i30 | Mobil Public\nMOBIL AUTO TV – Hyundai Kona i ostali modeli na stazi NAVAK\nPočetkom godine nova Kona pojavila se I u prodajnim salonima širem prodajne mreže Hyundai Srbije, a tokom protekle nedelje ova kompanija organizovala je prezentaciju i test vožnju novog hyundaijevog modela na stazi NAVAK u Subotištu nadomak Beograda. Uz novu KONU, poslovnim partnerima, potencijalnim kupcima I prijateljima na raspolaganju za test vožnju bili su I drugi modeli iz programa Hyundai koji su u prodaji na našem tržištu, od novog i30, preko robusnog Tucsona do elegantne Elantre.\nTags: elantra, hyundai, i30, kona, mobil auto tv, navak, tucson\nMobil Auto TV – Hyundai fabrika u Češkoj\nTreća generacija najprodavanijeg Hyundai modela, kompaktnog hečbeka Hyundai i30, koji je predstavljen prošle godine na Salonu automobila u Parizu, oblikovan i razvijen u Evropi, proizvodi se u najznačajnijoj Hyundai fabrici na Starom kontinentu sa sedištem u industrijskoj zoni Nošovice u Češkoj. Hyundai Motor Manufacturing otvorena je 7. jula 2006.god, a prošle godine, na 10godišnjicu, proslavila je proizvodnju 2-milionitog primerka marke Hyundai.\nTags: češka, evropa, fabrika, hyundai, i30, nošovice, tucson\nMOBIL AUTO TV – Međunarodna test vožnja novog modela Hyundai i30\nNovi model Hyundai i30 svoju premijeru u Evropi imao je pre šest meseci na Salonu automobila u Parizu, a protekle nedelje ekipa emisije Mobil Auto imala je priliku da se priključi regionalnoj prezentaciji i test-vožnji ovog hyundaijevog aduta u c segmentu na putevima oko Sarajeva i Mostara u Bosni i Hercegovini.\nTags: hyundai, i30, mobil auto tv, mostar, sarajevo, test voznja\nMOBIL AUTO TV – MSA 2017 u Beogradu – Hyundai\nKompanija Hyundai Srbija predstavila je na 53. Međunarodnom salonu automobila u Beogradu svoj novi model i30. Na štandu u hali 1 Beogradskog sajma izložili su i ostale modele bogate hyundaijeve game među kojima i popularni Tucson, Elantru, Ioniq itd.\nTags: hyundai, i30, mobil auto tv, msa 2017, noviteti, promocija\nNovinari i fleet kupci vozili novi Hyundai i20\nPočetkom marta, održan je u centru NAVAK test drive za novi i20 kojem su prisustvovali novinari i fleet kupci. Na raspolaganju je bilo 8 vozila i20 različitih motora i oprema, kao i ostali Hyundai modeli, Tucson, Santa Fe, i30. Predstavljanjem druge generacije modela i20 koji dolazi iz proširenih i modernizovanih kapaciteta turske fabrike, Hyundai Motor kompanija nastavlja svoje upešno pozicioniranje u B segmentu vozila, sa preko milion prodatih primeraka od 2002. godine do danas.\nTags: adriatic motors, hyundai i20, i30, navak, santa fe, test voznja, tucson\nTags: hyundai i20, i10, i30, santa fe, tucson


Srbija se nalazi na listi zemalja kojim će biti dozvoljeno da uđu u EU - MARSH online\nPočetna Vesti Društvo Srbija se nalazi na listi zemalja kojim će biti dozvoljeno da uđu u EU\nZvaničnici u Briselu doneli su odluku kojim zemljama će biti dozvoljeno da uđu u EU od prvog jula i Srbija je među njima, na pozitivnoj listi.\nPostoje dve liste, jedna za one koje će biti na pozitivnoj listi i druga za one koji na njoj nisu, a prvog jula je predviđeno da se međunarodne granice bloka otvore, piše Euronews.\nMeđutim, izvori Euronjuza, sumnjaju da će granice biti otvorene prvog jula.\nLista je već izazvala kontroverze, nakon što su izvori otkrili da su Sjedinjene Američke Države – najteže pogođena država koronavirusom, sa više od 2,4 miliona slučajeva, na listi zabranjenih zemalja.\nU četvrtak evropski zvaničnici nisu uspeli da donesu odluku o tome kojim zemljama će biti zabranjen ulazak nakon otvaranja spoljnih granica bloka, a diplomata EU je za Euronjuz rekla da zvaničnici “ne mogu postići dogovor” i da će razgovori biti nastavljeni u petak, pa je odluka danas doneta.\nEuronjuz je od diplomatskih izvora EU dobio potpun nacrt liste zemalja za koje će evropske granice biti otvorene, čime potvrđuje izveštaj koji je objavljen u sredu, da Brazil, Katar, SAD i Rusija zaista nisu na listi odobrenih.\nIzvori su takođe doveli u sumnju datum ponovnog otvaranja granice 1. jula, sugerišući da sporazumi neće biti na vreme.\nDiplomatski izvori su takođe nagovestili da postoji neslaganje između nacija o kriterijumima za korišćenje ove odluke, pri čemu neki tvrde da podaci o stopama COVID-a nisu pouzdani. Oni traže da ECDC, agencija EU za prevenciju bolesti, predloži više detalja, rekli su izvori i dodali da će liste biti revidirane svake dve nedelje.\nKada su pre dve nedelje objavljene smernice EU, zvaničnici su rekli da će lista uzeti u obzir stopu zaraze u ovim zemljama. Kriterijumi se zasnivaju na epidemiološkim podacima, a 47 zemalja je na pozitivnoj listi, dok je 54 zemlje na listi zabranjenih.\nU Evropskoj komisiji smatraju da se prema državljanima Velike Britanije i dalje mora postupati na isti način kao prema državljanima EU do kraja prelaznog perioda Bregzita (što je 31.12.2020.).\nPotpuna lista zemalja čijim će državljanima biti dozvoljen ulazak u Evropu prema nacrtu liste je sledeća:\nPrethodna objava Privatnom preduzeću POLIFORM DOO potrebni radnici (sa ili bez iskustva) za rad u alatnici 014 / 35-11-860 069/ 35-11-860\nSledeća objava Naredba Štaba za vanredne situacije


Lokalna samouprava Medveđe unapređuje oblast ljudskih resursa po modelima EU - JuGmedia\nOpština Medveđa, odnosno, lokalna samouprava je jedna od prvih opština u Jablaničkom okrugu koja je u svom radu implementirala oblast ljudski rersuri i za taj posao ovde je zaduženo zaduženo troje službenika. Sada predstoji druga faza koja će se sprovesti uz pomoć ekspertskog tima, a cilj je da ova i još 50 loklanih zajednica funkcionišu po modelima Evropske unije.\nReč je, zapravo, o projektu “Upravljanje ljudskim resursima u lokalnoj samoupravi – druga faza”, koji će realizovati Savet Evrope, uz podršku Ministarstva državne uprave i lokalne samouprave i SKGO, a finansiraju Evropska unija i Savet Evrope.\nTim povoodm Beogradu su potpisani memorandi o razumevanju i saradnji izmđu onih koji će realizovati i finasirati projekta, a svećanosti je prisustvovao i predsednik opštine Medveđa Nebojša Arsić, koji je pristupio zajedničkom simboličnom potpisivanju plakata Memoranduma o saradnji.\nIzabrane opštine I gradovi dobiće stalnu ekspertsku podršku kako bi unapredile rad po ugledu na moderne evropske administracije. Implementacijom paketa podićiće se kvalitet rada lokalnih samouprava, što će sve biti temelj za reorganizaciju i optimizaciju njihovog rada, i temelj za uslužno orijentisanu administraciju.


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Ekonomija :: PU objavila novi set pitanja i odgovora\n20. 10. 2020. 14:46 >> 14:45 0\nPU objavila novi set pitanja i odgovora\nPoreska uprava (PU) objavila je novi set često postavljanih pitanja u vezi sa projektom elektronske fiskalizacije radi edukacije i informisanja poreskih obveznika o preduslovima koje treba obezbijediti za sprovođenje fiskalnog servisa.\nPU je omogućila svima da postavljaju pitanja u vezi sa projektom, koja se na sedmičnoj osnovi dopunjavaju, u cilju blagovremene i lakše pripreme za sprovođenje projekta elektronske fiskalizacije, shodno Zakonu, podzakonskim aktima i Tehničkoj i Funkcionalnoj specifikaciji.\nIz PU su, odgovarajući na pitanje šta se podrazumijeva pod pojmom elektronski naplatni uređaj (ENU), kazali da je to hardverski uređaj koji omogućava elektronsku komunikaciju sa PU, odnosno na kojem je instalirano softversko rješenje koje podržava kreiranje, slanje i primanje poruka o fiskalnim računima sa Upravom, korišćenjem fiskalnog servisa.\nPoreske obveznike je zanimalo da li će korišćenje fiskalnih kasa i dalje biti obavezno.\n“Fiskalne kase se više neće koristiti. Na prodajnim mjestima će se koristiti ENU s odgovarajućim softverom s kojim će se računi i štampati”, naveli su iz PU.\nIz PU su, na pitanje da li postojeća fiskalna kasa može da se zamijeni termalnim printerom koji je povezan sa računarom koji koristi neki sertifikovani softver, odgovorili da se fiskalne kase najčešće ne mogu prilagoditi na novi sistem online fiskalizacije u realnom vremenu i potrebno je kupiti novi elektronski naplatni uređaj.\n“Štampa fiskalizovanih elektronskih računa je dozvoljena na bilo kom tipu štampača i slobodan je izbor poreskog obveznika. Ovi štampači ne moraju imati fiskalnu memoriju”, kazali su iz PU.\nFiskalni printeri se, kako se dodaje, najčešće mogu prilagoditi za štampu fiskalnih računa u online sistemu fiskalizacije, što svakako zavisi od proizvođača fiskalnih štampača.\n“Alternativa ENU je program koji je instaliran na računaru i štampa se obavlja na termalnom printeru”, rekli su iz PU.\nUz to, poreski obveznik treba da obezbijedi elektronski certifikat i stalnu internet vezu prema članu Zakona o fiskalizaciji u prometu proizvoda i usluga.\nIz PU su, odgovarajući na pitanje da li će knjigovodstvene agencije moći da šalju fakture za klijente preko svog tokena ili će svaki klijent-poreski obveznik morati da ima svoj token, saopštili da knjigovodstvena agencija koristi kvalifikovani certifikat na kriptografskim medijima (tokenima) u postupku registracije obveznika fiskalizacije za kojeg je ovlašćena.\n“Bezgotovinski račun prije slanja PU je neophodno potpisati kvalifikovanim certifikatom za elektronski potpis privrednog subjekta kojeg izdaje. Za potpis računa u bezgotovinskom i gotovinskom plaćanju nije poželjno posjedovati certifikat na kriptografskom mediju (tokenu), iz razloga mogućnosti njegovog korišćenja na više ENU-a, već je obveznik fiskalizacije dužan nabaviti kvalifikovani certifikat za elektronski pečat u zavisnosti od statusa lica”, precizirali su iz PU.\nZa preduzeća se, kako su rekli, može koristiti kvalifikovani certifikat za elektronski pečat ili za kvalifikovani elektronski potpis izdat na ime preduzeća, dok se za pojedince mora koristiti kvalifikovani certifikat za elektronski potpis izdat na ime tog pojedinca.\n“Objavićemo proceduru za pristup testiranju sistema za EFI na našem sajtu”, dodali su iz PU.\nSva često postavljana pitanja dostupna su na linku https://poreskauprava.gov.me/vijesti/234750/ELEKTRONSKA-FISKALIZACIJA-cesto-postavljana-pitanja.html.\nPoreska uprava Elektronska fiskalizacija\nPoreski dug državnih organa 49,5 miliona\nPortal elektronske fiskalizacije počeo s radom\n05. 11. 2020. 0\nNa novoj Bijeloj listi 482 obveznika\nFiskalizaciju odložiti za 6 do 9 mjeseci\n26.11. CPC: Arhijerejska liturgija služena na Cetinju\n26.11. Željezara Tosčelik značajna za crnogorsku ekonomiju


Konsolidacija stranke i priprema za lokalne izbore – inmedia.ba\nKonsolidacija stranke i priprema za lokalne izbore\n0 16 Decembra, 2015 09:58\nOpćinski odbor Socijaldemokratske partije Sanski Most održao je sjednicu u proširenom sastavu kojoj su prisustvovali članovi najužeg rukovodstva ove političke partije, predsjednik Glavnog odbora Saša Magazinović, i potpredsjednik stranke Zukan Elez.\nNakon perioda unutarstranačke konsolidacije, koji je obilježio proces demokratizacije stranke, i izbor novog rukovodstva na svim nivoima kroz princip jedan čovjek jedan glas, SDP BiH se okrenuo redovnim stranačnkim aktivnostima koje uključuju obilazak svih općinskih organizacija , i otvaranje dijaloga sa članovima i simpatizerima stranke, istakao je Saša Magazinović, zastupnik u Državnom parlamentu BiH.\nOvakav način rada i direktan kontakt sa građanima je buduće opredijeljenje stranke, na koji ćemo staviti akcenat u narednom periodu,rekao je Magazinović, istakavši da je ujedno i obaveza svih izabranih predstavnika stranke na višim nivoima da redovno informišu članstvo o aktuelnoj situaciji i političkim procesima koji se trenutno odvijaju u državi.\nNa ovome skupu prisutnima se obratio i Zukan Helez, zastupnik u Parlamentu Federacije BiH, koji je dao svoje viđenje tenutnog stanja u SDP-u nakon sprovedenih unutarstranačkih izbora, i posljednjih političkih dešavanja u Federaciji BiH nakon prekompozicije vlasti i imenovanja nove federalne vlade.\nPredsjednik Općinskog odbora SDP-a Sanski Most, Almin Hopovac, informisao je prisutne o rezultatima izbornog procesa koji je nedavno okončan u ovoj općinskoj organizaciji, nakon čega je uspostavljeno novo rukovodstvo u svim osnovnim organizacijama koje djeluju na nivou općine.\nOn je istakao da će u narednom periodu uslijediti unutarstranačka konsolidacija i jačanja kapaciteta stranke, kao i priprema za naredne loklane izbore, a sadašnji vijećnici u aktuelnom sazivu Općinskog vijeća do kraja mandata djelovaće kao izrazita opozicija.\nNiže cijene lijekova čekaju Vijeće ministara


