregovore s Moskvom o kupovini protivvazdušnih raketnih kompleksa S-300.\nIrak očekuje da će to izazvati otpor u Vašingtonu, izjavio je šef komiteta za odbranu i bezbednost parlamenta Iraka Muhamad Rida.\n"Navodno, ovo pitanje je moglo da bude odavno rešeno, pre nekoliko meseci, nakon napada na bazu šiitskih paravojnih formacija ’Hašd el Šabi‘ u Bagdadu i drugim provincijama. Pojavila se potreba za tim oružjem i odgovorna država je nastavila pregovore o ugovoru za S-300", izjavio je Rida, prenosi Sputnjik.\nU avgustu je izvedena serija vazdušnih napada na baze šiitskih paravojnih formacija „Hašd el Šabi“. Kako je tada saopštio Sputnjiku član parlamenta Iraka Abdulhalik el Izaui, SAD su potvrdile da su napade izveli izraelski dronovi.\nKrajem prošle godine bilo je saopšteno da je interes za kupovinu S-400 pokazalo više država Bliskog istoka. Do sada je Rusija ovaj kompleks već isporučila Turskoj.\nRe: Irak pregovara kupovinu S-300\n« Reply #1 on: January 13, 2020, 01:32:34 pm »\nIrački ambasador u Iranu Saad Džaved Kandil otkrio je danas da Bagdad pregovara sa Rusijom o kupovini raketnog sistema S-300, čime su ranije najave potvrđene.\n"Iran bi mogao da kupi S-300", kazao je Kandil, dodavši da Irak želi da poveća uvoz oružja.\nS-300 je dalekometni ruski raketni PVO sistem razvijen još 1979. godine.\nOva informacija usledila je nakon što je u nedelju izvršen raketni napad na vazdušnu bazu u blizini Bagdada, kada su ranjena tri iračka vojnika.


Povrede na radnom mestu sve češće, ni situacija u regionu nije na zavidnom nivou | SecuritySEE.com\nNaslovna Sistemi bezbednosti Zaštita na radu Povrede na radnom mestu sve češće, ni situacija u regionu nije na...\nPovrede na radnom mestu sve češće, ni situacija u regionu nije na zavidnom nivou\nRadnik preduzeća “MIN Kopex“ iz Niša teško je povređen na radnom mestu u pogonu ove firme kada ga je metalni poklopac, težak oko dvadesetak kilograma, koji je izleteo pod pritiskom, udario u nogu i bukvalno je zdrobio. Radnik je u teškom stanju transportovan u Urgentni centar Kliničkog centra u Nišu gde je hitno operisan. Tim lekara pokušao je da mu spase nogu, ali je na kraju ipak morala da se amputira. Kako mediji prenose, radnik je imao propisanu zaštitnu opremu koja podrazumeva zaštitne cipele, ali to je očigledno bilo nedovoljno da spreči ovaj incident.\nSamo par dana ranije, građevinski radnik teško je povređen prilikom pada sa višespratnice u izgradnji u Ulici generala Živkovića u Novom Pazaru. Nesreća se desila oko 13 časova kada je radnik sa petog sprata pao kroz ventilacioni otvor i teško se povredio.\nU proteklih pet godina, čak 187 lica izgubilo je život usled povreda na radu u Srbiji. Među glavnim uzrocima za povrede na radu su nebezbedan rad na visini i na nepropisno montiranim skelama, zatim rad u nepropisno obezbeđenim iskopinama, kao i angažovanje neobučenih lica koja rade na crno, a protiv odgovornih je podneto 155 prijava za pokretanje krivičnog postupka i 32 zahteva za pokretanje prekršajnog, prenosi Telegraf.\nDuplo više povređenih na radnom mestu u Republici Srpskoj\nU Republici Srpskoj je u maju 2018. godine registrovano 120 povreda na radu, dok je u istom mesecu prošle godine bilo 67 povreda, rečeno je Srni u Ministarstvu rada i boračko-invalidske zaštite Srpske.\nIz Ministarstva su naveli da se povećanje beleži i na godišnjem nivou, pa se prošle godine dogodila 1.351 povreda na radu, što je za 196 više nego 2016. Godine, prenosi Srna.\nTakođe, čak 1.023 nesreće na radu u Federaciji BiH zabeležene su u prošloj godini u evidencijama Federalne inspekcije rada. Povreda na radu sigurno ima i više ako se uzme u obzir da podatke nisu dostavile sve kantonalne inspekcije, a posebno ako se uzme u obzir da ih poslodavci sve i ne prijavljuju, piše Avaz.\nAktuelni Zakon o zaštiti na radu u BiH datira još iz 1990. godine i u najmanju ruku je prevaziđen i neprimenjiv, posebno ako se zna da su kazne izražene u bivšim jugoslavenskim dinarima!\nTako bi se novi predlog Zakona trebao naći pred poslanicima na jednoj od sledećih sednica. Iz Vlade BiH, koja je zvanični predlagač ovog zakonskog propisa, uglavnom tvrde da je on moderan, da priznaje sindikat kao partnera, te da uvodi novčane kazne i do 15.000 KM za poslodavce, kao i da olakšava rad inspekcija, radi na prevenciji i štiti posebno trudnice, mlade, invalide i starije radnike.\nOvim izmenama trebala bi biti propisana i obaveza poslodavaca da vode evidenciju o povredama, o radnim mestima s povećanim rizikom, a izveštaj o povredi na radu mora se dostaviti inspekciji rada u roku od sedam dana od nastanka povrede. Primena ovakvog zakona imala bi veliki uticaj na poboljšanje zaštite radnika, prenosi Avaz.\nMuhamed Pašukanović, glavni federalni inspektor rada, potvrdio je za Avaz da su najčešće povrede u građevinarstvu, šumarstvu, metalnoj i namenskoj industriji jer se radi sa eksplozivom.\nDo nesreća dolazi i usled nesrećnog slučaja, ali i zato što poslodavci ne poklanjaju puno pažnje zaštiti na radu ili imaju problem sa nedostatkom novca za zamenu rizičnih mašina modernijim.\nPašukanović se pribojava i odredbe u predloženom zakonu po kojoj poslodavci treba da donesu akt o proceni rizika za svako radno mesto, jer nije sigurno hoće li to poslodavci iskreno učiniti ili će samo jedni od drugih prepisati.\nZa Avaz je Mahir Semić, predsednik Sindikata građevinarstva i industrije građevinskog materijala BiH, istakao kako nije retkost u Bosni i Hercegovini da poslodavac radniku naredi da sam sebi nabaviu zaštitnu opremu poput rukavica, radnih cipela, radnog odela i da se to češće dešava u privatnom sektoru.\n“Ljudi su primorani da rade u opasnim uslovima i zato stradaju. Sredstva za zaštitu su minimalna”, objašnjava Semić za Avaz i dodaje da ipak ima i dobrih primera gde poslodavac zaista brine o radniku.\nI u Crnoj Gori česte povrede na radu\nČeste pogibije radnika i povrede na radu, razlog su zbog kog će se u ovoj godini menjati Zakon o zaštiti na radu i u Crnoj Gori.\nNajgora situacija je u građevinskom sektoru, prenose Vijesti. U Crnoj Gori je prošle godine pet ljudi poginulo na radnom mjestu, pokazuju zvanični podaci. I nadležni priznaju da na gradilištima, naročito kada se žuri sa završetkom radova, fale mere zaštite na radu.\nOčekuje se da će se izmenama zakona ove godine stanje poboljšati jer bi investitori trebalo da ispune vise obaveza u delu zaštite radnika.\n„Ugovorno se krše rokovi i da se zadnjih par meseci žuri da se oni ispune i to rezultira većim brojem povreda na radu“, istakao je Zlatko Popović, inspektor zaštite na radu za Vijesti.\nStatistički podaci za prošlu godinu pokazuju da se 38 odsto svih povreda na radu dešava u građevinskom sektoru gde je verovatnoća povrede 1,5 puta veća nego u svim drugim delatnostima.\n„Svaki poslodavac je dužan da periodično obezbeđuje zdravstvene kontrole radnika pogotovo onih koji se nalaze na rizičnim pozicijama i svaka pozicija na gradilištu mora da je maksimalno dobro obezbeđena. Pored toga imate i odgovorno lice za zaštitu na radu koje je dužno da sprovodi vrlo ozbiljne kontrole i da pomno prati sve faze razvoja jednog gradilišta“, objašnjava Maja Krstajić, PR građevinske firme.\nInspektori tokom nadzora u firmama deluju preventivno, a preduzimaju i mere kako bi se spriječile eventualne nesreće. Njih je u Crnoj Gori osam i u toku 2017. godine su izdali 651 prekršajni nalog u ukupnom iznosu od preko 200 hiljada eura. Popović kaže da postoji potreba za većim brojem inspektora ali da to nije jedini problem, navode Vijesti\n„Stvar je u podizanju svesti i poslodavaca i zaposlenih i samih građana i kao takvi imali bi mnogo manje problema i na samim gradilištima što se i dešava u pojedinim zemljama Zapadne Evrope. U Nemačkoj je 200 inspektora napustilo inspekciju rada jer se podizanjem svesti smanjio broj povreda, a time se smanjila i potreba za njihovim angažovanjem“, objašnjava Popović.\nKako Vijesti prenose, iz Uprave za inspekcijske poslove u toku ove godine očekuju da će Ministarstvo rada i socijalnog staranja uputiti u skupštinsku proceduru izmene zakona o Zaštiti na radu kojima će se uvesti veće obaveze za investitore. Oni će na gradilištima morati da imenuju dva koordinatora, jednog u fazi planiranja, a drugog u fazi izvođenja projekta, što će, kako se nadaju, u značajnoj meri uticati da se broj povreda na radu smanji, prenose Vijesti.\nU slučaju nastupanja povrede na radu ili profesionalne bolesti, zaposlenom pripada pravo na naknadu materijalne i nematerijalne štete.\nNaknada nematerijalne štete na koju zaposleni u ovim slučajevima ima pravo ogleda se u pravičnoj naknadi za pretrpljene fizičke bolove, duševne bolove, strah ili naruženost koja nastane kao posledica povrede na radu ili profesionalne bolesti.\nU slučaju teškog invaliditeta ili smrti zaposlenog, naknadu nematerijalne štete zbog pretrpljenih duševnih bolova mogu zahtevati i njegovi bliži srodnici. Visina dosuđenog iznosa naknade nematerijalne štete zavisiće od intenziteta pretrpeljenih bolova, straha, odnosno naruženosti.\nNaknada materijalne štete se u ovom slučaju odnosi na naknadu izgubljene zarade, naknadu troškova lečenja, nege i oporavka, kao i naknade drugih vidova materijalne štete koji tim povodom nastanu.\nU slučaju da kod zaposlenog usled pretrpljene povrede na radu ili profesionalne bolesti dođe i do trajnog umanjenja radne sposobnosti, šteta koja tim povodom nastane se može isplaćivati u vidu rente i obuhvata :\n– naknadu štete za izostalu zaradu i druga lična primanja zbog gubitka radne sposobnosti (računa se kao razlika između zarade koju bi zaposleni ostvarivao da do povrede na radu ili profesionalne bolesti nije došlo i zarade koju ostvaruje nakon nastupanja povrede, odnosno profesionalne bolesti), kao i\n– naknadu za izdatke zbog gubitka radne sposobnosti (određuje se prema visini troškova za zadovoljanje osnovnih životnih potreba nakon nastanka povrede na radu ili profesionalne bolesti koje su uzrokovale umanjenje radne sposobnosti).\nUkoliko usled povrede na radu nastupi smrt zaposlenog, roditelji, deca, bračni drug preminulog zaposlenog i druga lica koja je zaposleni po zakonu bio dužan da izdržava i izdržavao mogu zahtevati naknadu štete za izgubljeno izdržavanje.\nPrethodni članakGaraža „Obilićev venac“ – Prva zelena garaža u Evropi\nSledeći članakIOTA je kriptovaluta budućnosti. Da li će Tangle poslati blockchain u istoriju?