NAŠ ORNITOLOG BRATISLAV GRUBAČ ŠTITIO GRABLJIVICE MONGOLIJE\nU utorak 09.12.2009, u Zavodu za zaštitu prirode Srbije u Beogradu, čuveni ornitolog Bratislav Grubač je, u okviru decembarskog sastanka Lige za ornitološku akciju Srbije (LOA), održao veoma interesantno predavanje o svom četvoromesečnom boravku u Mongoliji i radu na zaštiti tamošnjih ptica grabljivica.\nPiše D. Simić\nBratislav Grubač je svoju karijeru posvetio izučavanju ptica grabljivica Balkanskog poluostrva, uporno radeći na njihovoj zaštiti i podizanju svesti ljudi o ovim retkim, ugroženim i prelepim pticama.\nKao što je dr Vojislav Vasić rekao u svojoj uvodnoj reči, Bratislav je "nezaustavljiv" i često je rizikovao život penjući se po vrletima i liticama kako bi zabeležio intimne prizore iz života naših ptica grabljivica.\nPred više desetina gostiju, uključujući i četiri Mongolke koje žive u Srbiji, Bratislav je prikazao živi svet Mongolije živopisnom prezentacijom i brojnim fotografijama nama egzotičnih vrsta. Fokus njegovog boravka u Mongoliji bilo je istraživanje i zaštita globalno ugroženog stepskog sokola, kao i crnog strvinara i orla bradana, koji su odavno nestali sa naših prostora. Pored živog sveta, Bratislav je predočio i narod, običaje i predele ove fantastične zemlje.\nNatura Online (15.12.2009)


Politika privatnosti • pdvrk.com\nOva politika privatnosti reguliše način na koji pdvrk.com sakuplja, koristi, održava i objavljuje informacije prikupljene od korisnika, a svaki („Korisnik“) na http://www.pdvrk.com sajtu („Sajt“). Ova politika privatnosti se odnosi na sajtu i sve proizvode i usluge koje nudi pdvrk.com.\nMi možemo prikupiti lične podatke za identifikaciju iz korisnike u različite načine u vezi sa aktivnostima, usluge, funkcije ili resursa pravimo dostupan na našem sajtu. Korisnici mogu posetiti naš sajt anonimno. Mi ćemo prikupljati lične podatke za identifikaciju korisnika od samo ako oni dobrovoljno dostavi takve informacije nama. Korisnici uvek mogu da odbiju da lično pruži informacije za identifikaciju, osim što može da ih spreči da se bave određenim aktivnostima u vezi sajta.\nNe-lični identifikacioni podaci\nMi možemo prikupiti ne-lične podatke o korisnicima identifikaciju kad god su u interakciji sa našeg sajta. Ne-lični identifikacioni podaci mogu da obuhvataju ime pregledača, tip računara i tehničke informacije o korisnicima sredstava za priključenje na našem sajtu, kao što su operativni sistem i internet provajdera koriste i druge slične informacije.\nNaš sajt može koristiti „kolačiće“ da poboljša korisničko iskustvo. Korisnički veb pretraživač stavlja kolačiće na svom čvrstom disku za potrebe vođenja evidencije i ponekad da pratite informacije o njima. Korisnik može da izabere da postavi svoju veb brovser da odbije kolačiće, ili da Vas upozorava kada se šalju kolačiće. Ako to ne učine, imajte na umu da neki delovi sajta ne može pravilno funkcionisati.\npdvrk.com može prikupljati i koristiti korisničke podatke za sledeće namene:\nDa bi pokrenuli promotivnu kampanju, takmičenje, istraživanje ili drugu funkciju\nMi smo usvojili odgovarajuće alate za prikupljanje podataka, skladištenje i preradu prakse i mere bezbednosti koje štite od neovlašćenog pristupa, izmene, obelodanjivanja ili uništavanja vaših ličnih podataka, korisničko ime, lozinka, informacije o transakciji i podataka koji se nalaze na našem sajtu.\nMi ne prodajemo, trgovina, ili iznajmljuju Korisnici informacije lični identifikacioni drugima. Mi možemo deliti prikupljene generic demografske informacije nije povezan sa bilo lične informacije za identifikaciju o posetiocima i korisnicima sa našim poslovnim partnerima, pouzdanih filijale i oglašivača u smislu gore navedenih.\nKorisnici mogu naći reklame ili drugog sadržaja na našem sajtu koji link na sajtove i usluge naših partnera, dobavljača, oglašivača, sponzorima, licence i trećim licima. Mi ne kontrolišemo sadržaj ili linkove koji se pojavljuju na ovim sajtovima i nisu odgovorni za praksu zaposlenih od strane sajtova povezanih sa ili sa našeg sajta. Pored toga, ovi sajtovi ili usluge, uključujući i njihov sadržaj i linkove, mogu se stalno menja. Ovi sajtovi i usluge mogu da imaju svoje politike privatnosti i politike korisnički servis. Pregledanje i interakcija na bilo kom drugom sajtu, uključujući veb sajtove koji imaju link ka našem sajtu, podleže sopstvenim uslovima i politika koje veb sajta.\nNeki od oglasa može biti zadovoljena od strane Google. Google korišćenje DART kolačić omogućava da služe oglasa za korisnike na osnovu njihove posete našem sajtu i ostalim sajtovima na Internetu. DART koristi „ne lične podatke“ i ne prati lične informacije o vama, kao što su vaše ime, e-mail adresu, fizičku adresu, itd Možete da odustanu od upotrebe DART kolačić tako što ćete posetiti Google oglase i sadržaja privatnost mreža politika u http://www.google.com/privacy_ads.html\npdvrk.com ima diskreciono pravo da ažurira ovu politiku privatnosti u bilo koje vreme. Kada radimo, mi ćemo revidirati ažurirani datum na dnu ove stranice. Mi ohrabrujemo korisnike da često proverite ovu stranicu za bilo kakve promene da ostanu informisani o tome kako mi pomažu da štite lične podatke koje prikupljamo. Prihvatate i slažete se da je vaša odgovornost da periodično pregledate ovu politiku privatnosti i postanu svesni modifikacija.\nKorišćenjem ovog sajta, dajete nam prihvatanje ove politike i uslovima korišćenja usluge. Ako se ne slažete sa ovom politikom, molimo vas da ne koristite naš sajt. Vaša kontinuirana upotreba sajta nakon objavljivanja promena u ovoj politici će se smatrati Vaše prihvatanje tih promena.\nAko imate bilo kakvih pitanja u vezi sa ovom politikom privatnosti, u praksi ovog sajta, ili vašim kontaktima sa ovog sajta, kontaktirajte nas.


Prva pobeda Crvene Zvezde - Sportske vesti - Savremenisport.com\nNaslovna / Sportske vesti / Prva pobeda Crvene Zvezde\nRukometaši Crvene zvezde Grundfos ostvarili su prvu pobedu u sezonu, savladavši u "Šumicama" ekipu Novog Pazara rezultatom 33:24 (18:15).\nBeogradski crveno-beli su posle tri vezana poraza došli do prvih bodova, a najefikasniji među izabranicima Žikice Milosavljevića bio je Marko Krsmančić sa devet pogodaka, dok je za igrača utakmice proglašen Viktor Matičić, koji je sedam puta savladao Miloša Rajičića. U sastavu koji je na teren izveo Hasan Memić istakao se Aleksandar Stojanović, sedmostruki strelac na ovom meču, a gol manje upisao je Danijel Radosavljević.\nPosle četiri odigrana kola, Novi Pazar je na petoj poziciji na tabeli sa tri boda, dok je Zvezda sedma posle večerašnje pobede i dva osvojena boda.\nDatum: 11.10.2021. Autor: Ana Jovanović


UŽAS U PARIZU Muškarac napadao ljude NOŽEM I GVOZDENOM ŠIPKOM na ulici, sedmoro povređenih (FOTO, VIDEO)\n10.09.2018. 08:17 > 08:23\nIzvor u francuskoj policiji rekao je da nema naznaka da je reč o terorističkom napadu.\nNapadač, koji je punoletan, prvo je ubo nožem tri osobe u blizini bioskopa MK2, a potom su muškarci koji su se nalazili na obližnjem terenu za boćanje pokušali ga da zaustave.\nJedan od njih je bacio kuglu na napadača, koja ga je pogodila, ali mu nije naškodila, nakon čega je napadač krenuo dalje ulicom, gde je napao dvoje engleskih turista, ranivši jednog od njih u grudi.\nOTKRIVEN IDENTITET NAPADAČA IZ PARIZA Rus iz Čečenije ubadao nožem ljude na ulici, pa se zaleteo na policiju: UBIĆU VAS!\nHOROR U PARIZU Muškarac išao ulicom i nasumično ubadao ljude nožem pre nego što ga je policija usmrtila (VIDEO)\nNAPAD NOŽEM U PARIZU, ISIS PREUZEO ODGOVORNOST Viknuo je "ALAHU AKBAR" i izbo nasmrt jednu osobu (FOTO)\nDRAMA U PARIZU Požar guta zagradu, 100 vatrogasaca na terenu, među povređenima i DECA (FOTO, VIDEO)\nadam Migranti će doći glave zapadnoj evropi.


Ambasadorka Srbije predala akreditive predsedniku Irske\nTanjug 20. novembra 2019. 17:22\nDABLIN – Ambasadorka Republike Srbije u Irskoj na nerezidencijalnoj osnovi Aleksandra Joksimović, predala je danas akreditive predsedniku Irske Majklu Higinsu.\nTo je Tanjugu prenela ambasadorka Srbije u Londonu Aleksandra Joksimović, koja je irskom predsedniku prenela pozdrave predsednika Srbije Aleksandra Vučića, kao i želju da se dobri odnosi dve zemlje u narednom periodu podignu na još viši nivo.\n„Razmena poseta na visokom nivou biće jedan of prioriteta tokom mandata. Ekonomija će biti jedan od važnih segmenata saradnje u narednom periodu. Želja Srbije je da privuče veći broj kompanija iz Irske da investiraju u Srbiju. Iskustva Irske u podsticanju ekonomske stabilnosti i rasta biće važan segment u razmenini iskustava“, rekla je Joksimovićeva u neformalnom razgovoru s Higinsom i njegovom suprugom.\nPrema njenim rečima, Srbija je zahvalna Irskoj na postojanoj i doslednoj podšci u procesu EU integracija.\nPredsednik Irske Majkl Higins poželeo je predsedniku Srbije Aleksandru Vučiću dobro zdravlje i podvukao posvećenost Irske daljem procesu EU integracija Srbije, kao i spremnost da joj pomogne na putu ka punopravnom članstvu.\nPodvukao je istorijski, ali i aktuelni kontekst gde u Libanu zajedno u misiji UNIFIL-a učestvuju vojnici dve zemlje.


Rusija u UN: Zašto bi Damask izazivao tri svetske sile - 28.08.2018, Sputnik Srbija\nSirijska vojska ne raspolaže hemijskim oružjem, izjavio je na vanrednoj sednici SB UN stalni predstavnik Rusije pri UN Vasilij Nebenzja. 28.08.2018, Sputnik Srbija\n17:38 28.08.2018 (Osveženo: 17:53 28.08.2018)\nPentagon: Rusija i Amerika neće dozvoliti hemijski napad u Idlibu\n28 Avgust 2018, 17:04\n„Sirijska vojska nema hemijsko oružje niti planove za njegovo korišćenje. Za to nema vojne potrebe i o tome smo više puta govorili. Normalni ljudi neće koristiti, sa vojne tačke gledišta, besmislena sredstva kako bi izazvali napad tri moćne sile (SAD, Velika Britanija i Francuska). Zato te sile, nakon što su objavile saopštenje (da Sirija planira da upotrebi hemijsko oružje) i nakon što militanti izvedu provokaciju, mogu početi bombardovanje“, izjavio je Nebenzja na vanrednoj sednici SB UN posvećenoj situaciji u Idlibu.\n„Slažemo se s tim da situacija u Idlibu zahteva posebnu pažnju. Prioritetan zadatak ostaje razdvajanje umerene opozicije od terorista. Tamo su koncentrisane značajne snage Nusra fronta koje pokušavaju da usisaju slične grupe, uključujući one koje su zainteresovane za nacionalno pomirenje“, rekao je stalni predstavnik Rusije pri UN.