Predstojeći Događaji – Fondacija 1%\n9/27/2021\tseptembar 2021\nLatest Past Događaji\nAndrej Marković (18) jedan je od naših najtalentovanijih i najperspektivnijih mladih pijanista. Andrej sada ima priliku da svoje školovanje i usavršvanje nastavi na jednom od najboljih muzičkih fakulteta na svetu (San Francisco Conservatory of Music), a mi imamo priliku da mu pomognemo u tome! Andrej je ove godine završio muzičku gimnaziju „Kosta Manojlović“ u Zemunu, […]\nFeatured 26 aprila @ 08:00 - 17:00\nSadnja lipa u Zvezdarskoj šumi\nNaša akcija u okviru projekta je održana u subotu, 23.11.2019. godine u Zvezdarskoj šumi, gde smo zajedno sa našim članovima zasadili 20 lipa i time dali primer dobre prakse i doprineli našoj zelenijoj sredini.\nHumanitarni turnir u stonom tenisu #1\nU organizaciji Fondacije 1% održan je humanitarni turnir u stonom tenisu u Nišu, u okviru projekta za prikupljanje sredstava za kupovinu opreme Regionalnom centru za talente. Turnir smo organizovali u saradnji sa Stonoteniskim klubom Stoni iz Niša. Na ovoj humanitarnoj akciji prikupili smo 11.390,00 RSD koji su uplaćeni na račun Fondacije 1% za potrebe projekta. […]


Poboljšava se energetska efikasnost Narodnog pozorišta u Užicu - Užicka Republika Press\nPoboljšava se energetska efikasnost Narodnog pozorišta u Užicu\nPočeli su radovi na rekonstrukciji zgrade Narodnog pozorišta u Užicu u cilju poboljšanja energetske efikasnosti. Radovi su sufinansirani od strane Evropske unije kroz Program podrške razvoju opština. Ukupna vrednost investicije je 225 000 evra od kojih 150 000 finansira Evropska unija, a ostatak Grad Užice.\nRadovi, koji su zbog nedavno završenog 24. Jugoslovenskog pozorišnog festivala, počeli tek pre nekoliko dana, po rečima gradonačelnika Užica Tihomira Petkovića, trajaće do marta naredne godine.\n„Predviđena je zamena fasadne stolarije, kako na kancelarijskom prostoru tako i u holovima, koji su izuzetno visoki, sa velikim staklenim površinama. Planirano je postavljanje termoizlozacije sa unutrašnje strane zidova Pozorišta, u sali i kancelarijskom prostoru. Nakon rekonstrukcije biće značajno smanjeni troškovi grejanja i povećana energetska efikasnost objekta.“-naveo je gradonačelnik.\nKako je zgrada užičkog Narodnog pozorišta deo celokupne ambijentalne celine Trga partizana radovi se izvode uz prethodno dobijenu saglasnost Zavoda za zaštitu spomenika kulture iz Kraljeva.\nGradonačelnik Petković je naveo da se planira i konverzija kotlarnice Narodnog pozorišta na ekološki prihvatljive energente, ali kako ti radovi koštaju više stotina hiljada evra, tražiće se mogućnost sufinansiranja kroz neki od donatorskih programa.\nDirektor tehnike i investiciono-tehničkog održavanja Narodnog pozorišta Užice Marijana Zorzić Petrović je navela da će probe predstava za vreme radova biti izmeštene sa Velike scene na Malu scenu i u probnu salu, dok će predstave biti igrane na Maloj sceni i u Kulturnom centru na Zlatiboru.


Vučić: Tačijeva izjava dokaz da ne mogu da održe reč - Televizija Kopernikus TV K::CN\n26/01/2017 | Info\nIzjava kosovskog predsednika Hašima Tačija nakon dijaloga u Briselu pokazuje da Priština nije voljna niti sposobna da održi svoju reč duže od dva minuta i da ne rade ništa u skladu sa onim što je dogovoreno, rekao je premijer Srbije Aleksandar Vučić u telefonskoj izjavi za evropsko izdanje portala „Politiko“.\nMeđutim, Tači je takođe izjavio da misli da su „lideri Srbije počeli sa priznavanjem nezavisnosti Kosova“ i da je „Kosovo odgovorilo na poziv na rat Srbije pozivom na mir“, što je suprotno onome o čemu su se obe strane dogovorile – da ne daju izjave koje bi mogle da izazovu ponovne tenzije, piše Politiko.\n„Ovakva izjava pokazuje da nisu u stanju ili da ne žele da održe reč duže od dva minuta. Oni ne rade ništa u skladu sa stvarima o kojima smo dogovorili“, rekao je Vučić u izjavi za evropski portal.\nTačijevu izjavu komentarisala je i Mogerinijeva, koja je upozorila da će dijalog biti manje konstruktivan ako dve strane budu komentarisale jedna drugu.\n„Nastavak neprijateljske retorike Prištine i Kosova odmah nakon sastanka podvukao je koliko krhak ostaje odnos dve strane“, navodi Politiko.\nPortal podseća i da su tenzije porasle ranije ovog meseca nakon što je Beograd poslao probnu liniju voza Beograd – Kosovska Mitrovica, obeleženog sloganom „Kosovo je Srbija“, a koji je vraćen u Beograd nakon što je Kosovo poslalo na sever specijalnu policiju.


Poslanici Donjeg doma su sa 322 naspram 306 glasova izglasali amandam koji je omogućio odlaganje, a predložio ga je predstavnik konzervativaca Oliver Letvin.\nBritanski premijer Boris Džonson poslao je nepotpisano pismo Evropskoj uniji kojim je zatražio produženje roka za Bregzit. Takođe, u odvojenoj beleški ukazao je da on lično nije želeo odlaganje, izjavio je neimenovani izvor iz britanske vlade.\nU belešci u kojoj je Džonson izrazio neslaganje sa odlaganjem, poslatoj predsedniku Evropskog saveta Donaldu Tusku, britanski premijer naveo je i da bi novo pomeranje Bregzita ugrozilo interese Ujedinjenog Kraljevstva i Evropske unije. Taj dokument je na svom Tviter profilu objavio dopisnik britanskog Fajnenšel tajmsa iz Brisela Mehrin Kan.\nDžonson je bio u obavezi da zatraži odlaganje britanskog istupanja iz EU jer u Donjem domu britanskog parlamenta nije uspeo da obezbedi podršku za sporazum o Bregzitu koji je usaglasio sa Unijom, ili pak istupanje bez sporazuma.\nIsti izvor iz britanske vlade naveo je da je u Brisel poslat i treći dokument koji je potpisao izaslanik Velike Britanije u Evropskoj uniji.\nPredsednik Evropskog saveta Donald Tusk potvrdio je da je primio zahtev za odlaganje Bregzita.\n"Zahtev za produženje roka je stigao. Počeću konsultacije sa liderima Evropske unije o tome kako ćemo reagovati", napisao je Tusk na društvenoj mreži Tviter.\nPrethodno je neimenovani zvaničnik EU izjavio da će premijer Džonson zatražiti pisanim putem produženje roka za istupanje Britanije iz Evropske unije (EU). Isti zvaničnik potvrdio je da je Donald Tusk, predsednik Evropskog saveta, razgovarao sa premijerom Velike Britanije.\n“Na osnovu toga Tusk će otpočeti konsultacije sa zvaničnicima lidere Evropske unije. To bi moglo potrajati nekoliko dana", izjavio je taj zvaničnik EU.\nPoslanici podržali novo odlaganje Bregzita\nPoslanici Donjeg doma britanskog parlamenta uskratili su podršku sporazumu o Bregzitu britanskog premijera Borisa Džonsona - dok o time ne bude usvojen poseban zakonski predlog. To znači da će britanski premijer od Evropske unije biti primoran da zatraži odlaganje istupanja.\nPoslanici Donjeg doma su sa 322 naspram 306 glasova izglasali amandman koji je omogućio odlaganje, a predložio ga je predstavnik konzervativaca Oliver Letvin. To omogućava Donjem domu da se uzdržava od glasanja za plan premijera Džonsona sve dok se prethodno sve zakonske mere za primenu tog plana ne izglasaju u samom parlamentu.\nUkoliko Džonson ne uspe do kraja dana da obezbedi podršku sporazumu o Bregzitu koji je postigao sa EU - po zakonu je obavezan da produženje roka za Bregzit od Evropske unije zatraži do kraja januara 2020.\nU svojoj prvoj reakciji Džonson je, posle čitavog dana zasedanja Donjeg doma britanskog parlamenta, poručio da neće pregovarati o novom odlaganju izlaska Britanije iz Evropske unije nakon odluke koju je doneo Donji dom parlamenta.\n„Preneću našim prijateljima i kolegama u EU isto što sam govorio prethodnih 88 dok sam obavljao funkciju premijera: da bi dalje dodatno odlaganje bilo loše za ovu zemlju, loše za Evropsku uniju i loše za demokratiju", rekao je Džonson.\nEvropska komisija objavila je da od Velike Britanije u kratkom roku očekuje obaveštenje o svojim narednim koracima - pošto se Donji dom britanskog parlamenta nije izjašnjavao o predlogu sporazuma o istupanju iz Evropske unije.\n"Evropska komisija svesna je kako je proteklo glasanje u britanskom parlamentu o Letvinovom amandmana, što znači da poslanici nisu glasali o samom sporazumu", objavila je portparolka Komisije Mina Andrejeva na društvenoj mreži Tviter. "Na britanskoj vladi je da nas informiše o narednim. koracima što je pre moguće", napisala je Andrejeva.\nTok prvog vikend zasedanja u poslednje četiri decenije\nParlament je zasedao na prvoj subotnjoj sednici u poslednjih trideset sedam godina - još od argentinske invazije Foklandskih ostrva u južnom delu Atlantskog okeana 1982. godine. Prema predloženom dokumentu koji je aktuelni premijer Boris Džonson usaglasio sa Evropskom unijom - Ujedinjeno Kraljevstvo Uniju je trebalo da napusti 31. oktobra.\nBritanski premijer Džonson zatražio je od poslanika da ratifikuju sporazum koji je tokom nedelje postigao sa 27 članica Evropske unije o izlasku Velike Britanije. U obraćanju u Donjem domu parlamenta rekao je da je potrebno zajednički okončati spor o Bregzitu koji je nametnuo oštre podele u zemlji od 2016. godine kada su britanski građani izabrali da napuste Uniju.\n“Pravi je trenutak da se Donji dom usaglasi čemu se naši građani nadaju i što očekuju”, rekao je Džonson.\nNa početku zasedanja predsedavajući Donjem domu Džon Berkou rekao je da će prvo odobriti glasanje o amandmanu kojim bi izjašnjavanje o sporazumu o Bregzitu odložilo za neki drugi dan. Poslanici koji podržavaju amandman ukazuju da umanjuje rizike da Britanija napusti Uniju bez sporazuma 31. oktobra – što bi, kako tvrde ekonomisti, omelo trgovinu i britansku privredu uvelo u recesiju.\nNjime se podrška uslovljava zakonom koji treba da izglasa Parlament – što bi moglo potrajati narednih nekoliko dana ili nedelja.\nOliver Letvin, jedan od poslanika koji ga je podržao, ukazao je da sprečava britansko napuštanje Unije do kraja meseca, kako se izrazio greškom, ukoliko nešto pođe neželjenim smerom tokom procesa primene legislative.\nTakođe, poslanicima bi omogućilo još jednu priliku da šansu da pažljivo prouče i eventualno ismene uslove Bregzita.\nAko amandman bude usvojen premijer Džonson će biti primoran od Evropske unije da zatraži odlaganje britanskog istupanja. Prethodnog meseca Parlament je usvojio zakon kojim obavezuje Vladu da učini to – ukoliko sporazum ne bude usvojen.\nPredsedavajući Džon Berkou rekao je da će prvo odobriti glasanje o amandmanu kojim bi izjašnjavanje o sporazumu o Bregzitu odložilo za neki drugi dan.\nDžonson je ukazao da će to učiniti, ali kako je ocenio, pod prisilom. Zakon ga primorava da traži produženje koje, tvrdi, ne može proceniti njegovu procenu da je dalje odlaganje Bregzita, kako se izrazio, besmisleno, skupo i duboko nagriza poverenje javnosti.\nUpozorio je i da se ne može zdravo za gotovo računati na podršku Evropske unije u tom slučaju.\n"Naši prijatelji iz Evropske unije imaju malo razumevanja da se ovo pitanje odloži za jedan dodatni dan", rekao je Johnson. "Tri i po godine su debatovali o tome”, naveo je britanski premijer.\nUkoliko amandman bude usvojen postoje šanse za Bregzit 31. oktobra. Potrebno je da Parlament na vreme izglasa Predlog zakona o povlačenju koji Vlada namerava da predstavi početkom sledeće sedmice. Zbog toga bi sednice mogle trajati do duboko u noć – kako bi taj predlog bio usvojen u roku od nekoliko dana.\nUkoliko amandman bude usvojen postoje šanse za Bregzit 31. oktobra. Potrebno je da Parlament na vreme izglasa Predlog zakona o povlačenju koji Vlada namerava da predstavi početkom sledeće sedmice.\nU danu rasprave u Donjem domu britanskog parlamenta pred tim zdanjem u Londonu okupile su se desetine hiljada građana koji se protive Bregzitu – tražeći raspisivanje i odrđavanje novog referenduma.\n"Čvrsto verujem da bi trebalo da ostanemo u Uniji”, rekao je jedan od demonstranata Brus Nikol, inače anglikanski vikar. „Ja sam Britanac, ali sam takođe Evropljanin. Ne verujem da trenutni sporazum nudi bilo kakve koristi”, rekao je on.\nJa sam Britanac, ali sam takođe Evropljanin. Ne verujem da trenutni sporazum nudi bilo kakve koristi: jedan od učesnika protesta protiv Bregzita\nŠta je prethodilo subotnjem zasedanju Donjeg doma parlamenta?\nUoči zasedanja Boris Džonson izneo je tvrdnje da je dogovorio, kako ga je označio, izuzetan sporazum o napuštanju EU. Subotnje zasedanje i glasanje Džonson u javnosti predstavlja kao istupanje Britanije iz Unije sa ili bez dogovora. Drugi učesnici tog procesa, smatraju međutim, da je situacija nešto složenija.\nUkoliko dogovor o Bregzitu bude potvrđen Džonson može nastaviti plan po kome bi Velika Britanija Uniju napustila 31.oktobra 2019. Ukoliko bude odbijen – moglo bi se dogoditi da zatraži dozvolu da se Bregzit istog datuma sprovede bez sporazuma.\nDemokratska unionistička partija objavila je da neće podržati dogovor. Opoziciona Laburistička partija, Škotska nacionalna partija, kao i liberalne demokrate takođe su najavile da će odbiti sporazum.\nUkoliko Džonsonov predlog bude odbijen u Donjem domu parlamenta i Bregzit bez sporazuma ne bude odobren – britanski premijer je po zakonu obavezan da zatraži od Evropske unije dodatno vreme za pregovore, što bi Bregzit odložilo do 31. januara 2020.\nBritanska vlada je saopštila da će se saglasiti sa tim zakonom, ali i da će Britanija napustiti EU do 31. oktobra. Premijer Džonson, međutim, nije ponudio objašnjenje kako će sprovesti ta dva očigledno suprotstavljena koraka.\nDa bi predlog o Bregzitu britanskog premijera bio usvojen potreba mu je podrška 320 od ukupno 650 poslanika Donjeg doma.\nTo je manje od 326 poslanika, koliko inače broji prosta većina zastupnika u parlamentu, jer sedam predstavnika nacionalističke Šin Fejn partije ne prisustvuju raspravi – niti glasaju. Ne glasa ni troje zamenika predsedavajućeg donjeg doma, dok predsedavajući Džon Berkov glasa isključivo u slučaju izjednačenog broja glasova.\nPrisutno je i četvoro osoba zaduženih da pomognu u brojanju glasova – ali se ne izjašnjavaju o predlogu.\nSve to znači da ukoliko sporazum o Bregzitu podrži 318 ili više poslanika - dokument će biti usvojen. To bi bilo moguće i sa manjom podrškom ukoliko bi bilo uzdržanih glasova.\nUkoliko ishod glasanja bude nerešen – glas predsedavajućeg je odlučujući.\n„Predsedavajući glasa na način kako je to činjeno u sličnim situacijama u prošlosti. Kada je to moguće – potrebno je nastaviti diskusiju o temi i konačnu odluku ne bi trebalo donositi jednim odlučujućim glasom“, navedeno je na sajtu Donjeg doma britanskog parlamenta.\nU bliskoj prošlosti Donji dom je tri puta odbacivao sporazum o Bregzitu koji je predlagala bivša premijerka Tereza Mej. U januaru 432 poslanika bila su protiv dogovora – nasuprot 202 koji su ga podržali. Sredinom marta skor je 391 naspram 242, dok je krajem istog meseca protiv bilo 344 poslanika donjeg doma britanskog parlamenta.\nTereza Mej se sa funkcije premijerke povukla u junu nakon pokušaja da ubedi poslanike da prihvate sporazuma o Bregzitu.