Pakistanski premijer Imran Khan u prvoj posjeti Iranu -- Gospodari lutaka -- Sott.net\n© Govt of Pakistan/Twitter\nPakistanski premijer Imran Kan doputovao je u prvu zvaničnu posetu Iranu tokom koje će razgovarati sa zvaničnicima te zemlje o jačanju veza i borbi protiv terorizma, javili su državni mediji.\nKan je započeo dvodnevnu posetu Iranu obilaskom grada Mašhada, poznatom po svetilištu imama Reze koji je poštovan među muslimanima. Nakon posjete svetilištu, Kan će otputovati u Teheran gdje će se sutra sastati sa predsjednikom Hasanom Rohanijem i drugim visokim zvaničnicima.\nNovinska agencija IRNA javila je da se očekuje da će posjeta Kana pomoći u "razvoju veza između dve zemlje, posebno saradnje u borbi protiv terorizma i zaštite granica".\nIran i Pakistan dijele dugu granicu koja prolazi kroz provinciju Sistan-Balučistan u kojoj su česti napadi na iranske snage bezbjednosti. Balučistan, koji graniči i sa Afganistanomi Iranom, najsiromašnija je pakistanska provincija, ali je po teritoriji najveća, podsjeća AFP.


Tramp zapretio demokratama da će zatvoriti granicu sa Meksikom - Naši u svetu\nTramp zapretio demokratama da će zatvoriti granicu sa Meksikom\nObjavljeno 28/12/18 u 19:31\nVAŠINGTON – Predsednik SAD Donald Tramp zapretio je danas da će zatvoriti granicu sa Meksikom ukoliko se demokrate u Kongresu ne slože da finansiraju izgradnju graničnog zida.\nTramp je na svom Tviter nalogu jutors napisao: “Bićemo primorani da zatvorimo južnu granicu u potpunosti” ukoliko ne bude postignut sporazum s demokratama, koji vrše opstrukciju, preneo je AP.\nTrampov zahtev za novcem za izgradnju zida i odbijanje demokrata u Kongresu da mu odobre sredstva izazvali su delimičnu blokadu rada vlade koja traje gotovo nedelju dana, jer nije usvojen budžet za njeno finansiranje.\nDonald TrampGranični zidKOngresMeksikoPretnjaSADZatvaranje granice\nPoslednja emisija Ivana Ivanovića na TV Prva skinuta sa programa! (VIDEO)\nNeprijatna iznenađenja u prodavnicama: Neke banke blokiraju račune građana, evo zbog čega


Lukač: MUP RS nije obaviješten o povratku džihadista u BiH - Televizija K3\nLukač: MUP RS nije obaviješten o povratku džihadista u BiH\nMUP RS nije obaviješteno da postoji namjera da devet bivših pripadnika “Islamske države”, koji su se borili za ovu terorističku organizaciju, narednih dana bude deportovano iz Sirije u BiH, izjavio je ministar unutrašnjih poslova Srpske Dragan Lukač.\n“Mislim da je to pitanje za Ministarstvo bezbjednosti BiH i da oni moraju da se o tom pitanju izjasne, da znamo tačno o čemu je riječ”, rekao je Srni Lukač u Beogradu, gdje učestvuje na konferenciji o nacionalnoj bezbjednosti Srbije.\n“Da ne vraćamo u BiH nekoga ko nije stvarno državljanin BiH. Mislim da je te podatke neophodno utvrditi. Vidjećemo šta će Ministarstvo bezbjednosti BiH da preduzme po tom pitanju”, rekao je Lukač.\n“Sam njihov dolazak u BiH ne može da bude, a da nije pripremljeno mjesto za njihov smještaj koje mora da bude maksimalno obezbijeđeno, ali svakako i da budu procesuirani za sve što su radili kao pripadnici terorističkih organizacija u tim zemljama”, rekao je Lukač.\n“Mnogi od njih su već zarobljeni i nalaze se u raznim kampovima u Siriji, uglavnom pod američkom kontrolom. Postoje tendencije da oni budu izručeni BiH”, rekao je Lukač.\nPrema pisanju sarajevskog “Avaza”, za šestoricom od njih raspisana je crvena Interpolova potjernica.


Moskva: Nema sporazuma Rusije i SAD oko Alepa - 28.11.2016, Sputnik Srbija\nMoskva: Nema sporazuma Rusije i SAD oko Alepa\nSporazum između Rusije i SAD oko rešavanja situacije u Alepu nije postignut, a informacija koja je objavljena u američkim medijima nije istinita, izjavio je... 28.11.2016, Sputnik Srbija\n22:25 28.11.2016 (Osveženo: 10:25 12.12.2016)\n© Sputnik / Mikhail Alaeddin / Uđi u foto-galerijuTrupe sirijske armije u Alepu\nSporazum između Rusije i SAD oko rešavanja situacije u Alepu nije postignut, a informacija koja je objavljena u američkim medijima nije istinita, izjavio je zamenik ministra inostranih poslova Rusije Sergej Rjabkov.\nPrema njegovim rečima, sadržaj svih dogovora je tajan, a opšta diplomatska pravila nalažu da ništa nije dogovoreno dok sve nije dogovoreno, tim pre kada je reč o tako složenom pitanju kao što je situacija u Alepu.\nKeri žuri da se dogovori sa Moskvom pre Trampove inauguracije\n28 Novembar 2016, 10:25\n„Govoriti o tome da Amerika u ovoj situaciji nastoji da jedno zameni drugim — to predstavlja grubo pojednostavljivanje onoga što se dešava. Kontakti na liniji predstavnika ministarstava, što odbrane što spoljnih poslova, nastavljaju se, a situacija se menja iz dana u dan. Zbog toga bih članak ’Vašington posta‘ ocenio veoma jednostavno — kao lanjski sneg“, rekao je Rjabkov.\nPodsećamo, „Vašington post“ je javio da američki državni sekretar Džon Keri nastavlja da ulaže maksimalne napore kako bi sa Rusijom postigao saglasnost oko situacije u Alepu uprkos njegovom skorašnjem odlasku sa te funkcije.\nList navodi da Keri strahuje od toga da bi nakon stupanja Donalda Trampa na predsedničku dužnost američka administracija mogla da se okrene u korist sirijskog predsednika Bašara el Asada.\nKao primer Kerijevih pokušaja američki mediji navode stalne telefonske razgovore sa njegovim ruskim kolegom Sergejem Lavrovom, kao i njihov nedavni susret na marginama samita u Peruu.


Krasić: i Republika Srpska Krajina – legalna | Republika Srpska\nNaslovna Vijesti Krasić: i Republika Srpska Krajina – legalna\nKrasić: i Republika Srpska Krajina – legalna\nAko bi bila konačna odluka Suda u Hagu kojom se priznaje secesija Kosova od međunarodno priznate države Srbije – onda legalno postoji i Republika Srpska Krajina, ocijenio je potpredsjednik Srpske radikalne stranke Zoran Krasić.\nKrasić je sinoć na promociji knjige „Policijski dosije“ Vojislava Šešelja u Modriči izjavio da bi Republika Srpska Krajina mogla biti legalna ako bi se primijenilo mišljenje suda u Hagu.\nOn je dodao da za njega nije iznenađenje stav Međunarodnog suda pravde u Hagu o proglašenju nezavisnosti Kosova.\n„Trebamo sačekati odluku u pisanom obliku da bismo vidjeli i sagledali sve njene aspekte“, rekao je Srni Krasić, koji je i poslanik u Narodnoj skupštini Srbije.\nOn je naglasio da će mišljenje Suda biti primjenljivo na sve srpske zemlje.\nKrasić, koji je i šef tima za odbranu Vojislava Šešelja pred Sudom za ratne zločine u Hagu, i učesnici na promociji Šešeljeve knjige, istakli su da je Šešelj već dokazao da je neosnovana opštužnica koju je protiv njega podiglo Tužilaštvo za ratne zločine u bivšoj Jugoslaviji.\nUčesnici promocije bili su predsjednik SRS „Dr Vojislav Šešelj“ Mirko Blagojević, kandidat ove stranke za predsjednika Republike Srpske Dragan Đurđević i potpredsjednik šešeljevih radikala u RS Predrag Markočević.\nMeđunarodni sud pravde u Hagu utvrdio je juče da jednostrana deklaracija o nezavisnosti Kosova nije povrijedila međunarodno pravo, zato što to pravo ne sadrži zabranu takvih deklaracija.\nNezavisnost Kosova do sada je priznalo 69 država, uključujući SAD i 22 od 27 članica EU. Rusija podržava stav Srbije da je nezavisnost Kosova nelegalna


Kako Amazon može da "prevari sistem" i ponovo izbegne porez\nKako Amazon može da „prevari sistem“ i ponovo izbegne porez\nSvet Autor:Ksenija Stojiljkovic07. jun. 202115:23\nIako je postignut dogovor između ministara finansija grupe najrazvijenijih zemalja G7 da porez za kompanije iznosi najmanje 15 odsto i da se on plaća tamo gde se ostvaruju prihodi, mnogi stručnjaci ukazuju na to da ovo neće uticati na Amazon, te da će on "uspeti da uhvati krivinu".\nG7 treba da ulaže 1.000 milijardi dolara godišnje do 2030.\nSuština ovog sporazuma jeste to da će najveće kompanije poput Epla, Majkrosofta, Gugla i Fejsbuka plaćaju veći porez, prenosi Gardijan. Ovaj dogovor trebalo bi da natera kompanije da plaćaju porez na dobit na tržištima na kojima ostvaruju veliku prodaju uprkos minimalnom korporativnom prisustvu.\nMeđutim, u saopštenju ministara G7 rečeno je da predviđaju da se dogovor primenjuje samo na „dobit koja prelazi maržu od 10 odsto za najveća i najprofitabilnija multinacionalna preduzeća“, te bi ovaj uslov mogao sa njihovog spsika „isključi“ Amazon.\nAmazon je jedno od najvećih preduzeća na svetu, sa tržišnom vrednošću od 1,6 milijardi dolara i prodajom od 386 milijardi dolara u 2020. godini. Na području Evrope ostvarili su prihod od 44 milijarde evra, a u Luksemburgu, zemlji u kojoj imaju poslovnicu, porez nisu platili. Ova činjenica stavila je ovu kompaniju pred nišan političara koji vode kampanje za promene globalnog poreskog sistema.\nAmazon Foto:Tanjug/AP Photo/Frank Augstein\nMarža svega 6,3 odsto\nMeđutim, njegova profitna marža u 2020. godini bila je samo 6,3 odsto, jer svoju maloprodajnu delatnost vodi sa vrlo niskim profitnim maržama, delimično zbog ogromnih ulaganja, a delom i zbog sticanja tržišnog udela.\nRičard Marfi, gostujući profesor računovodstva na fakultetu za menadžment Univerziteta Šifild, rekao je da je prag od 10 odsto „neprikladan“ zbog različitih poslovnih modela koje koriste različite kompanije.\n„Ovaj dogovor biće uzaludan, ukoliko se ne utvrde i najsitniji detalji“, rekao je.\nCilj sporazuma sa G7 bio je da da zamah pregovorima sa većom grupom nacija G20, a potom i Organizacijom za ekonomsku saradnju i razvoj, koju čine uglavnom bogate države koje već deceniju vode pregovore o porezima. Nadaju se da će kasniji pregovori uključivati pristup poznat pod nazivom „segmentacija“, što znači da će profitabilni delovi preduzeća sami plaćati porez.\nPristup segmentacije značio bi da će kompanija poput Amazona plaćati porez u zemljama poput Velike Britanije na dobit koju ostvaruju delovi koji činu ovu korporaciju, kao što je Amazon Veb Servises. Ova filijala Amazona bavi se veb hostingom i veoma je unosna. Prema poslednjim evidencijama, 2020. je ostvario maržu od 30 odsto. Prihod je iznosio više od 13,5 milijardi dolara.\nNačin regulisanja još uvek nije poznat\nIzvori su rekli da, iako je G7 zaključio sveobuhvatan sporazum, detalji o tome kako će regulisati poreze na prihode ogranaka velikih kompanija koji se nalaze svuda po svetu, još uvek nije poznato.\nAko se ne uvedu strožija pravila moguće je da će neka preduzeća moći da prekomponuju svoje poslovanje kako bi nadoknadila profit prema jedinicama koje stvaraju gubitke i ostanu ispod praga od 10 odsto.\nAlek Kobam, izvršni direktor Poreske pravosudne mreže, rekao je vrlo izvodljivo da Amazon „prevari sistem“.\n„Ne samo da se neće potruditi da regluiše poslovanja, već će ponuditi i šablon drugim velikim multinacionalnim kompanijama kako da izbegnu ovaj element reforme“, rekao je.\nG7 sada radi na stvaranju inkluzivnog programa koji će pomoći kompanijama da se prilagode novom načinu poslovanja koji će, veruje se stupiti na snagu nakon sastanka grupa zemalja G20 u julu na kom će one potvrditi ovaj sporazum.\nFoto: EPA-EFE/GIANPAOLO MAGNI\nOčekuje se da će ovaj sporazum poboljšati finansijsku situaciju u 135 država.\nDžodži Turner, direktor kompanije TakVač UK, postavio je ključno pitanje upitavši da li će tehnološke kompanije sada plaćati veći porez u Velikoj Britaniji i Francuskoj, nakon što su Vone objavile da će ukinutu jednostrane poreze na digitalne uslug.\n„Moglo bi da dođe do toga da jednom rukom uzimaju, a drugom daju“, rekao je Turner.