Odgovor na to pitanje dao je i prvi čovek naše zemlje.\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić je ovog petka istakao da se već navikao na to da je dežurni krivac za sve što se dešava u državi, da ga jedni napadaju što ne potpisuje da je Kosovo nezavisno, drugi su pak sigurni da će "nešto da uradi, jer je nekom obećao"...\n"Krivi ste kada uvodite i ukidate mere, kada nema vakcine, ali i kada kažete da će Srbija među prvima dobiti. Ne odgovara kada kažete da će stići iz Kine i Rusije, ali ne valja ni kada kažete da će vakcine biti nabavljena iz EU", naveo je predsednik Srbije.\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić tokom gostovanja na TV Pink\nKaže da to nije problem samo u Srbiji, da je svojevremeno prisustvovao predavanju na kome se govorilo da nema lidera u Evropi, jer se na društvenim mrežama "pojavljuju milioni postova i tvitova na koje ne možete da odgovarate".\nGovoreći o pomoći klubovima, Aleksandar Vučić je naveo da je KK Pratizan u poslednje dve godine dobio više od Crvene zvezde.\nZa fudbalske klubove, kako je naveo, zavisi da li se u obzir uzima sponzorstvo Gasproma.\n"Ukoliko se izuzme Gasprom, više se pomoglo Partizanu, ako se računa Gasprom onda Zvezdi", istakao je on.


Dvodnevni skup pod nazivom "Izvori (ne) stabilnosti" okupiće ove godine veliki broj visokih zvaničnika iz EU, sa Zapadnog Balkana, Turske, SAD i međunarodnih organizacija, ali će nesumnjiva "zvezda" skupa biti funkcioner Stejt departmenta Metju Palmer, pre svega zbog činjenice da je upravo imenovan za specijalnog izvestioca Sjedinjenih Država za Balkan.\nNa Forumu učestvuje i srpski ministar spoljnih poslova Ivica Dačić.\nResursi, njihova dostupnost i regionalna disperzija oblikuju strateške odnose u međunarodnoj zajednici. Efikasno upravljanje strateškim resursima održava stabilnost, smanjuje bezbednosne rizike i doprinosi poboljšanju životnog standarda, dok neravnomerna i nepravedna raspodela dovodi do nejednakosti i koncentracije resursa u centrima moći, ističe se u zvaničnoj agendi Foruma na Bledu.\nPored glavnog konferencijskog programa biće održan i Strateški forum za mlade, pod nazivom Mladi kao (budući) resurs, na kojem će mladi koji prisustvuju Forumu pokušati da dokažu da je mladost vredan resurs na više načina.\nOvogodišnji forum okupiće i poslovnu zajednicu na posebnom Biznis forumu, koji je posvećen pitanjima kako pobediti u okruženju stalnih promena, klimatsko-neutralne pametne ekonomije i međunarodnog turizma koji eksponencijalno raste.


Jačanje kapaciteta granične policije zbog iregularnih migranata\nPotpredsednik Vlade Republike Srbije i ministar unutrašnjih poslova Nebojša Stefanović poručio je danas da naša zemlja svakako neće biti usko grlo u kojem će se skupljati migranti u nemogućnosti da odu u neku od država EU. Stefanović je tokom razgovora sa ministrom unutrašnjih poslova Mađarske Šandorom Pinterom, nakon što su obišli granični prelaz Horgoš, istakao da MUP jača kapacitete granične […]\nPotpredsednik Vlade Republike Srbije i ministar unutrašnjih poslova Nebojša Stefanović poručio je danas da naša zemlja svakako neće biti usko grlo u kojem će se skupljati migranti u nemogućnosti da odu u neku od država EU.\nStefanović je tokom razgovora sa ministrom unutrašnjih poslova Mađarske Šandorom Pinterom, nakon što su obišli granični prelaz Horgoš, istakao da MUP jača kapacitete granične policije upravo kako bi sprečio i ulazak iregularnih migranata u našu zemlju.\nZa nas je uspostavljanje čvrste kontrole na našim granicama i ozbiljno unapređenje kapaciteta granične policije u cilju suzbijanja svih vidova kriminaliteta, ne samo onog koji je vezan za iregularne migracije, jedan od apsolutnih prioriteta, rekao je Stefanović.\nOn je istakao da Srbija ceni podršku koju Mađarska pruža našoj zemlji na putu evropskih integracija i u dostizanju visokih standarda koje Ministarstvo unutrašnjih poslova mora da ima u ovom procesu.\nRazgovarao sam sa Pinterom o modalitetima pomoći Mađarske i EU Srbiji na polju sprečavanja iregularnih migracija. Naša zemlja na ozbiljan i odgovoran način pristupa migrantima koji se nalaze na našoj teritoriji, ali uz jasnu poruku da kršenje zakona nije dobrodošlo i nije nešto što će se tolerisati, rekao je potpredsednik Vlade.\nStefanović je izrazio zadovoljstvo time što zajednički rad policija dveju zemalja i razmena operativnih podataka u suzbijanju organizovanog kriminala, trgovine narkoticima i svih drugih vidova kriminala daju rezultate i podižu nivo bezbednosti građana obeju zemalja.\nTema sastanka bila je i unapređenje kapaciteta graničnih prelaza i način na koji bi Mađarska mogla da pomogne Srbiji u cilju bržeg i efikasnijeg transporta robe preko državne granice.\nStefanović je iskazao zahvalnost Pinteru na razumevanju koje ta zemlja pokazuje u vreme letnjih i zimskih praznika, kada je gužva na prelazima, i kada primenjuje posebne mere koje omogućavaju brži prelazak preko državne granice.\nPinter je istakao odličnu saradnju srpske i mađarske policije i podsetio na to da 20 mađarskih policajaca od januara ove godine pomaže srpskim kolegama u suzbijanju iregularnih migracija na makedonsko-srpskoj granici.\nMi ćemo se svakako truditi da poboljšamo zajedničke patrole i da ih proširimo i na reku Tisu, rekao je Pinter.\nOn je ocenio da granični prelaz Rabe–Kubekhaz, koji je otvoren oktobra prošle godine, savršeno funkcioniše i izrazio nadu da će se nastaviti dobra saradnja policija dveju zemalja u oblasti borbe protiv organizovanog kriminala, navodi se u saopštenju Ministarstva unutrašnjih poslova.


Vesti online / Vesti / Ex YU / ID poziva na rat u Makedoniji\nID poziva na rat u Makedoniji\nPosle široke policijske akcije "Ćelija", u kojoj je uhapšeno devet ljudi osumnjičenih da su povezani sa teroristima i zbog sumnje da su vrbovali ljude za odlazak na bojišta u Siriju i Irak, radikalni islamisti takozvane Islamske države su putem društvenih mreža najavili odmazdu protiv Makedonije!\nMakedonski specijalci priveli 9 džihadista\nPretnju Islamske države protiv Makedonije potpisao je Sejfedin Al Albani, koji je pozvao "Albance na Balkanu da uzmu oružje u ruke i počnu borbu protiv krstaša i njihovih pomagača". On je svoju pretnju poslao internet mreži koja objavljuje vesti JavaNews.al, potpisujući se lažnim imenom Džavit Džaviti.\nSejfedin Al Albani, član ID koji je više puta bio na ratištima u Siriji i Iraku, a za koga se veruje da se još krije u Makedoniji, deo je grupe čiji je određeni broj članova uhapšen u policijskoj akciji "Ćelija". Zbog toga je on Makedoniji zapretio osvetom.\nSvima određen pritvor\nKrivični sud u Skoplju odredio je pritvor do 30 dana devetorici uhapšenih u policijskoj akciji "Ćelija" osumnjičenih se da su učestvovali na ratištima u Siriji i Iraku na strani Islamske države ili regrutovali borce iz Makedonije za ta ratišta na kojima se, prema nezvaničnim podacima, i dalje nalazi oko 160 makedonskih državljana, uglavnom etničkih Albanaca.\n- Braćo Albanci, došlo je vreme da se oslobodimo represije Slovena. Kako možete mirno da spavate kada znate da su vaša braća maltretirana, a naše sestre silovane u zverskim zatvorima na Balkanu? Zaboravili ste varvarske ratove slovenskih krstonošaca? Da li to nisu bili isti krstonošci koji su napravili horor na Kosovu i Kumanovu? Zato nam se pridružite i postanite tvrđava naše vere. Pridružite se i donesite teror krstonošcima i onima koji ih podržavaju - piše u pismu Sejfedina Al Albanija upućenom Albancima u Makedoniji sa pozivom da uzmu oružje u ruke i spreme se za rat u Makedoniji i na Balkanu.\nU velikoj policijskoj akciji nazvanoj "Ćelija", specijalci makedonske policije su priveli devetoricu osumnjičenih za povezanost sa radikalnim islamistima, dok se za 27 osoba i dalje traga. Iza rešetaka su se našli Ahmet Darliši (31), Erol Rustemi (36), Muhamed Imeri (36), Sejrula Etemovski (31), Zaim Andžami (27), Abdula Abdulahi (28) i Muhamed Šehu (29), kao i imam Tutunsuz džamije u Skoplju Redžep Memiši (36) koji se tereti da je glavni ideolog džihadističke grupe preko koje je najmanje 130 makedonskih državljana otišlo da se bori za Islamsku državu.\nDeveti uhapšeni je etnički Makedonac Stefan Stefanovski (31), lekar iz Skoplja koji je promenio veru, uzeo muslimansko ime Sufijan i stao na stranu terorista! On je u avgustu prošle godine otišao na ratište u Siriju gde je lečio ranjenike, a u martu ove godine se vratio u Makedoniju sa zadatkom da vrbuje nove borce za terorističku Islamsku državu i da ih šalje na bojišta u Siriju i Irak.\nRegrutni centar džihadista u džamiji u Skoplju\n* Džamija regrutni centar džihadista\n* Makedonski lekar Stefan vrbovao i lečio džihadiste\n* Makedonka pobegla u Irak i pristupila Islamskoj državi\n* Sa liste FBI u Novi Pazar\nEX YU Džamija regrutni centar džihadista\nEX YU Makedonski lekar Stefan vrbovao i lečio džihadiste\nEX YU Makedonka pobegla u Irak i pristupila Islamskoj državi


Na današnji dan napustio nas je onaj koga sigurno nikada nećemo zaboraviti, Nebojša Glogovac - PRess Serbia | PR PRess team\nNeke od pozorišnih predstava u kojima je igrao su: „Sumnjivo lice“, „Metamorfoze“, „Hadersfild“, „Šine“, „Lutalica“, „Lažni car Šćepan Mali“, “Hamlet”, itd. U jednom od retkih intervjua koji je dao za novine, rekao je da nema ništa protiv karijere u inostranstvu i da je imao ponude koje su se svodile na to da se zapadna publika ubedi da ovde žive divljaci. U jednom filmu je trebalo da glumi ruskog makroa koji bije svoje kurve, što je on odbio.\nSjajni Nebojše Glogovac, odgovarao je na kratka pitanja u specijalnoj emisiji za sajt Prva.rs „Otvorenih karata“. Glogovac je govorio o tome šta sebi ne bi oprostio, kako reaguje kada vidi svoju sliku na naslovnoj strani šoubiz novina, kome se divi, šta bi savetovao kolege, kada zaplače… Podsetimo ga se…\nTagovibiografija godišnjica smrti Nebojša Glogovac uloge


Sve o novcu iz budžeta za medijske projekte na sajtu finansiranjemedija.rs\nKako je raspodeljen novac iz budžeta za sufinansiranje medijskih sadržaja, od vikenda možete naći u javnoj bazi projektnog sufinansiranja.\nUdruženje novinara Srbije (UNS) pokrenulo je sajt www.finansiranjemedija.rs sa pretraživim dokumentima i podacima o budžetskom sufinansiranju medijskih projekata na svim nivoima vlasti.\nPretraživi su podaci i dokumenta od 2015. godine, a sama baza prošla je put od pomoćnog alata do javne baze.\nU bazi možete pogledati da li su i kada vaš grad ili opština raspisali konkurs za sufinansiranje medijskih sadržaja, koliko je novca poreskih obveznika za te namene izdvojeno, kome je novac dodeljen, koji je bio sastav komisije koja je odlučivala o raspodeli novca, kao i da li je bilo neregularnosti.\nPartneri na projektu NUNS, NDNV, Lokal Pres i ANEM su, uz UNS, pratili konkurse na svim nivoima vlasti i dostavljali podatke koje je UNS unosio u bazu.\nProjekat „Pretraži me – javna baza projektnog sufinansiranja medijskih projekata od javnog značaja“ sufinansiran je iz budžeta Republike Srbije-Ministarstva kulture i informisanja. Stavovi izneti u podržanom medijskom projektu nužno ne izražavaju stavove organa koji je dodelio sredstva.\nJavna baza projektnog sufinansiranja medija Projektno sufinansiranje medija\n← BBC izjednačava broj muških i ženskih gostiju\nBor novcem građana plaća promociju lokalnih funkcionera →


Đorđević za REGNUM: Nema sumnje da će Vučić uvesti sankcije Rusiji - Politički.rs\nNema sumnje da se predsednik Srbije Aleksandar Vučić opredelio u korist Zapada i NATO-a i da će pre ili kasnije uraditi sve što se od njega bude zahtevalo, uključujući i uvođenje sankcija Rusiji. Ovo mišljenje je agenciji REGNUM izneo srpski opozicioni političar, lider pokreta Oslobođenje Mlađan Đorđević.\nPodsetimo, predsednik Srbije Aleksandar Vučić je tokom posete Berlinu 4. maja rekao da Srbija drugačije tretira pitanje antiruskih sankcija od drugih evropskih zemalja, jer je i sama u bliskoj prošlosti bila pod restriktivnim merama svetske zajednice. S druge strane, Vučić je napomenuo da je zvanični Beograd u okviru UN već dva puta iznosio stav o sukobu u Ukrajini, glasajući za rezoluciju kojom se osuđuje ruska specijalna operacija, kao i za isključenje Rusije iz Saveta UN za ljudska prava.\nPrema Đorđevićevim rečima, Aleksandar Vučić je dolaskom na vlast 2012. godine preuzeo određene obaveze prema Zapadu u vezi sa Kosovom i Metohijom i položajem Srba u Republici Srpskoj i Crnoj Gori, koje postepeno ispunjava.\n„Sve ovo pokazuje da je Vučić u ime održanja na vlasti spreman na sve, pa i na uvođenje sankcija Rusiji. Naravno, Zapad neće zahtevati od njega da to uradi u trenu. Vučić je potreban Zapadu i zato niko nema nameru da ruši njegov politički autoritet zbog antiruskih sankcija. Prvo će Vučiću biti data mogućnost da pregovara sa Moskvom o cenama gasa u narednih deset godina, a zatim će u julu ili avgustu, kada je sezona godišnjih odmora, Vučić postepeno početi da se uključuje u pakete sankcija “, rekao je Đorđević.\nPrema njegovim rečima, predsednik Srbije neće javno da saopšti da je rukovodstvo zemlje odlučilo da se pridruži antiruskim sankcijama – najaviće pristupanje određenim restriktivnim merama, ne dozvoljavajući srpskoj javnosti da shvati šta se zaista dešava, rekao je Đorđević.\n„Vučiću će u tome pomoći lažni izbori, na kojima je učestvovao veliki broj opozicionih partija, i desnih i levih. Sada Vučić može pred Zapadom da sebe prikaže kao demokratski izabranog lidera koji ima sva ovlašćenja da sprovede u delo političke ideje zapadnih tutora“, rekao je vođa Oslobođenja.\nPrema Đorđevićevim rečima, u takvoj situaciji važno je kako će reagovati patriotske stranke, koje su posle izbora osvojile poslanička mesta.\n„Iskustvo od pre par dana iz Crne Gore, kada je na vlast formalno došla manjinska vlada na čelu sa premijerom Dritanom Abazovićem, a zapravo predsednik Milo Đukanović vratio poluge vlasti, pokazuje da niko od predstavnika srpskih patriotskih partija nije reagovao na ovo. Na vlast u Crnoj Gori se vratio čovek koji je priznao nezavisnost tzv. Kosova, zločinac koji je opljačkao Crnu Goru, koji je zamahnuo na SPC i uveo sankcije Rusiji, ali su patriote Srbije o tome jednostavno ćutale“, rekao je vođa Oslobođenja.\nPrema njegovim rečima, biće zanimljivo posmatrati reakciju istih ovih partija u slučaju uvođenja sankcija Rusiji.\nProruski skupovi koji se održavaju u Srbiji su važni, ali mnogo važnije je kako će reagovati one srpske stranke koje sebe nazivaju patriotskim kada Vučić počne da se pridružuje paketima antiruskih sankcija EU. Srpski narod je protiv sankcija, ali ako ne bude političke snage koja može da organizuje i usmerava narodni protest, ovo pitanje će se rešavati na isti način kao i mnoga druga pitanja vezana za Kosmet, Republiku Srpsku, korupciju i kriminal u zemlji. Važno je i kako će sama Rusija reagovati na eventualno pristupanje Srbije antiruskim sankcijama.\nIn: ANALIZA, IZDVOJENO ZA VAS, POLITIKA\nTagged: ALEKSANDAR VUČIĆ, EU, MLAĐAN ĐORĐEVIĆ, REGNUM.RU, RUSIJA, SANKCIJE