Humanitarni turnir - Blic Sport\nZA POMOĆ DECI Četiri ABA ligaša na humanitarnom turniru u Čačku\nU hali Borca krak Morave u subotu i nedelju biće održan međunarodni košarkaški turnir na kome će učestvovati šest ekipa iz tri države. Sav prihod od ulaznica biće doniran za rekonstrukciju i opremanje dečjeg odeljenja Opšte bolnice u Čačku.\nZa pomoć radu Vršnjačke mreže sakupljeno 273.000 RSD\nNa humanitarnom teniskom turniru FEFA OPEN 2015. koji je održan tokom vikenda na terenima centra “Novak” prikupljeno je 273.000 dinara. Sav prihod od donacija sponzora i kotizacija za učešće na takmičenju, preusmeren je za pomoć Vršnjačkoj mreži podrške inkluzivnom obrazovanju.\nAna Ivanović podržala humanitarni FEFA open turnir: Veruj, uključi se, iniciraj, postigni!\nHumanitarni teniski turnir FEFA open 2015, biće održan u subotu i nedelju 16. i 17. maja na teniskim terenima centra „Novak“, Tadeuša Košćučka 63a, u Beogradu.\nPolitičari probali da iskoriste dečji humanitarni turnir za malu Petru\nNekoliko hiljada ljudi odazvalo se pozivu beogradskih gimnazijalaca da dođu na njihov humanitarni turnir u malom fudbalu na kome su se prikupljala sredstva za lečenje male Petre Cvetković. Ovaj trogodišnji devojčurak boluje od strašnog karcinoma, neuroblastoma, i njen tretman, boravak i, nadamo se uspešan oporavak u Italiji, košta toliko desetina hiljada evra da jedna obična, mala porodica nikako ne može sama da skupi. Tim pre što se konačna suma ni ne može sada pretpostaviti, jer će tek posle desetomesečnog lečenja biti poznat ritam i količina, time i cena, narednih terapija.\nNema odustajanja: Na dan žalosti humanitarni turnir beogradskih gimnazijalaca\nŽeleći da pomognu u lečenju male Petre Cvetković koja boluje od kancera neuroblastoma, beogradski gimnazijalci su rešili da u nedelju od 11 sati na terenima Sportskog centra "Olimp" na Zvezdari naprave fudbalski turnir na kome će se prikupljati novčana sredstva za njen odlazak u Italiju, u specijalizovanu klinku.\nBeogradska deca pokrenula humanitarnu akciju, a odziv je - fenomenalan!\nKada smo vam u sredu pisali o jednoj tako iskrenoj, a tako plemenitoj akciji beogradskih srednjoškolaca iz Sportske gimnazije, nismo ni sami mogli da slutimo kakav će odjek ona imati.\nOdržan prvi po redu turnir u malom fudbalu na male goliće „Šestovo je srce srbije“\nNa sportskom terenu Šestovo održan je prvi po redu humanitarni turnir u malom fudbalu pod nazivom „Šestovo je srce Srbije“. Ideja je da turnir bude tradicionalnog karaktera i da svake godine proslavlja sport i lepo druženje svih učesnika.\nOdržan tradicionalni UNICEF fer plej basket turnir\nU okviru UNICEF-ovog sportskog vikenda, na sportskim terenima Top Spin održan Fer plej basket turnir na kojem je učestvovalo 14 ekipa, predstavnika kompanija.\nSlovenska bitka u Pančevu\nDvorana „Strelište“ u Pančevu biće domaćin ,,Tesla FC 4 – Slovenska bitka“ spektakla u mešovitim borilačkim veštinama (MMA), koje će se održati 14. juna u 20 časova. Rukavice će ukrstiti najperspektivniji borci iz Srbije i Rusije, a takmičenje će biti humanitarnog karakreta.\nŽivimo zajedno: Košarkaški turnir za decu ometenu u razvoju\nKošarkaški klub Voždovac organizuje turnir humanitarnog karaktera za decu ometenu u razvoju iz udruženja "Živimo zajedno".\nVaterpolisti Zvezde, Radničkog i Partizana na humanitarnom turniru\nVaterpolo savez Srbije organizovaće humanitarni turnir „Srce na teren” na Tašmajdanu 26. maja na kome će učestvovati sve najvažnije domaće ekipe.\nHumanitarni turnir za bivšeg fudbalera Partizana\nVisoka škola strukovnih studija "Akademija fudbala Beograd" organizuje humanitarni turnir u malom fudbalu pod nazivom ”Igrajmo za Nemanju” kako bi se prikupila sredstva za 27-godišnjeg Nemanju Ćurića iz Nove Gajdobre, bivšeg fudbalera Čukaričkog i Partizana koji je ostao u kolicima posle saobraćajne nesreće.\nU subotu na Malom Kalemegdanu humanitarni turnir u basketu\nNa terenima KK Partizan, na Malom Kalemegdanu, sutra će biti održan humanitarni, fer plej turnir u basketu, na kome će svoje košarkaško umeće pokazati javne ličnosti, saopštila je medijska kuća Ekonom:east Media Group.


Rusi za ekonomska državljanstva uložili više od 50 miliona eura\nOD 7. DECEMBRA DO SREDINE FEBRUARA\nU periodu od 7. decembra 2020. do 15. februara 2022. godine preko programa ekomomskog državljanstva koji je usvojila vlada Zdravka Krivokapića, država je inkasirala više od 73 miliona eura, pokazuju podaci Pobjede. Od tog iznosa, dvije trećine odnosno više od 50 miliona uložili su građani Rusije.\nPodnaslov: OD 7. DECEMBRA DO SREDINE FEBRUARA\nTizer: U periodu od 7. decembra 2020. do 15. februara 2022. godine preko programa ekomomskog državljanstva koji je usvojila vlada Zdravka Krivokapića, država je inkasirala više od 73 miliona eura, pokazuju podaci Pobjede. Od tog iznosa, dvije trećine odnosno više od 50 miliona uložili su građani Rusije.\n03.20.2022 - 08:41 | .\n03.20.2022 - 08:41\nPrema podacima koji je Centar za građansko obrazovanje dostavio Pobjedi Krivokapićeva vlada je dodijelila je ukupno 317 počasnih državljanstava, od kojih su čak 293 ekonomska.\nBudući da je taj program podrazumijevao dodjelu crnogorskog državljanstva strancima, odnosno investitorima, koji u Crnu Goru ulože između 250.000 i 450.000 eura, to znači da je država inkasirala za taj program između 73 miliona i 250 hiljada eura i 131 milion i 850 hiljada eura. Vlada nije objelodanila za koje su projekte dodijeljena državljanstva a NVO sektor je upozorio da obični građani od tog novca nemaju koristi.\nOd 317 počasnih državljanstava čak 307 predložio je premijer Zdravko Krivokapić, a ostalih 10 nije poznato. Činjenicom da nije pozato ko je predlagač krši se zakon o državljanstvu jer po članu 14 to mogu uraditi jedino trojica predsjednika: države Skupštine i Vlade.\nNajviše počasnih državljanstava Vlada je dodijelila ljudima koji dolaze iz Rusije – čak 198, i sva ta državljanstva su data na osnovu ekonomskog programa. pokazuju podaci Centra za građansko obrazovanje.\nPoslije Rusije, najviše „počasnih“ državljana dolazi iz Kine – 19, zatim Ukrajine i Libana – po 14.\nPo devet počasnih državljanstava dodijeljeno je ljudima iz Srbije, Kazahstana i Uzbekistana, dok je iz svih ostalih zemalja crnogorski pasoš na ovakav način dobilo 45 osoba.\nVlada Crne Gore je na elektronskoj sjednici 30. decembra prošle godine donijela odluku da će biti produžen Program za sticanje državljanstva posredstvom investicija za još godinu, odnosno do kraja 2022. godine i pored žestokih kritika Evropske komisije, koje su notirane i u Izvještaju EK o Crnoj Gori za 2021. godinu.\nZa sada nije poznato ima li među državljanima Ruske Federacije koji su dobili i crnogorski pasoš osoba bliskih režimu Vladimira Putina, a koje su na crnoj listi EU i SAD.\n– Evropska komisija je dosljedno savjetovala Crnu Goru i istakla u godišnjem izvještaju da preispita svoju šemu dodjele državljanstva investitorima. Takve šeme predstavljaju moguće rizike kao što su pranje novca, utaja poreza, finansiranje terorizma, korupcija i upliv organizovanog kriminala – upozorili su ranije Crnu Goru iz EK.\nMinistarstvo ekonomskog razvoja je pak tvrdilo da je Program ekonomskog državljanstva ,,dao doprinos crnogorskoj ekonomiji, prevnstveno razvoju sjevera“.\n“U prijedlogu odluke za produženje, Ministarstvo je predložilo i određene izmjene kojima se program stavlja i u službu razvoja inovacione politike čime se pojačava ekonomska koristi”, naveli su iz Ministarstva.\nVlada je za mjesec i po u 2022. godini dodijelila 43 počasna državljanstva, od čega čak dvije trećine državljanima Ruske Federacije.\nPopa tražila obustavu\nDelegacija Evropske unije u Crnoj Gori zatražila je od Vlade Crne Gore još u februaru da što je prije moguće ukine program ekonomskog državljanstva.\nU pismu koje je ministru ekonomskog razvoja Jakovu Milatoviću uputila šefica delegacija EU Kristina Oana Popa navodi se da žale zbog odluke crnogorske vlade da program ekonomskog državljanstva produže na godinu.\nPopa u pismu podsjeća da je EU konstantno savjetovala Crnu Goru da razmotri obustavu tog programa i da je to naglašeno u godišnjem izvještaju Evropske komisije, sa preporukom da se program obustavi što prije.\nPopa i poziva na punu transparentnost kada su u pitaju stranci kojima je već odobreno državljanstvo na osnovu tog programa.\n“Uzimamo u obzir odluku vlade da objavi imena osoba koje su dobile državljanstvo preko programa. Objava bi trebalo da bude kompletna i iscrpna kako bi se omogućio adekvatan nadzor”, navela je Popa.\nTagovi: Crna Gora, Rusija, Ekonomsko državljanstvo, ulaganje


Srednjoročne investicije veće od 675 miliona KM - Akta.ba\nSrednjoročne investicije veće od 675 miliona KM\n28.12.2018. 08:57 / Izvor: RTRS\nVlada Republike Srpske utvrdila je danas Prijedlog programa javnih investicija Srpske za period 2019-2021. godina kojim je planirana realizacija investicionih projekata u ukupnom iznosu od 675.389.796 KM.\nPrema planu realizacije, u narednoj godini za javne investicije biće izdvojeno 368.567.901 KM, u 2020. godini 247.730.930 KM, a u 2021. godini 59.090.965 KM, saopšteno je iz Biroa Vlade Srpske za odnose s javnošću.\nNa osnovu Prijedloga programa javnih investicija, najveća ulaganja od 88 odsto planiranih sredstava biće usmjerena u energetiku, te sektore poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede, saobraćajne infrastrukture, zdravstva i za izbjeglice i raseljena lica.\nNajzahtjevniji projekat je izgradnja vjetroelektrane "Hrgud" ukupne vrijednosti 126.131.477 KM, izgradnja hidroelektrane "Cijevna tri" za koju je planirano da u 2019. i 2020. godini bude uloženo 40 miliona KM, projekat izgradnje hidroenergetskog postrojenja "Dabar, prva faza" ukupne vrijednosti 122 miliona KM, te projekat "Energetska efikasnost dva" ukupne vrijednosti 21.339.662 KM.\nProgramom javnih investicija obuhvaćeni su projekti čija realizacija traje i nakon isteka 2021. godine i u tom periodu potrebno je uložiti 42.048.684 KM.\nProjekti za koje nisu obezbijeđena sredstva u trenutku pripreme ovog dokumenta, a predstavljaju prioritetne potrebe identifikovane od budžetskih korisnika vrijedni su ukupno 9,33 milijarde KM, od čega su najzahtjevniji projekti iz oblasti saobraćaja i veza sa ukupno 5,25 milijardi KM ili 56,36 odsto ukupne vrijednosti, te industrije, energetike i rudarstva ukupno 3,71 milijarda KM ili 39,84 odsto.\nMeđu projektima koji ulaze u sastav Prijedloga programa javnih investicija ima i onih čija je realizacija počela prethodnih godina i zaključno sa 2017. godinom utrošeno je 1,725 milijardi KM iz svih izvora finansiranja, a u ovoj godini ulaganja su definisana na 576.740.566 KM.\nNajzahtjevniji projekti u poglavlju osnovna infrastruktura bili su u oblasti transportne infrastrukture u iznosu od 5,21 milijarda KM, zatim iz oblasti energetske infrastrukture u iznosu od 3,71 milijarda KM, kao i socijalne infrastrukture javnog zdravstva - 228.634.569 KM.