Ko je Angelina Ajhorst, moguća autorka “non-pejpera”? – SveVesti.net\nKo je Angelina Ajhorst, moguća autorka “non-pejpera”?\nKo je Angelina Ajhorst, moguća autorka “non-pejpera”? – JMU Radio-televizija Vojvodine\nIzvršna direktorka Evropske službe za spoljne poslove (EEAS) za Evropu i Aziju, Angelina Ajhorst do ovoga trenutka nije zvanično odgovorila na pitanje Tanjuga da li je ona, možda autor “non-pejpera” koji je prištinska Koha plasirala kao nemačko-francuski predlog kojim se kao finalno rešenje dijaloga Beograda i Prištine predviđa “međusobno priznaje suvereniteta i treitorijalnog integriteta”, i široka autonomija za Srbe na Kosovu i Metohiji.\nIzjava predsednika Srbije Aleksandra Vučića da sumnja da je taj dokument pisala lukava, pametna, i fantastično upućena u tematiku rešavanja pitanja odnosa Beograda i Prištine, žena koja je bila je na svakom sastanku posvećenom ovoj temi, a različite zahteve suprotnih strana za zatvaranje Briselskog dijaloga umrežila je filigranski umešno, bacila je medije u potragu za moćnom i lukavom ženom, a sumnje su pale prvo i na Angelu Merkel.\nMeđutim, jasno je da to ne može biti nemačka kancelarka jer ona nije učesnik pregovora, bez obzira ima li i koliki uticaj na njih.\nGlavna “osumnjičena” među upućenima je Angelina Ajhorst direktorka EEAS za Evropu i Aziju.\nVučić: Mislim da Ajhorst nije autorka “non-pejpera”\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić izjavio je danas da ne može da potvrdi da je autorka poslednjeg “non- pejpera” izvršna direktorka Evropske službe za spoljne poslove (EEAS) za Evropu i Aziju, Angelina Ajnhorst, jer je uveren da to nije ona uradila.\nNa pitanje da li može da potvrdi da je Ajhorst autorka poslednjeg “non-pejpera” i ako jeste koja je težina tog nezvaničnog dokumenta, Vučić je rekao:\n“Ne mogu to da potvrdim, jer mislim da nije. Ovo mi ne liči na Angelinu Ajhorst i uveren sam da ona to nije uradila”.\nOna se potpuno uklapa u sliku koju je o mogućem autoru “non-pejpera” koju je dao Vučić, jer je u svom prethodnom mandatu kao direktor za zapadnu Evropu, zapadni Balkan i Tursku u evropskoj službi za spoljne poslove u Briselu uz tadašnju šeficu EU dipomatije, Federiku Mogerini, Ajhorst učetvovala na sastancima dijaloga Beograda i Prištine, koji se se odvijali po pokroviteljstvom EU.\nAngelina Ajhorst je u periodu od 2015. do 2019. godine bila posrednik, kako u tehničkim rundama dijaloga Beograda i Prištine, tako i na sastancima na najvišem politiškom nivou između predsednika Srbije Aleksandra Vučića i Hašima Tačija.\nDok nije postavljena na novu funkciju početkom prošle godine u briselskim krugovima, važila je, a kao jedan od najvećih poznavalca procesa normalizacije odnosa Beograda i Prištine, kao mogući izbor tada novog šefa diplomatije, Žosepa Borelja, za mesto novog specijalnog predstavnik EU za dijalog Beograda i Prištine.\nTokom 2018. godine, Ajhorst je u izjavi za Tanjug naglasila da je cilj Mogerini da “što pre”, već do kraja svog mandata, koji je isticao 2019. godine, dođe do potpisivanja pravno obavezujućeg sporazuma o sveobuhvatnoj normalizaciji odnosa Beograda i Prištine.\nA da taj sporzum, kako je govorila, morao bi da bude u skladu sa međunarodnim pravom, prihvatljiv za region, a ne samo za Beograd i Prištinu i da na kraju sa njim mora da se složi i Savet bezbednosti UN.\nIzričito je naglašavala da kao EU kao posrednik u dijalogu neće govoriti o njegovom sadržaju i elementima i da je na Beogradu i Prištini da odgovore na to.\nU svojim retkim javnim nastupima, Ajhorst se zalagala za ideju EU budućnosti celog regiona zapadnog Balkana.\nAjhorst je holandska državljanka, studirala je jezike i kulture Bliskog istoka na Katoličkom univerzitetu u Nijmegenu, a politologiju na Universite Libre u Briselu. Diplomirala je međunarodno pravo, ljudska prava i pravo međunarodnih organizacija. Između 1989. i 1996. godine je radila za Ujedinjene nacije u Njujorku, Evropskoj komisiji priključila se 1996. godine gde je zauzimala različita savetnička mesta u Barselonskom procesu na južnom Mediteranu, ljudskom i socijalnom razvoju i međunarodnoj zdravstvenoj podršci.\nMeđu ženama koje su, s obzirom na uključenost u dijalog i pregovore dve strane, mogle doći u obzir kao autori non pejpera je teorijski i Ana Maria Boura grčki diplomata koja je u Evropskoj spoljnopolitičkoj službi godinama unazad zadužena za Balkan i konkretno za Kosovo i dijalog o Beograda i Prištine.\nBila je viši savetnik u dijalogu Beograda i Prištine od samog početka procesa 2009. godine, radila na procesu normalizacije odnosa dve strane tokom mandata Ketrin Ešton (2009-2014) i Federike Mogerini (2014-2019).\nIako ne toliko eksponirana kao Ajnhorst, Boura je priustvovala sastancima dijaloga, ali i posetama šefova EU diplomatija Beogradu i Prištini.\nRezultate dijaloga, kome posreduje EU, predstavljala je i u Evropskom parlamentu.\nTokom blokade dijaloga Beogrda i Prištine, izazvanog prištinskim taksama na robu iz centralne Srbije, Boura se zalagala za zajednički pritisak EU i SAD na kosovske zvaničnike u cilju povlačanje te odluke.\nIz EU za Tanjug kažu da ne komentarišu nezvanične dokumente.\n“Takav dokumet ne predstavlja EU poziciju niti su ga primili ni Lajčak ni Borelj”, navodi se u izjavi za Tanjug.\nPrevious Pokrenut novi krivični postupak protiv Navaljnog\nNext Peskov:Politika štapa i šargarepe neprimenjiva na Rusiju


"Katalonsko proleće": Troje uhapšeno, 52 povređeno (foto, video)\nA. J. 26. marta 2018. 08:09\nCUP je, takođe, ranije pozvala svoje pristalice na građansku neposlušnost, najavljujući, kako su naveli, „katalonsko proleće“.\nPudžemonova stranka „Zajedno za Kataloniju“ je, međutim, preko tvitera, pozvala na smirenost, porukom: „Ne nasedajmo na provokacije“.\n„Pozivamo na smirenost i razum. Ljudi koji žele da izađu na ulice, treba to da učine, ali uvek na miran način“, izjavila je portparol te stranke.\nS druge stranke, u Barseloni su pristalice španskog jedinstva pozvale na okupljanje ispred kancelarije predstavnika španske vlade za Kataloniju.\nVučić opoziciji: Može pet miliona da vas se skupi, neću…\nHaos u Barseloni: Vatrogasci i zdravstveni radnici upali u…


Čolović osudjen na tri godine zatvora zbog špijunaže\nBeta 6. septembra 2016. 14:05\nViši sud u Beogradu saopštio je da je danas prihvaćen sporazum o priznanju krivice sa Čedom Čolovićem i zbog špijunaže osudio ga na tri godine zatvora.\nU saopštenju se navodi da je sudija za prethodni postupak Višeg suda u Beogradu doneo presudu kojom je prihvatio sporazum o priznanju krivičnog dela zaključen 4. septembra izmedju Višeg javnog tužilaštva u Beogradu i okrivljenog Čolovića, te ga „oglasio krivim zbog izvršenja krivičnog dela špijunaža iz člana 315 stav 3 Krivičnog zakonika i osudio na kaznu zatvora u trajanju od tri godine“.\nSud je naveo da je Čoloviću produžen pritvor, koji može trajati do „upućivanja okrivljenog u zavod za izvršenje krivičnih sankcija, ali najduže dok ne istekne vreme trajanja kazne izrečene u presudi“.\nČolović je (57) uhapšen u petak u okolini Beograda, a Više javno tužilaštvo u Beogradu tada je saopštilo da je osoba koja je uhapšena u saradnji s Bezbednosno-informativnom agencijom osumnjičena za špijunažu i da ima državljanstvo i Srbije i Hrvatske.\nBeogradski mediji su preneli da je Čolović (57) nekadašnji oficir Vojske Republike Srpske Krajine i da je u Srbiju došao kao izbeglica u avgustu 1995. godine, u vreme hrvatske vojno-policijske operacije „Oluja“.