Bosch PRY6A6D70 ugradna ploča cena, cene Srbija, prodaja Beograd Novi Sad Niš\nBosch PRY6A6D70 ugradna ploča cene\nVrsta ploče Nezavisna, Opis ploče Kombinovana ploča sa staklokeramičkom pločom i plinom, Dimenzije aparata (šxvxd) 60.6 x 4.5 x 52.7 cm, Širina 56, Ugradne mere 56-56.2 x 4.5 x 49-50.2 cm, Dubina 4.5 cm... specifikacija\nUgradna ploča Bosch PRY6A6D70, plinska/staklokeramička\nEPonuda nije internet prodavnica već Vam omogućava da brzo i lako nađete Bosch PRY6A6D70 ugradna ploča po najjeftinijoj ceni. Naš cilj je da kupci budu što bolje informisani o ponudi Bosch ugradna ploča PRY6A6D70 na tržištu Srbije. Vrlo lako nalazite željeni proizvod za kategoriju Ugradne ploče cene, ne morate da lutate od sajta do sajta za Bosch Ugradne ploče, sve Vam je na jednom mestu. Naši operateri svakodnevno ažuriraju cene ali je potrebno da proverite cenu i dostupnost za Bosch PRY6A6D70 ugradna ploča sa PRODAVCEM. EPonuda ne može da garantuje potpunu tačnost specifikacije i slika za Bosch PRY6A6D70 ugradna ploča. Pre kupovine, podatke za Bosch ugradna ploča PRY6A6D70 proverite na sajtu PROIZVOĐAČA.


POČETNA TEHNODROM Kraj jedne ere: Ukida se Internet Explorer\nProšlo je mnogo vremena, a Microsoft je napokon najavio kada će povući Internet Explorer. Kompanija će povući aplikaciju za računare IE11, 15. juna 2022. na većini verzija Windows 10.\nInternet Explorer je deo Windows-ovog sistema više od četvrt veka. Međutim, od predstavljanja Edge-a 2015. godine, Microsoft polako ukida stari pregledač. Podrška je okončana sa prethodnom verzijom u 2016. godini. Microsoft 365 i druge aplikacije prestaće da podržavaju IE11, 17. avgusta.\nMicrosoft je pozvao korisnike koji još uvek drže IE11 da pređu na Edge (ili neki drugi pregledač, ako žele) pre nego što završi podršku sledećeg juna. Edge ima ugrađeni Internet Explorer režim za web lokacije kojima je i dalje potreban IE. Mnoge organizacije i dalje koriste stare aplikacije i veb lokacije koje zapravo ne rade sa modernim pregledačima, tako da će taj režim biti koristan. Microsoft kaže da će podržavati Edge-ov IE režim najmanje do kraja 2029. godine, pružajući organizacijama i IT odeljenjima još nekoliko godina da pređu sa tih starih web aplikacija.\nPRETHODNI ČLANAKSve više polena u vazduhu u Požarevcu, jedna biljka dostiže visoku koncentraciju\nSLEDEĆI ČLANAKOtvara se Informativno-preventivni centar MUP-a Srbije u Požarevcu


Kriza na Islandu – Bankar.me\nTag Archives: Kriza na Islandu\nIsland: Rejkjavik prepun stanova koje niko ne želi da kupi\nFebruary 19, 2019 EVROPA, NEKRETNINE, SVE VIJESTI 0\nDeset godina nakon potpunog finansijskog sloma, Island se ponovo našao na ivici krize. Ključna privredna grana za državu od 340.000 stanovnika, turizam, stagnira i prijeti padom, a njena nestabilnost nije ugrozila samo privrednu sliku te zemlje nego i cijelo tržište nekretnina.\nDeceniju nakon finansijskog kraha Island pred novom krizom\nDeset godina nakon potpunog finansijskog sloma, Island se ponovo našao na ivici krize. Ključna ekonomska grana za ovu državu od 340,000 stanovnika, turizam, stagnira i prijeti padom, piše Bloomberg.\nIsland je mala zemlja, ostrvo, koja ima oko tri stotine hiljada stanovnika, a ipak je primjer ubrzanog razvoja, gotovo nezabilježenog u istoriji.\nOctober 22, 2015 BANKE, PLANETA, SVE VIJESTI, SVIJET 0\nIceland Magazine javlja da su ovog mjeseca na Vrhovnom sudu Islanda i okružnom sudu u Rejkjaviku izrečene zatvorske kazne trojici menadžera iz banke Landsbankinn i dvojici iz banke Kaupping, kao i jednom investitoru.\nLekcija sa Islanda: Kako se nordijska zemlja “iščupala” iz krize slične ovoj u Grčkoj\nJuly 6, 2015 Članci, MAKRO, PLANETA, SVE VIJESTI Comments Off on Lekcija sa Islanda: Kako se nordijska zemlja “iščupala” iz krize slične ovoj u Grčkoj\nGrčka bi mogla mnogo da nauči od Islanda, države koja je pregrmjela sličnu ekonomsku krizu. Po snazi treći najveći ekonomski slom otkad su ljudi s trampe prešli na novac. Taj kolaps dogodio se Islandu, zemlji koja je bila toliko prosperitetna i bogata da je bilo nezamislivo da bi kriza tolikih razmjera …\nIsland odustaje od EU\nNa Islandu je juče objavljeno da Rejkjavik odustaje od kandidature za članstvo u Evropskoj uniji (EU) u skladu sa obećanjima koje je nova vlada evroskeptika obećala prije dvije godine. “Interesi Islanda su bolje zadovoljeni izvan Evropske unije”, naveo je ministar spoljnih poslova Gunar Bragi Sveinson na svom sajtu.\nIsland: Sa ulice spasili državu\nPremijer Milo Đukanović pozvao se, kometarišući mogućnost suspenzije pregovara sa Evropskom unijom, na Island, koji je prošle godine upravo to učinio – zahvalio se EU posle tri godine pregovaranja. Nagovještavajući da bi Crna Gora, takođe, mogla zaključiti „da joj to društvo više ne odgovara”, Đukanović je ostao nedorečen o ovom …\nIsland definitivno odustao od članstva u EU\nIsland će odustati od kandidature za ulazak u Evropsku uniju bez sprovođenja referenduma koji su bile obećale dvije evroskeptične stranke na vlasti, objavila je vlada, prenose online mediji. Stranka napretka i Stranka nezavisnosti su se dogovorile o nacrtu zakona kojim će od vlade zatražiti da povuče kandidaturu za članstvo u …\nFebruary 2, 2014 Ekonomija, MAKRO, SVE VIJESTI 0\nOdluke koju su Islanđani donijeli prije pola decenije, kad su 2008. godine odlučili da ne spašavaju posrnule banke, pokazuju se pametnima i danas. Naime, kako piše Bloomberg, ova država bi mogla da uspije u naumu da nezaposlenost smanji na nevjerovatnih dva odsto.\nIsland: Oslobađaju građane poreza na tri godine za oporavak ekonomije\nIsland namjerava da otpiše hipotekarne dugove svojih građana i oslobodi ih poreza na period od tri godine, kako bi ubrzali oporavak svoje ekonomije nakon potpunog kraha koji je doživjela 2008. godine, prenosi Bloomberg.\nRecept Islanda za ekonomski oporavak\nMay 5, 2013 BANKE, SVE VIJESTI, SVIJET 0\nPrivreda Islanda, koja nije spasavala banke u godinama krize, raste sedmi kvartal zaredom. Dopustili su bankama da propadnu i, priznaju, bilo je teško. Prije četiri godine veliki dugovi doveli su do kolapsa tri glavne islandske banke Glitnir, Landsbanki i Kaupthing i tada natjerale tamošnju vladu da zatraži paket pomoći od …


POŠTOVANI POSLOVNI PARTNERI SREĆNE NOVOGODIŠNJE I BOŽIĆNE PRAZNIKE ŽELI VAM BELECO TIM\n100% distributeri meseca\nVAŠ PARTNER ZA USPEH!\nje domaća MLM kompanija,koja se bavi distribucijom prirodnih,biorazgradivih proizvoda,bez alergena,odobrenih od strane Zavoda za javno zdravlje Srbije.\nEkskluzivno pravo porucivanja i distribucije tih proizvoda imaju registrovani saradnici,koji su ukazali poverenje kompaniji i prihvatili jedinstveni sistem rada.\nTime kompanija daje svojim saradnicima ekskluzivno pravo izgradnje svog sopstvenog preduzetnistva,i postizanja realnih i brzo dostiznih bonusnih pozicija,u kojima nema pada i koje su trajne i nasledne.\nPoslovanje saradnika pocinje registracijom i potpisivanjem ugovora o saradnji sa postojecim saradnikom Kompanije.\nTako je svakom registrovanom saradniku omoguceno legalno poslovanje,bez rizika,uz podjednaku sansu za napredovanje,timski rad,besplatne obuke,seminare,preporuceni sistem rada,javne marketing planove,i nadasve koriscenje kolekcije kvalitetnih proizvoda,po privilegovanim cenama.\nOtvoren uvek za Vas!\nBeleco International doo ima svoje proizvođače, kao i ekskluzivno pravo na proizvode istih. Kompanija ima jedinstven, zaštićen marketing plan i sistem rada. Koncept kompanije je takav da u njenom radu i edukaciji saradnika, učestuju i članovi Borda koji imaju ogromno iskustvo u ovakovom načinu rada. Kompanija daje mogućnost, na osnovu svog jedinstvenog marketing plana, svakom čoveku da izgradi svoje preduzetništvo\nJednostavna tehnika rada koju svako može da savlada za kratko vreme\nNije potreban početni kapital niti prethodno iskustvo (bez rizika)\nNije potreban poslovni prostor niti zapošljavanje radnika.\nNije potrebno voditi računa o administrativnim i knjigovodstvenim poslovima jer to firma obavlja za vas.\nNe postoji određeno radno vreme\nRadite sa kim želite.\nOmogućava ispunjenje i najsmelijih snova o boljem životu tako što se pomaže drugima da ostvare uspešan život.\nIstovremeno svako dobija neophodnu pomoć od osoba koje su već ostvarile uspeh u poslu i direktno su zainteresovani i za uspeh svojih saradnika\nZarađuje se dok se uči.\nObezbeđuje trajnu(pasivnu) zaradu\nOmogućava razvoj ličnosti, proširuje znanja i otkriva skrivene potencijale svakog pojedinca podstičući njihov razvoj kroz timsku saradnju.\nSa prosečnim radom u mrežnom marketingu tokom pet godina, u proseku se ostvaruju veći prihodi, nego sa značajnijm angažovanjem u drugim privatnim preduzetništv\npowered by MIMA Solutions


"Skidanje celulita" posle odmora | Estetic studio Fidèle\nTrenutno ste ovde! ╱ ╱ Elektroskulptura ╱ “Skidanje celulita” posle odmora\nAnticelulit tretman posle odmora ili “Skidanje celulita” posle odmora\nU proleće, ubrzano ste započele pripreme tela za izdanje u kupaćem kostimu: “Skidanje celulita masažom”, “brza dijeta” , ” čudotvorni anticelulit tretman za skidanje celulita za 7 dana”, “revolucionarni anticelulit preparat” …\nLeto je prošlo. Najbolje što ste uradile protiv celulita je to što ste ga primetile i objavile mu rat! Sledeći korak je da pobedite celulit.\nNe postoji “skidanje celulita“. Skidamo odeću, knjigu sa police, sliku sa zida…, a celulit se tretira, razgrađuje, eliminiše, leči…, pod uslovom da imate sreće da odaberete pravi način.\nNe postoji ” čudotvorni anticelulit tretman za skidanje celulita za 7 dana“. Ovaj ružni i uporni problem nije nastao “preko noći” , pa je nerealno očekivati da će “preko noći” nestati. Lečenje celulita traži ozbiljan pristup i vreme.\nPlivanje, kao najdelotvornije oružje, od sveg arsenala koji ste koristile, potom masaže, anticelulit preparati, redukcija telesne težine, tj. sve što ste pre i tokom leta uradile, učinilo je da koža i celo telo izgledaju bolje.\nZašto da čekate sledeće proleće za ponovni obračun sa celulitom? Zimsko vreme i naše navike u hladnim danima (manje kretanja – čekamo lepo vreme, smanjen unos tečnosti, manje raznovrsna hrana, praznične trpeze – tradicionalno, od oktobra do februara…), pogoduju stvaranju celulita.\nNastavite započetu borbu i potpuno uklonite celulit pravilnom ishranom, umerenim treninzima, ali pre svega Elektroskulpturom, medicinskim anticelulit tretmanom, potpuno bezbednim po vaše zdravlje i efikasnim.\nNotice: Illustration by René Gruau\nNotice: Photo by Sacirs\nKategorija: Elektroskulptura, Novosti, Saveti Oznaka: Anticelulit, Anticelulit dijeta, Anticelulit preparati, Anticelulit tretman, Anticelulit tretmani, Brza dijeta, Celulit, Čudotvorni anticelulit tretman za skidanje celulita za 7 dana, Kako se rešiti celulita, Kako ukloniti celulit, Lečenje celulita, Revolucionarni anticelulit preparat, Skidanje celulita, Skidanje celulita masažom, Uklanjanje celulita


aida-srbija - AIDA Srbija dobila 4 instruktora ronjenja na dah\nAIDA Srbija dobila 4 instruktora ronjenja na dah\nAIDA Srbija dobila je četiri nova instruktora ronjenja na dah. Kurs su sa uspehom završili Darija Subotin, Goran Pejčić, Uroš Kojić i Uroš Nikolić. Instruktor trener bio je Andreas Falkenroth iz Nemačke, a kurs je održan u Zelenici, u blizini Herceg Novog u Crnoj Gori. Za vreme kursa, koji je trajao 9 dana (20. - 28. jula), novi instruktori morali su da savladaju kako teorijski, tako i praktični deo.\nTeorija se odnosila uglavnom na standarde AIDA International vezane za edukaciju, načine prenošenja znanja polaznicima nižih kurseva i standarde bezbednosti u ronjenju na dah, iz čega su na kraju imali test, a drugi deo teorije odnosio se na prezentacije kurseva. U okviru praktičnog dela, svako od polaznika morao je da ispuni tražene minimume : 4 minuta u statičkoj apnei, zatim zaron na 40m, zaron na 30m u trajanju od 1:30, 5 zarona na 20m, sa minutom pauze izmedju zarona, tehnike treninga i pripreme ronilaca na dah, različita spašavanja, od kojih je najteže bilo izvući onesvešćenog ronioca sa dubine od 25 metra, a zatim ga vući po površini 50m, istovremeno primenjujući BTT tehniku, i još mnogo toga.\nPolaznici su morali i da održe prezentaciju kurseva u otvorenoj vodi. Tehničku podršku na licu mesta (barka, izbor lokacija za ronjenje, i obezbedjivanje mesta zarona) pružili su nam ronioci na dah iz Crne Gore, Dušan Nakićenović i Milivoj Perušković. Iako je kurs za instruktore bio vrlo zahtevan i naporan, imali su i nekoliko trenutaka za opuštanje, druženje i razmenu iskustava. Sada novim instruktorina ostaje da stečena znanja i iskustvo prenesu što većem broju ronilaca na dah. Želimo im puno sreće i uspeha u tome!\nRadomir N. Saičić,\nčlan UO AIDA Srbija zadužen za edukaciju