KO JE UPAO U AMERIČKO DVORIŠTE? - BIGportal.ba\n17 Jula, 2021 17 Jula, 2021 0163\nHaiti mnoge asocira na sistemsko siromaštvo, epidemije u ostatku sveta već zaboravljenih bolesti, ili vudu magije. Ovih dana pak Haiti je u žiži interesovanja svetske javnosti zbog, čak i za tu zemlju, nesvakidašnjeg ubistva predsednika Žovanela Moiza. Ko je to učinio i zašto, verovatno nikada neće biti rešeno na institucionalnoj ravni, međutim, mnogo značajnije pitanje jeste – ko se usudio i zašto da upadne u američko dvorište i umeša prste u kreiranje sudbine jedne zemlje nadomak Ujka Sema\nUbijeni predsednik Haitija Žovanel Moiz tipični je foto-robot vođe prosečne, nekadašnje kolonije evropskih sila (u ovom slučaju Francuske) koja nakon osvajanja ili dobijanja nezavisnosti, gotovo po istorijskom pravilu, tone u stanje neinstitucionalizovane zajednice u kojoj i dalje nezvanično vladaju snažna običajna i nekodifikovana pravila, dok se zvanično zemlja i njeno stanovništvo iscrpljuje u simulaciji demokratije i predstavama koje režiraju njihovi dojučerašnji kolonijalni upravitelji i njihovi saveznici. Tako je i Žovanel Moiz na vlast došao kao novokomponovani biznismen i bogataš, navodno se obogativši na izvozu banana, a koji je kao i njegovi prethodnici bio suočen s dobro poznatim optužbama za korupciju, ekonomsku krizu, nepotizam, nasilje i slično.\nBila je ovo četvrta godina njegovog predsedničkog mandata, od ustavom propisanih pet, s tim da čak i da je imao želju da se ponovo kandiduje za mesto predsednika, to ne bi mogao da učini, jer ustav Haitija propisuje da isto lice ne može biti birano za predsednika dva puta zaredom. U njegovom političkom delovanju problematično je bilo pitanje do kada se Moizeov mandat računa. Naime, raspon njegovog mandata bio je sporan, s obzirom na to da je Moiz smatrao da njegova vladavina prestaje u februaru 2022, odnosno pet godina od datuma preuzimanja dužnosti, dok su, s druge strane, Moizeovi politički protivnici tvrdili da mandat dosadašnjeg predsednika Haitija ističe 2021, tj. pet godina nakon održavanja izbora 2016.\nIzbori 2016. održani su kao ponovljeni izbori, jer su oni iz 2015. ostali bez zvaničnog pobednika. Te 2015. godine je, prema podacima koje je objavilo Privremeno izborno veće Haitija, Moiz osvojio 32,81% glasova, dok je njegov glavni rival Žid Selestin osvojio 25,27%. Ove rezultate Selestin i još petoro predsedničkih kandidata je osporilo – izlazeći sa zajedničkom izjavom u kojoj su naveli da su rezultati „antidemokratski“, pozvali su da se „poštuje narodna volja“. To je prouzrokovalo nemire na ulicama Haitija, pre svega na ulicama prestonice Port o Prensa, što je dovelo do formiranja verifikacione komisije 2016. godine, sa zadatkom da se ispita celokupan izborni proces i okonča politička kriza.\nKomisija je izjavila da su uočene brojne prevare i kršenja izbornog procesa i preporučila je ponovni izlazak na birališta. Međunarodni posmatrači pak nisu čekali stav verifikacione komisije, već su samoinicijativno priznali rezultate spornih izbora, proglašavajući Žovanela Moiza za međunarodno priznatog predsednika.\nKako je tada pojasnio zamenik portparola Stejt departmenta Mark Toner, „Sjedinjene Države žale zbog odluke Privremenog izbornog veća da ponovo sprovede predsedničke izbore iz prvog kruga. To će povećati vreme i resurse potrebne za dovršetak izbornog procesa 2015. i dalje odlaganje imenovanja ustavno izabranog predsednika“. Pored toga istakao je i da „Sjedinjene Države žale što se izborni proces još jednom produžio, jer izabrani predsednik verovatno neće biti postavljen pre 7. februara 2017“. Ovakav stav američke administracije posledica je ulaganja 33 miliona dolara u izborni proces i neprihvatanja da rezultate takvog izbornog procesa dovede u pitanje jedna haićanska verifikaciona komisija.\nDa Žovanel Moiz ima podršku Amerike svima je postalo jasno kada je specijalni koordinator za pitanja Haitija Kenet Merten, u aprilu 2016. godine, izjavio kako se „nada da će postupak verifikacije biti vrlo, vrlo brz i da to neće promeniti izborne rezultate“, dok je istovremeno tadašnji državni sekretar Džon Keri naglasio „potrebu da se prihvati izabrana vlada“, navodeći nedostatak strpljenja međunarodne zajednice o pitanju daljeg odlaganja. Naposletku, novi izbori održani su 2016. godine u novembru, na kojima je Žovanel Moiz osvojio 55,6% u prvom krugu i tako postao novi predsednik Haitija, ali morao je da sačeka do 7. februara 2017. kako bi stupio na dužnost. Ovakav razvoj događaja i vremensko neslaganje između datuma održavanja izbora i datuma stupanja na dužnost 2021. godine stvorili su ustavnu krizu i omogućili Moizu da vlada putem dekreta. Sve do 7. jula ove godine.\nKOLUMBIJCI I AMERIKANCI U noći između utorka i srede, grupa od 28 ljudi organizovala je upad u njegovu privatnu rezidenciju u luksuznom delu haićanske prestonice Port o Prens, zadavši mu smrtonosne rane i teško ranivši njegovu suprugu Martinu Moiz. Amaterski video-snimci, napravljeni u toku akcije, prikazali su naoružane napadače obučene u crno kako dolaze u belim terencima, dok se u pozadini čuje da jedan od napadača preko megafona upozorava da se radi o operaciji koju sprovodi DEA, američka federalna agencija zadužena za borbu protiv šverca narkotika. Haićanski ambasador u SAD izjavio je da, iako su se napadači maskirali u američke agente, „nema šanse da su to zaista bili Amerikanci“. Kako je lokalna policija kasnije navela, u napadu su učestvovala lica pretežno kolumbijske nacionalnosti i to bivši pripadnici kolumbijskih oružanih snaga, ali i dva lica s američkim državljanstvom.\nUbrzo nakon akcije većina njih je zadržana i kako je istraga već utvrdila, dvojica uhapšenih su istakli da su angažovani kao prevodioci, te da nisu znali da postoji plan za ubistvo predsednika, već da je njihova uloga trebalo da bude samo prevodilačka prilikom operacije hapšenja. Navodno, oni su posao pronašli preko interneta, no podozrenje izaziva činjenica da, kako lokalni mediji prenose, ne govore kreolski niti francuski, službene jezike Haitija.\nPored toga, haićanski zvaničnici su objavili da je jedan osumnjičeni rekao da je grupa bila na Haitiju tri meseca; međutim, istraživanje lokalnog lista upućuje da su neki od njih na Haiti stigli tek 6. juna, prelazeći kopnenu granicu sa susednom Dominikanskom Republikom. S druge strane, američki i kanadski mediji izveštavaju da je jedan od dvojice uhapšenih državljana Amerike, sa Floride i da je bio bivši telohranitelj u kanadskoj ambasadi na Haitiju.\nSumnju da iza cele operacije možda zaista stoje strukture koje funkcionišu pod dirigentskom palicom Vašingtona još više podgreva saznanje da su kolumbijski atentatori angažovani preko kompanije „Si-Ti-Ju sekjuriti“, sa sedištem u Majamiju, a čiji je vlasnik Venecuelanac Antonio Emanuel Intrijago Valera, inače blisko povezan sa samoproglašenim „predsednikom“ Venecuele Huanom Gvaidom. Si-Ti-Ju se formalno vodi kao Federalna jedinica za borbu protiv terorizma i registrovana je na Floridi 2019. godine. Zvanični predstavnik kompanije Intrijago po pisanju „Majami Heralda“ ima veze s američkim agencijama ili čak direktno radi za njih. Kako dalje piše ovaj list iz Majamija, istražujući profil ličnosti Intrijaga, njegovo prisustvo na društvenim mrežama uglavnom nije imalo neku političku konotaciju, osim pojedinih objava protiv venecuelanske vlade i onih u znak podrške Huanu Gvaidu.\nA ni Gvaido nije ostao nem. U izjavi nakon operacije rekao je: „Odbacujemo atentat na predsednika Haitija Žovanela Moiza. Solidarni smo s narodom Haitija i stojimo s njima u ovom teškom trenutku“, te da „ne zaboravljamo podršku Haitija našem demokratskom cilju“.\nMOTIVI Aktuelni vršilac dužnosti premijera Klod Žozef izjavio je da se predsednik Moiz usprotivio „nekim oligarsima u zemlji, te da veruje da takve stvari nisu bez posledica“, bez ulaženja u dalje detalje. I tu se može kriti potencijalni motiv za ovakav razvoj događaja. Nema sumnje da je Moiz, koji je bio izvoznik banana pre nego što se kandidovao za funkciju, stekao mnogo neprijatelja dok je bio predsednik. Njegovi kritičari optužili su ga za proneveru i upotrebu bandi za zastrašivanje njegovih protivnika. U 2018. došlo je do velikih protesta, kada je pokušao da podigne cene goriva, a početkom ove godine, u sporu oko dužine njegovog mandata i ustavnoj krizi koja je usledila, mnoge uticajne ličnosti zahtevale su od Moiza da odstupi s mesta predsednika.\nČinjenica da je vladao putem dekreta u proteklih godinu i po dana nakon što zemlja nije održala parlamentarne izbore kako je planirano u oktobru 2019. godine, ponovo je pokrenula pitanje njegovog despotizma i autokratije. Njegov plan za održavanje ustavnog referenduma dodatno je razbesneo one koji su ga optužili da želi da poveća moć izvršne vlasti. Kada je u februaru ove godine rekao da se na njega spremao atentat i da je pokušaj da ga ubiju i svrgnu njegovu vladu onemogućen, mnogi su ovu izjavu odbacili kao dimnu zavesu u cilju skretanja pažnje s rastućeg nezadovoljstva na Haitiju.\nNa kraju krajeva, uprkos političkoj nestabilnosti koja karakteriše Haiti, vredno je istaći da je poslednji put atentat na predsednika Haitija izvršen 1915. godine, što ubistvo Moiza svrstava u vododelnicu savremene istorije Haitija. Posebno je značajno to da se ubistvo predsednika Haitija desilo u američkom dvorištu, ekskluzivnoj zoni američkih interesa još od vremena Džejmsa Monroa i usvajanja tzv. Monroove doktrine, ugaonog kamena američke spoljne politike na prostoru Centralne i Južne Amerike. Proglašavajući da Stari i Novi svet imaju različite sisteme i da moraju ostati odvojene sfere uticaja, Monro je izneo četiri osnovna stava: (1) Sjedinjene Države se neće mešati u unutrašnje stvari ili ratove između evropskih sila; (2) Sjedinjene Države neće se mešati u poslove postojećih kolonija zapadnoj hemisferi; (3) zapadna hemisfera zatvorena je za buduću kolonizaciju; i u ovom kontekstu najznačajnije (4) svaki pokušaj evropske sile da ugnjetava ili kontroliše bilo koju naciju na zapadnoj hemisferi smatraće se neprijateljskim aktom protiv Sjedinjenih Država.\nOčigledno je da se ubistvo Moiza ne uklapa u crno-bele podele, s obzirom na to da tragovi koje su iza sebe ostavili atentatori vode ka strukturama koje su Žovanela podržavale, te da otvaraju pitanja da li je atentat sproveden sa znanjem ili bez znanja velikog karipskog gazde.\nAko je ubistvo Žovanela Moiza još jedna operacija sa ciljem nametanja političkog diskursa, sprovedena pod tutorstvom onih koji su slične operacije izvodili u Nikaragvi, Peruu, Čileu… onda je ona sprovedena vrlo nespretno i simptomatično amaterski. Toliko amaterski da se iza horizonta sumnje nameće pitanje da li je možda ipak posredi operacija „lažne zastave“, organizovana od onih koji su ovakvim činom želeli da dovedu u pitanje američki autoritet na karipskom prostoru.\nStoga, ukoliko je neko, bez znanja i prećutnog pristanka iz „komšiluka“, u delo sproveo ovakvo ubistvo predsednika države, onda to može predstavljati još jedan od simptoma opadanja moći i „prenapregnutosti imperije“. U mozaiku geopolitičke slagalice dva međusobno nepovezana događaja, poput paničnog povlačenja trupa iz Avganistana i ubistvo Žovanela Moiza, između sebe mogu imati zajednički uzrok – „guske“ su zaspale i ako se ubrzo ne probude, „Rim“ će pasti.


Viši sud potvrdio optužnicu protiv Borislava Novakovića | Autonomija\nViši sud potvrdio optužnicu protiv Borislava Novakovića\nSporni ugovori za izvođenje radova na poslednjoj deonici izgradnje Bulevara Evrope\nViši sud u Beogradu potvrdio je danas optužnicu protiv bivšeg direktora Zavoda za izgradnju Novog Sada, Borislava Novakovića i još tri osobe za zloupotrebu položaja kojom su novosadski budžet oštetili za oko četiri miliona evra.\nNovaković koji je i funkcioner Demokratske stranke (DS), bivša v.d direktorka Zavoda Mirjana Dejanović, pomoćnica direktora za finansije u ZIG-u Dragana Živković i bivše odgovorno lice Zavoda Zoran Bojić, terete se da su 2011. i 2012. godine oštetili budžet Novog Sada sa dva potpisana i realizovana ugovora, u korist preduzeća „Borovica transport“.\nTo su bili ugovori za izvođenje radova na poslednjoj deonici izgradnje Bulevara Evrope u Novom Sadu.\nPo oceni krivičnog vanpretresnog veća, dokazi i prikupljeni podaci „po svom kvalitetu i značaju, pružaju dovoljan osnov za izvođenje zaključka o postojanju opravdane sumnje da su okrivljena lica preduzela radnje iz činjeničnog opisa krivičnih dela koja im se stavljaju na teret“.\nProtiv rešenja suda, okrivljeni i njihovi branioci mogu da izjave žalbu Apelacionom sudu u Beogradu, u roku od tri dana od prijema rešenja.\nBorislav Novaković je i šef poslaničke grupe DS u Skupštini Vojvodine.


Kada su u pitanju psihopate i narcisoidne osobe neki skriveni signali u komunikaciji mogu da vam otkriju s kim imate posla\nOsobe koje su narcisoidne i psihopate često se lažno predstavljaju u komunikaciji sa drugima i uspevaju da ubede drugu stranu da dele ista interesovanja.\nOd neobaveznog ćaskanja do veoma važnih tema, svaka prilika se koristi kao maska. Na svu sreću postoje neki mali signali koji mogu da vam otkriju sa kim imate posla. Ovakve osobe se koriste određenim šablonima kada je konverzacija u pitanju i evo na šta trebate da obratite pažnju.\nOdmah imaju poverenje u vas\nŽena ga je ostavila i odnela mu sve, ali je on uspeo da povrati bogatstvo. Oženjen je, ali samo zato što je njegova žena krajnje nestabilna i slomiće je ako je sada ostavi... Reći će šta god samo da stekne vaše poverenje i prikazivaće se kao žrtva ili kao dominantna osoba.\nTo radi kako bi na silu stvorio osećaj intimnosti, a to što prisustvuje događajima samo mu daje na značaju. Ovakve osobe daju svoju intimu na tacnu pre nego što uopšte izgrade blizak odnos, neretko i samo par minuta nakon što vas upoznaju.\nPonavlja "poverljive" informacije koje je već podelio sa vama\nPriča o ženi koja ga je ostavila ili koja je na ivici nervnog sloma i on ne može da je ostavi ponavljaće se svaki put kada se vidite. Naravno, svako od nas ima neku priču koja je tako pogodna za ponavljanje, ali obratite pažnju na to koje se informacije ponavljaju.\nUkoliko se priča stalno ponavlja i on je priča kao da se ne seća da vam je pričao, vrlo je verovatno da je reč o scenariju koji on ima u glavi. Psihopate često lažu jer je to njihov način da se zabave.\nNe pita neka lična pitanja ili pita baš neka direktna pitanja\nMožda ste se našli na nekom sastanku ili događaju i tek sada shvatate da vam nije postavljeno nijedno lično pitanje, dok ste s druge strane čuli tonu stvari o toj drugoj osobi. Obratite pažnju na to kakav je odnos pitanja koji vi postavljate i koji se vama postavlja.\nUkoliko vam postavlja pitanja i brzo prelazi s jednog na drugo bez da obrati malo više pažnje na to što ste rekli onda ste možda izloženi ispitivanju i to po unapred smišljenom spisku pitanja.\nTraži specifične usluge\nTraženje veoma posebnih ili ličnih usluga bez nekog povoda i zasluge je tako narcisoidna crta ličnosti... Dok većina ljudi pita za uslugu uz ljubaznu molbu ne kao zahtev, narcisi će tražiti tu uslugu kao da ste vi dužni da im činite.\nI psihopate i narcisi se osećaju kao da su oni nešto posebno i možda vas vide samo kao nekoga koga treba da iskoriste na najbolji mogući način kako bi se njihovi interesi ispunili. Očekujte da zahtevi samo eskaliraju jer kako raste intimnost između vas, psihopate mogu da postanu fokusirane na metu i ispoljavaju zahteve kako bi testirali žrtvinu volju.\nIstiče neke čudne stvari o vama\nTo mogu biti pozitivne ili negativne stvari. Može da se desi da kada pričate o svojoj porodici on istakne kako ste vi najpametniji, ali to nije u kontekstu da istakne vašu inteligenciju već da nipodaštava vašu porodicu.\nPsihopate i narcisi vole da ostave druge u situaciji da se pitaju šta i kako jer to njima daje snagu. Ova osoba vas ne voli i ne dopadate joj se već vam se samo ruga na jako ružan način. Ukoliko obratite malo više pažnje shvatićete da se ovakve opaske ponavljaju.\nOsobe koje imaju ove poremećaje često kažu da su bile isključene i da vas nisu čule kada ste pričali. Ostavljaju utisak hladnoće u ljudima sa kojima su u interakciji. Ni perfektna maska i najšarmantnije reči ne mogu da sakriju da ove osobe nemaju ni grama empatije u sebi. Nemojte da gušite intuiciju ako vam kaže da nešto nije u redu, piše psychologytoday.com.\nObratite pažnju na informacije koje vam daje osoba sa kojom razgovarate i uspećete da "provalite" osobu koja želi da vas izmanipuliše.