PARTIJSKO ZAPOŠLJAVANJE I DALJE GUŠI PROSVETU - Unija sindikata prosvetnih radnika Srbije\nPARTIJSKO ZAPOŠLJAVANJE I DALJE GUŠI PROSVETU\nNovu školsku godinu 4.407 zaposlenih u prosveti dočekalo je u neslavnom statusu tehnološkog viška, dok će njih 6.210 raditi sa nepunim radnim vremenom a njihovih 236 kolega potpuno ostaje bez angažovanja.\nIstovremeno u obrazovnim ustanovama je slobodno 30.054 radnih mesta, saznaje Glas javnosti poslednji presek stanja od Dobrivoja Marjanovića, člana Radne grupe za angažovanje zaposlenih u obrazovanju pri Ministarstvu prosvete kao predstavnika Unije sindikata prosvetnih radnika Srbije.\nNaime, od 2015. godine Uniji sindikata prosvetnih radnika Srbije omogućeno je praćenje zapošljavanja i zbrinjavanja zaposlenih u osnovnim i srednjim školama, pa je tamo gde se pojavila potreba za novim radnim mestima izvršeno čak 24.000 preuzimanja kolega iz statusa tehnološkog viška, čime se učinila i značajna ušteda za budžet Srbije. U prošloj školskoj godini izborili su se za nova 2.674 preuzimanja prosvetnih radnika sa spiska tehnološkog viška ili nepunog radnog vremena. Prestoni Beograd ima 424 prosvetna radnika koji se vode kao tehnološki višak, dok je njih 562 sa nepunim radnim vremenom, takođe ima i 4.881 slobodnih radnih mesta.\nElem, sve su ovo brojke iz najnovijeg preseka stanja u srpskoj prosveti uslovljenoj negativnim trendom da je u školskim. klupama sve manje đaka, da se zatvaraju škole a naročito njene izdvojene jedinice. To je surova realnost, ali znamo da se u prosvetu ne ide da bi se obogatilo, već da su to kreativni ljudi koji uglavnom samo traže da im se dozvoli da ličnim angažovanjem obezbede pristojan život i dostojan ugled u društvu. Naizgled, nije mnogo, ali ni to nije uvek lako.\nMinistarstvo prosvete se u preuzimanju tehnološkog viška najviše oslanja na aktive direktora koji su prvo prošli partijske filtere za svoje funkcije ali su logično i preuzeli obaveze da zapošljavaju kadrove onih koji su ih tu i postavili. Direktori škola su, ipak, prvo odgovorni da se poštuje preuzimanje sa liste tehnoloških viškova, dok se za regularnost ovakve utakmice i logističku podršku poštenoj proceduri bore podgrupe pri školskim upravama i sindikati.\n– U školama je sve manje đaka i Ministarstvo prosvete za mišljenje o ukidanju odeljenja treba da pita škole, nastavnike, roditelje i đake a ne da donosi odluke koje se posle naših protesta preinačuju! Već deset godina čekamo poštene platne razrede i još ništa. Evo, sada imamo dogovor sa Vladom da u stalni radni odnos konkurišu oni koji su godinama radili na određeno, a zbog zabrane zapošljavanja nisu mogli da ostvare takav status. Borimo se da se oni ne preskoče, ne dozvoljavamo to, očekujemo da inspekcije reaguju,- objašnjava nam Dobrivoje Marjanović.\nProsvetni radnici su navikli da se bore, pa i za svoja elementarna prava, ali su i svesni da žive u zemlji gde se u prvi razred upisalo 64.000 đaka prvaka a da se na konkurs za učešće u novu sezonu rijalitija “ Zadruga“ prijavilo njih 11.000 više, znači oko 75.000!!!


Naočare za kokoške i rukavice za zaljubljene\nKrstarica 28. oktobra 2002. 00:00\nZaposleni u Britanskom patentnom zavodu smatraju da na svakih 100 izuma makar 10% mogu da budu okarakterisani kao čudni, smešni ili blesavi. U 150 godina dugoj istoriji ove ustanove, svoje mesto na spisku patenata dobile su lestvice koje se stavljaju u kadu, a kojima se paukovi penju i spasavaju od vode, alarm koji se ugrađuje u mrtvački sanduk, kako se ne bi desilo da neko bude živ sahranjen, naočare za kokoške, koje sprečavaju povrede oka, kao i rukavice za dve ruke, za parove koji žele da se drže za ruke i po hladnom vremenu.\nNa listi zanimljivih patenata nalaze se i štitnici za brkove, naročito korisni kada se jede supa, i vojnički šlem sa ugrađenom puškom. Ovaj poslednji patent, čiju upotrebu vojska nikad nije odobrila, svom izumitelju je uspeo da slomi vrat prilikom prvog testiranja. Pažnju zaslužuju i minibus na konjski pogon (konj se nalazi u sredini vozila i kreće se po beskrajnoj traci koja pokreće točkove), šibice za odvikavanje od pušenja (kutija je smeštena u ležište u kom se nalazi fotoćelija, pa kada se šibica uzme, aktivirana fotoćelija zvukom upozorava pušača) i dvostrane registarske tablice koje otkrivaju pol vozača (sa jedne strane je „muška“, a sa druge „ženska“ boja).\nJedan od najzanimljivijih pronalazača – čiji su brojni izumi zavedeni u Britanskom patentnom zavodu, ali nijedan nije zaživeo u praksi – jeste Artur Pol Pedrik. On je, između ostalog, pronašao i rešenje za sprečavanje nuklearnog rata – tri atomske bombe bile bi smeštena na tri satelita u orbiti Zemlje. Ako bi neka od nuklearnih sila napala i upotrebila oružje, po jedna bomba bila bi poslata na Vašington, Moskvu i Peking, glavne gradove država koje su, u vreme patentiranja izuma, jedine raspolagale nuklearnim naoružanjem.


Procurili spisi: Makedonija još 2008. pristala na novo ime - Glas Srpske\nAgencije 03.09.2018 21:39\nDosad tajni, dokument s “Vikiliksa” iz 2008. godine otkriva da je Makedonija pristala da promjeni ime države u Republika Severna Makedonija, pišu grčki mediji.\nDokument pod nazivom “Ono što je potrebno da Makedonci riješe spor oko imena” datiran je na 29. jul 2008. godine i sačuvao ga je tadašnji američki ambasador u Skoplju Žilijen Milovanović.\nPrema tom spisu, Makedonija je bila voljna da prihvati ime Republika Severna Makedonija još 2008. godine, pod uslovom da to uključuje priznavanje “makedonskog” jezika i nacionalnosti.\n“Ambasada SAD u Skoplju ocijenjuje da je makedonska vlada spremna da zarad otvaranja puta u NATO i članstvo u EU pristane na ime Republika Severna Makedonija u svim međunarodnim organizacijama”, navodi se u dokumentu američke ambasade u Makedoniji\nDodaje se da bi nacionalnost i jezik trebalo da zadrže pridijev “makedonski”, ali da s tim treba taktički postupati – možda u vidu nekog aneksa ili internog dokumenta UN koji neće biti predmet odobravanja grčke strane.\nCrvena linija je, zaključuje se u spisu, da je Makedoniji potrebna garancija da će njihov jezik, nacionalnost i ostalo nastaviti da se nazivaju “makedonski” a ne “sjeverno-makedonski”.\nDokument američke ambasade pokazuje da se pregovarački ciljevi Makedonije u protekloj deceniji nisu mnogo promijenili i da su u određenoj meri postignuti u dogovoru sa Grčkom u junu ove godine, navode grčki mediji.


Da li NSEI ima kapacitet za poziciju strateškog savjetodavnog tijela u procesu EI? – Institut alternativa\nInstitut alternativa » Parlamentarni program » Da li NSEI ima kapacitet za poziciju strateškog savjetodavnog tijela u procesu EI?\nObjavljeno 23. 02. 2011. 17. 01. 2018.\nDa li NSEI ima kapacitet za poziciju strateškog savjetodavnog tijela u procesu EI?\nPrva ovogodišnja sjednica Nacionalnog savjeta za evropske integracije (NSEI) u velikoj mjeri je pokazala, još uvijek, nespremnost ovog tijela da preuzme aktivnu ulogu u procesu evropskih integracija. Uzimajući u obzir tok rasprave, kao i saopštenja sa sjednice NSEI, stiče se utisak da se najmanje raspravljalo o ključnim pitanjima za rad ovog tijela – mehanizmima za unapređenje njegovih kapaciteta koji bi omogućili da preuzme jednu od nosećih uloga u procesu pridruživanja zemlje Evropskoj uniji. Dakle, NSEI konstantno propušta da pokrene inicijativu za rješavanje pitanja koja su od presudnog značaja za njegovo funkcionisanje. Isti zaključak se nameće kada se ima u vidu i davanje smjernica za unapređenje cjelokupnog procesa evropskih integracija. Primjedba se odnosi na načelno prihvatanje Akcionog plana za sprovođenje preporuka iz mišljenja Evropske komisije od strane NSEI, a uzimajući u obzir odsustvo konkretnih predloga za njegovo poboljšanje u periodu pripreme i usvajanja ovog dokumenta.\nKada je riječ o Akcionom planu za sprovođenje preporuka iz mišljenja Evropske komisije, nakon javne rasprave, primjetna su poboljšanja u svim djelovima ovog plana, osim u dijelu koji se odnosi na Skupštinu Crne Gore, a najviše zahvaljujući inkorporiranju predloga koji su potekli iz nevladinog sektora, kao i od strane Evropske unije. Stoga se još jednom postavlja pitanje zašto se o Akcionom planu za jačanje zakonodavne i kontrolne uloge Skupštine Crne Gore za period novembar 2010 – novembar 2011. godine nije raspravljalo na javnoj raspravi, budući da je ovaj dokument bilo neophodno unaprijediti u mnogim segmentima. Podsjetimo, Akcioni plan Skupštine je propustio da definiše neka važna pitanja koja se tiču jačanja kontrolne uloge ovog tijela u odnosu na Vladu, rada NSEI i Odbora za međunarodne odnose i evropske integracije, a sam tekst dokumenta ne nudi precizno definisane indikatore kojima će se mjeriti ostvareni napredak u jačanju kapaciteta centralne zakonodavne institucije.\nTakođe, sa aspekta rada NSEI, a imajući u vidu njegove ograničene kapacitete na koje Evropska Komisija jasno ukazuje, smatramo da je neophodno što prije utvrditi načine za jačanje kapaciteta ovog tijela. Po našem mišljenju, mehanizmi za njegovo jačanje se mogu svrstati u okviru Strategije razvoja ljudskih resursa u Skupštini Crne Gore za period od januara 2011. do decembra 2013. godine, ili bi, razvoj kapaciteta ovog tijela trebalo da bude obrazložen u posebnom planu tj. dokumentu.\nZa ovako nešto sam NSEI treba da pokaže političku zrelost i inicijativu. Samo na ovaj način NSEI će se zaista i transformisati u strateško savjetodavno tijelo i aktivnog aktera u procesu pridruživanja zemlje Evropskoj uniji.\nViša saradnica u istraživanju Instituta Alternativa


Tribina: Ima li nade za ljevicu u Evropi? ⋆ P-portal\nTribina pod nazivom „Ima li nade za ljevicu u Evropi“, u organizaciji Srpskog privrednog društva Privrednik i Vijeća srpske nacionalne manjine grada Zagreba, održat će se u utorak, 26. marta, u 18 sati, na prvom katu Privrednikovog doma (Preradovićeva 18, Zagreb).\nNa tribini će biti predstavljena knjiga „Marks izvan uobičajenog” autora Paola Ferrera, potpredsjednika Ujedinjene Evropske ljevice u Evropskom parlamentu. Nakon toga, novinar Saša Kosanović razgovarat će s autorom knjige, kao i sa Katarinom Peović iz Radničke fronte i s Rankom Ostojićem iz SDP-a.\nKakva je budućnost evropske ljevice u vrijeme propasti velikih ideologija i u vrijeme divljanja neoliberalizma, nacionalizma i ksenofobije širom Evrope? Može li doći do ujedinjenja lijevih stranaka, bivših komunista, socijaldemokrata, zelenih i svih drugih progresivnih snaga kako bi se smanjile socijalne razlike između većine i manjine koja upravlja kapitalom i našim životima? Kome se danas obraća ljevica u Evropi?\nAko vas zanimaju odgovori na ova i druga pitanja, ako vas zanima socijalna pravda i bratstvo među narodima Evrope, čekamo vas 26. marta u 18 sati u Preradovićevoj 18 na novoj tribini u Privredniku.\nPrevPrethodniPredstavljanje knjige Drage Roksandića\nIdućiNenad Bradonjić: Studentski pokret je u ozbiljnoj kriziNext


PREKRŠILA MERU ZABRANE PRILASKA MARIJI KULIĆ? Miljana Kulić privedena u prekršajni sud! : Nadlanu.com\nPREKRŠILA MERU ZABRANE PRILASKA MARIJI KULIĆ? Miljana Kulić privedena u prekršajni sud!\nObjavljeno 17. maj 2020. / 22:20:23\nPolicija je danas popodne navodno privela prekršajnom sudiji Miljanu Kulić iz Niša zbog sumnje da je prekršila meru zabrane prilaska majci Mariji Kulić, ali je nakon sprovedenog prekršajnog postupka i saslušanja svedoka, prvostepenom odlukom ovog suda osobođena odgovornosti.\nNaime, Miljani je mera zabrane prilaska Mariji izrečena pre 10 dana, po Zakonu o sprečavanju nasilja u porodici, zajedno sa merom udaljenja iz porodične kuće, nakon žestoke svađe sa majkom.\nMiljana je sinoć navodno došla u porodičnu kuću gde je došlo do svađe između nje i Marije, pa je opet alarmirana policija.\n- Miljana je, nezvanično se saznaje, sinoć došla u porodičnu kuću gde se ponovo svađala sa majkom, pa je upućen poziv i Hitnoj pomoći i policiji, jer je Mariji opet pozlilo. Policija, pak, nakon dolaska u kuću Kulića u naselju Beograd mala, nije zatekla Miljanu, pa su krenuli da je traže jer je bilo prijavljeno da je dolazila i svađala se sa majkom. Našli su je danas popodne, nakon čega je privedena prekršajnom sudiji, zbog sumnje da je prekršila meru zabrane prilaska, ali je nakon sprovedenog prekršajnog postupka oslobođena, jer je po svemu sudeći Marija povukla izjavu da je Miljana dolazila u kuću. Nije isključeno da je Miljana i prethodnih dana već dolazila kući, ali da Marija nije želela da je prijavljuje, ne želeći da pravi dodatne probleme ćerki - kaže izvor.\nPredsednik Prekršajnog suda u Nišu Mišel Marković, potvrđuje da je Miljana Kulić privedena u Prekršajni sud kao i da je oslobođena, jer nije bilo dokaza da je počinila prekršaj zabrane prilaska majci Mariji koji je podnela policija.\n- Miljana je oslobođena da je kršila meru zabrane prilaska majci Mariji Kulić, jer nije bilo dokaza. Koleginica sudija je saslušala svedoke i nakon toga je oslobodila, jer nije dokazano da je uradila to što joj je policija stavila na teret. To je prvostepena presuda, policija ima pravo žalbe na nju - rekao je Marković.\nmarija kulićmiljana kulićnisprekršajni sudprivedena\nPOD BUDNIM OKOM KAMERA: Mina Vrbaški pokazala gole grudi (VIDEO 18+)\nPROLIO GORKE SUZE: Preminuo deda Stefana Karića, zadrugar napustio Belu kuću kako bi…


Poruka iz Budimpešte: Srbija nastavlja dalje! - Meridianbet Vesti\nSport Ostalo Author:\tCentrala Bg - 25/07/2017\nIako je trebalo da igra u večernjem terminu, Srbija će svoj četvrtfinalni meč na FINA Svetskom prvenstvu sa Australijom odigrati znatno ranije, odnosno šampioni će se u bazenu Alfred Hajoš naći u popodnevnim časovima.\nRazlog za to je promena predviđenog rasporeda od strane domaćina koji će u to vreme odmeriti snage sa Rusijom, dok je poslednji susret ove faze rezervisan za takmičarski najneizvesniji susret Italije i Hrvatske.\nSrbija imala tri slobodna dana na raspolaganju koja su utrošena na treniranje, taktičku pripremu i ”navijanje” za sledećeg protivnika za koga se smatra da je najlakši od svih timova koji su se domogli kruga od osam najboljih selekcija. Međutim, oni koji pamte okršaje ove dve reprezentacije na olimpijskim turnirima u Londonu 2012. i Riju prošle godine, znaju koliko Australija može da bude opasna. Srbija je bila bolja u oba susreta, ali je u Londonu napravila preokret tek u neverovatnoj poslednjoj četvrtini koju je rešila u svoju korist sa 5:0! Slično se desilo i u Riju, samo što je tada rezultat posle prva tri perioda igre bio nerešen.\nPrva faza takmičenja, kao i slobodni dani koji su usledili posle toga, nisu doneli nikakvu promenu okolnosti koja bi uticala na ulogu koju šampioni imaju u Budimpešti, a to je status najvećeg favorita za osvajanje druge uzastopne titule najbolje selekcije na planeti.\nDejan Savić, a i svi vaterpolisti su se složili u jednome, a to je da apsolutno sve ekipe koje se nalaze na ostrvu Margareta u Budimpešti, žele potpuno istu stvar – da prekinu dominaciju koju Srbija ima u ovom sportu. Veliki pritisak je logična posledica takve situacije, ali ne i nepoznati ”pratilac” Delfina na svim velikim takmičenjima, koji su se sa njim toliko saživeli da opterećenje kao i da ne postoji.\nAustralija se uvek u najboljoj formi nalazi tokom leta, fizički spadaju među najjače ekipe na turniru, ali se nisu posebno pokazali u susretima sa jakim protivnicima, pošto su ih u grupnojfazi ubedljivo savladali i domaćin Mađarska (13.3) i Italija (13:5). Tokom leta je ova selekcija ćak tri puta ”sparingovala” Savićevom timu i sva tri puta izgubila. Štaviše, Srbija nikada nije izgubila od Australije u zvaničnim utakmicama, ali su poslednja tri takmičarska meča po pravilu bila veoma neizvesna i naterala Delfine da pokažu maksimum svojih sposobnosti.\nA da su one velike govori i hendikep koji je Meridianbet postavio na -5.5. Ako su Mađarska i Italija mogle da premaša toliku razliku, zašto ne bi i Srbija? Dakle predlog za tip je H1 i nastavak puta ka odbrani titule.\n22.7.2017. Srbija nastavlja takmičenje tek u utorak, protivnik Australija ili Brazil\nTags:Australija, Dejan Savić, Delfini, hendikep, Meridianbet, Srbija, Svetsko prvenstvo, tip, vaterpolo\nStigle boje sa kojima Partizan nema problem!


Kako se konji sporazumevaju? - National Geographic Srbija\nNovo istraživanje otkriva da velike, izuzetno pokretljive uši jednog konja mogu pokazati drugom konju gde treba da usmeri svoju pažnju, što posmatrajućoj životinji može pomoći da pronađe hranu i izbegne predatore.\nOBJAVLJENO: 06. 08. 2014.\nKao jedno od prvih istraživanja na temu komunikacionih puteva koji nedostaju ljudima - poput pokretljivih ušiju, na primer - jedan od važnih koraka je razumevanje načina na koji se društvene životinje sporazumevaju, navodi vođa istraživanja Dženifer Vatan, studentkinja doktorskih studija Univerziteta u Saseksu.\nNaučnici obično proučavaju kako životinje komuniciraju međusobno fokusirajući se na osobine koje poseduju i ljudi, poput govora tela. Međutim, gledajući na svet iz konjskog ugla, naučnici mogu da steknu uvid u to kako ove životinje dele informacije, tvrdi Vatanova.\nPoput ljudi, konji su veoma društvene životinje. Iako život u velikim grupama sa drugim članovima iste vrste ima svoje mane, on takođe ima svoje prednosti. Životinje mogu da se međusobno čuvaju, pazeći na potencijalne grabljivice dok su druge zauzete ishranom ili potragom za hranom.\nDa bi ovaj sistem radio, međutim, životinje moraju da imaju način na koji se sporazumevaju međusobno.\n"Konji imaju zaista dobar vid - bolji od pasa ili mačaka - ali je njihov izraz lica zanemaren.", rekla je Vatanova.\nOna pretpostavlja da konji koriste položaj ušiju kao znak gde da gledaju i da li treba da obrate pažnju na nešto u svom okruženju.\nKako bi testirali ovu ideju, Vatanova i njena pomoćnica Keren Mekomb fotografisale su konje na ispaši dok su gledali u jednu od dve kofe sa hranom.\nU jednoj seriji fotografija, konjske uši su prekrivene maskom, u drugoj seriji prekrivene su konjske oči, a treća grupa je prikazivala normalne konjske glave. Potom su pretvorile ove fotografije u slike u prirodnoj veličini koje je konj mogao da vidi dok bira između dve kofe s hranom.\nPreliminarni eksperimenti pokazali su da su konji u stanju da prepoznaju da gledaju u druge konje na fotografiji. Kada su konji gledali u fotografiju iz treće serije, gde su i oči i uši otkriveni, oni su izabrali kofu sa hranom koju je gledao konj sa slike u 75 odsto slučajeva.\nKada su oči ili uši pokriveni maskom na fotografiji, posmatrajući konj je birao između dve kofe sa hranom manje-više nasumično. Međutim, konji su se nešto bolje pokazali kada je prikazivana slika sa otkrivenim ušima nego ona sa očima. "Konji su zapravo gledali manje u fotografije konja sa maskama na očima i ušima, što ukazuje da su one davale manje informacija, tj. nedovoljno za promenu ponašanja.", rekla je Vatanova.\nOd pomoći uzgajivačima i jahačima\nIstraživanje predstavlja prvi dokaz da konji mogu da dele informacije o hrani međusobno, iako su evoluirali u okruženju gde je "jedna vlat trave podjednako dobra kao i druga", kaže Ketrin Hupt, profesorka emeritus veterinarske medicine sa Univerziteta Kornel i stručnjak za konje.\nBudući da istraživanje pruža jedinstven uvid u to kako životinje razmišljaju, "ovi rezultati su veoma važni za sve one koji rade sa konjima", rekla je Huptova i dodala: "Iskusni jahači znaju da obraćaju pažnju na konjske uši, pokušavajući da shvate šta konj misli, tako da nisam iznenađena što su uši najvažniji znak."\nkonji Sisari Nauka\nZbog čega ne verujemo naučnicima?\nOtkriven potpuno drugačiji oblik DNK u ljudskim ćelijama (FOTO)


MILAN ANTONIJEVIĆ: Domestosom na član 50. Ustava | Autonomija\nNaučili nismo mnogo iz prethodnih kriza, čak ni iz poplava 2014. godine o neophodnom istrajavanju na zahtevima za poštovanje medijskih sloboda i slobode izražavanja\nDa li je Srbija pripremljena ušla u pandemiju? Ovo pitanje se može postavljati zdravstvenom sistemu Srbije, da li je bio dovoljno pripremljen za ovo u čemu danas živimo? Isto pitanje se može postaviti i za medijske slobode, ljudska prava i demokratiju. Ostavimo demokratiju i ljudska prava po strani, za potrebe pisanja ovog teksta. Vratićemo im se sigurno još mnogo puta do kraja godine, preko letnjih vrelih izbora, pa do svega što će nas čekati u prvim danima nakon COVID19 kada budemo procenjivali koji se sve članovi Ustava moraju ponovo osvajati da bismo očuvali institucije, ali i sva prava koja su garantovana.\nDodatno pitanje je da li se u proteklim nedeljama cenilo istinito izveštavanje, a ne samo zavaravanje i tabloidno novinarstvo? Da li je država svoje građane pripremila na to da se medijske slobode brane svim sredstvima, kao što i piše u Ustavu, zakonima i obevazama koje smo preuzeli članstvom u Ujedinjenim nacijama, Savetu Evrope, OEBSu i naravno u svemu što nam je upisano na putu evrointegracija?\nMnogo je pitanja koja možemo postaviti institucijama i u ovim danima, a još glasnije nakon ukidanja vanrednog stanja, istraživati i tražiti jasne odgovore i odgovornost.\nVerujem da je sada većina spoznala da nas neproverena informacija može skupo koštati, a na to nas podseća i nedavna objava Domestosa upućena svima da se uzdrže od konzumiranja ovog proizvoda kao leka, no za to ne možemo kriviti samo medije, već i one koji medije koriste za svoj populizam.\nOvo vreme, od sredine marta, od proglašenja vanrednog stanja dalo nam je novu sliku medija. Veliki je porast konzumiranja vesti na internetu, informacije koje tu možete dobiti gutaju se, profitirali su i elektronski mediji, dok je prodaja štampanih medija drastično opala. Socijalni mediji imaju svoje mesto u informisanju građana. Neophodno je danas, uprkos pandemiji i isključivom fokusu na zdravlje, ubrzati proveru informacija, a mediji koji to čine za vas su zato i zadobili našu podršku u Fondaciji za otvoreno društvo. Odakle početi, kada morate opisati medijsku scenu u zemlji poput naše, koja je prošla kroz komunizam, ratove, sankcije, ubistvo premijera, a sada se bori sa globalnom pandemijom COVID19. Naučili nismo mnogo iz prethodnih kriza, čak ni iz poplava 2014. godine o neophodnom istrajavanju na zahtevima za poštovanje medijskih sloboda i slobode izražavanja.\nZa početak, dobro je da je Vlada odustala od potpune centralizacije i nakon jednog dana poništila Zaključak koji je donela, za koji smo svi jasno rekli da je besmislen, nepotreban i nemoguć u demokratskom društvu. To je sve iza nas, koštala nas je ta avantura manjeg pada na lestvicama međunarodnih rejtinga medijskih sloboda. Ono što nas sada mora interesovati je šta je ispred nas? Kako očuvati nezavisne medije nakon korone?\nNajkvalitetniji deo medijske scene su zasigurno istraživački novinari i portali, tu su redakcije dnevnih i nedeljnih listova koji u ovom teškom i nesigurnom vremenu prave vesti, preispituju sagovornike, novinari koji u studiju ili na konferencijama za štampu postavljaju prava pitanja, dolaze do podataka, objavljuju ih.\nKada tome dodate ekonomske probleme sa kojima se suočavaju, možemo reći da su nezavisni mediji i novinari naši heroji, uz lekare i medicinsko osoblje.\nNapadi na novinare, naročito na lokalu mora biti poziv na reakciju svih, kao što se reagovalo na privođenje Ane Lalić. Tu se otvara i pitanje nezavisnog pravosuđa i sposobnosti da se stavi u funkciju zaštite medija, novinara, slobode izražavanja i prava građana na istinito i pravovremeno informisanje, ali o pravosuđu ćemo raspravljati pred kraj ove godine, u okviru daljih koraka ka izmeni Ustava i ojačavanju ove sputane grane vlasti.\nVratimo se medijima, nedeljnici su u svojevrsnoj krizi, Vreme je, za razliku od NINa i Nedeljnika dobilo celofansko pakovanje, da ne brinete kada kupujete da li je još neko listao vaš primerak. Novi magazin je odlučio da pređe samo u onlajn izdanje, a da li će se vratiti u štampu, videćemo.\nElektronski mediji imaju svoje brige, ostala je jedna nacionalna frekvencija koju REM može dodeliti, nadam se pametno popunjavajući jaz koji postoji u medijskom prostoru.\nREM od uvođenja vanrednog stanja ima svoju dinamiku, koja je malo vidljiva u javnosti, ali ima rasprave, predloga, glasanja, preglasavanja. Novoizabrani članovi nisu sedeli skrštenih ruku, već su reagovali na sve probleme koji su sada mnogo očigledniji. Nije zalud to bila tema naših dijaloga na Fakultetu političkih nauka i kasnije sa Evroparlamentarcima.\nLokalni mediji već sivoj slici, dodaju niz problema, od održivosti, do lokalnih pritisaka.\nTu se opis medijske scene u Srbiji za vreme pandemije ne završava, mnogo je izazova.\nFondacija za otvoreno društvo je u ovih pedesetak dana, od kada se svima nama život promenio, uradila mnogo da se saniraju prvi udari pandemije. Podršku smo dali medicinskim radnicima, nabavljali opremu, testove za otkrivanje virusa, ali smo kao i uvek pomagali i onima koji su najugroženiji tokom krize, najsiromašnijima, koji će i u danima pandemije, a mnogo više i nakon nje osećati posledice, gubitak poslova, prihoda. Podržali smo i medije, a kao i uvek, tamo gde rečima branimo neko pravo, branimo i održivost.\nZa kraj, dao bih dve kratke lekcije, ne morate ih odmah primeniti, ali razmislite o njima:\nUkoliko ste na vlasti, a mediji vas ne nerviraju skoro svakodnevno, znači da preko puta sebe nemate novinare i nezavisne medije, nego sopstvenu PR službu.\nUkoliko ne možete da podnesete kritiku nezavisnih medija i teška pitanja novinara, onda ne razumete član 50. Ustava koji vam govori o slobodi medija:\n“Svako je slobodan da bez odobrenja, na način predviđen zakonom, osniva novine i druga sredstva javnog obaveštavanja.\nOstvarivanje prava na ispravku neistinite, nepotpune ili netačno prenete informacije kojom je povređeno nečije pravo ili interes i prava na odgovor na objavljenu informaciju uređuje se zakonom.”\nTu se citat člana 50. Ustava završava, a na nama je da odaberemo da li ćemo verovati u moći najvišeg pravnog akta naše zemlje. Odmah da vam kažem, lakše je verovati u moći ispijanja Domestosa, nego u Ustav, ali su posledice tog preovlađujućeg verovanja fatalne.\nAutor je izvršni direktor Fondacije za otvoreno društvo\n(Asocijacija medija, Foto: MCV)


Pojačana kontrola hrane na pijacama | TV KANAL 9 NOVI SAD\nNaslovna EMISIJE Pojačana kontrola hrane na pijacama\nZa sada na pijacama nema žalbi na pokvarene namirnice i Tržnica uspešno radi na sprečavanju puštanja u promet takvih namirnica, kažu u ovom preduzeću.\n“Za sad nemamo prijavljenih problema. Namerno naglašavam prijavljenih, jer ne znači da negde nešto se nije provuklo, a da ne znamo, ne smemo nikada biti sigurni. Jeste manji promet na pijacama u ovih mesec dana, jer jednostavno su temperature neuobičajeno visoke za ovo klimatsko područje, čak i za ovaj deo”, rekao je Dušan Bajić, direktor JKP Tržnica.\nTržnica se ovih dana priprema da realizuje preostale investicione planove za ovu godinu. U preduzeću očekuju isporuku čistilice koja će raditi na Limanskoj pijaci, a nova ulaganja planirana su za Najlon pijacu.\n“Na Najlon pijaci pripremamo tehničku dokumentaciju i ona je negde u završnoj fazi izrade. A sad, da li treću ili četvrtu nadstrešnicu, pošto su već urađene dve ovog tipa, a jedna je puno šira davnih dana urađena, sasvim je svejedno broj, da pokrijemo još jedan deo najlona, jer se pokazalo da je to našim zakupcima više nego zanimljivo i omogućuje da Najlon radi i pod lošim vremenskim uslovima poput ovoga sunca, tako još više i snega”, naveo je Bajić.\nBajić očekuje da će dobiti građevinsku dozvolu polovinom septembra, nakon čega će biti raspisana javna nabavka. Procena vrednosti ove investicije je oko 12 miliona dinara, kaže Bajić, ali dodaje da ovoga puta očekuju jeftinije ponude.\nPrethodni tekstDelegacija kineskog okruga Sičeng u Novom Sadu\nSledeći tekstRaspored sahrana za utorak, 8. avgust


Srbija ima šansu da poveća izvoz u Rusiju - Poljoprivredne vesti | Agroklub.rs\nSrbija ima šansu da poveća izvoz u Rusiju\nSrbija ima šansu da poveća izvoz poljoprivrednih proizvoda u Rusiju, posebno paradajza i kajsija, zbog blokade izvoza poljoprivrednih proizvoda iz Turske u Rusiju,ocenio je član Naučnog društva ekonomista Srbije Branislav Gulan.\nSrbija ima šansu da poveća izvoz poljoprivrednih proizvoda u Rusiju, posebno paradajza i kajsija, zbog blokade izvoza poljoprivrednih proizvoda iz Turske u Rusiju, ocenio je član Naučnog društva ekonomista Srbije Branislav Gulan.\nProizvođače bi obradovao garantovan otkup\nOn je kazao da bi Srbija u Rusiju mogla da poveća izvoz paradajza, jer je u 2015. on bio svega 892.000 evra , dok je Rusija iz Turske u prošloj godini uvezla tog povrća u vrednosti 291 milion evra. "U leskovačkom kraju postoje ogromne površine zemlje pod plastenicima radi celogodišnje proizvodnje i seljaci širom Srbije bi se obradovali ako bi im neko garantovao otkup paradajza, pa da ga uzgajaju, umesto ekstenzivnih kultura", kazao je Gulan.\nPrema njegovim rečima, uvoz kajsija u Rusiju iz Turske u prošloj godini bio je 26,1 miliona evra, a iz Srbije samo 0,6 miliona, pa bi i ta voćka, ukoliko dobro rodi, ove godine mogla da se izvozi na rusko tržište. "Rusija je uvozila i grožđe iz Turske u vrednosti od 111 miliona evra prošle godine, a iz Srbije samo za 161.000 evra. Možda je pametnije izvoziti sokove i vina, ali ne smeta ni izvoz svežeg grožđa", kazao je Gulan i dodao da bi mogao da se poveća i izvoz trešanja iz Srbije u Rusiju koji je prošle godine bio 6,8 miliona evra, dok je iz Turske Rusija uvezla to voće u vrednosti od 24,2 miliona evra.\nMoraju se uključiti ministarstva i poljoprivredne institucije i zavodi\nGulan je naglasio i da bi za dostizanje maksimalnog potencijala izvoza na tržište Rusije neophodno da se uključe nadležna ministarstva, poljoprivredne institucije i zavodi, ali i poljoprivredna preduzeća i seljaci kojima bi bio garantovan otkup po unapred poznatim cenama. Prema njegovim ocenama rast izvoza iz Srbije u Rusiju u 2016. kao i u svim narednim godinama mogao bi povoljno da se odrazi na prihode seoskih domaćinstava, na porast investicija u poljoprivredi i na usporavanje negativnih demografskih kretanja na selu.\n"Ovo, naravno, pod uslovom da političari ovu šansu ne ponište ili ne preusmere na velike strane kompanije, jer su opsednuti njihovom veličinom, dok prema srpskom seljaku iskazuju u najmanju ruku nezainteresovanost, ako ne i prezir", zaključio je Gulan.\nPovećanje izvoza Poljoprivredni proizvodi Rusija Branislav Gulan Paradajz Povrće Trešnje Kajsije Turska Groožđe


Starčevo: Najbolji ragbisti Srbije u borbi protiv nasilja nad ženama -\nStarčevo: Najbolji ragbisti Srbije u borbi protiv nasilja nad ženama\n24. novembra 2019.0871\nBeogradski ragbi klub Crvena zvezda i Ragbi klub Partizan priključili su se akciji protiv nasilja nad ženama i na današnjoj utakmici finala Kupa Srbije na teren u Starčevu su izašli u majicama „Stop nasilju nad ženama“.\nNa taj način pružili su podršku zajedničkoj kampanji Koordinacionog tela za rodnu ravnopravnost, na čijem je čelu potpredsednica Vlade prof. dr Zorana Mihajlović, i kompaniji Mocart.\nNasilje nad ženama je ogroman društveni problem koji prevazilazi institucije i zakone. Ako znamo da je gotovo svaka druga žena u Srbiji doživela neki vid nasilja, bilo da je to psihičko, fizičko ili ekonomsko nasilje, ili seksualno zlostavljanje i uznemiravanje, ne možemo da govorimo o efikasnoj borbi protiv ovog problema ako se ne uključimo svi. Hvala ragbistima Crvene zvezde i Partizana što su prepoznali značaj ove akcije i priključili nam se u borbi za lepše, nenasilno društvo, rekla je Mihajlovićeva.\nIz tabora crveno i crno belih kažu da u sportu, baš kao i u svim ostalim sferama života, ne treba da postoji mesto za diskriminaciju ili bilo kakvu vrstu nasilja, ali da nažalost živimo u vremenima kada se ova načela često krše što dovodi do strašnih situaciju u kojima su najčešće žrtve žene.\nRagbisti Partizana osvojili su danas Kup Srbije, pošto su u finalu u Starčevu kod Pančeva pobedili Crvenu zvezdu sa 35:10. Crno-beli su tako osvojili duplu krunu, pošto su nedavno obezbedili i šampionsku titulu.\nRagbi je sport koji ceni vrednosti poput integriteta, solidarnosti i poštovanja prema svim učesnicima. Na ovaj način želeli bi smo da zajednički ukažemo na rastući problem u našem okruženju i želeli bi smo da zajedničkim naporima budemo jedan od činilaca koji će doprineti rešenju ovog problema. Zato danas šaljemo jasnu i glasnu poruku da na nasilje nad ženama ne smemo i nećemo zatvarati oči!, navodi se u zajedničkoj izjavi dva kluba.\nKoviljka Lončar, direktorka Mocarta izjavila je da 70% zaposlenih u ovoj kompaniji čine žene, a da je 40% njih u top menadžmentu, te da je borba za rodnu ravnopravnost i bolji položaj žena proistekla iz dugogodišnjeg društveno odgovornog rada kompanije.\nNasilje je problem sa kojim se svi društveni akteri moraju boriti. Saradnju sa Koordinacionim telom za rodnu ravnopravnost smo započeli nedavno na košarkaškom derbiju i srećna sam što su nas i najbolji ragbisti Srbije podržali, rekla je Lončar.\nRelated tags : finale kupa srbijefinale kupa srbije u ragbijuragbisti partizanaragbisti zvezdezorana mihajlović\nPančevo domaćin turnira „Zlatna rukavica – Meč šampiona“\nKuprešanin: nastavljamo da razvijamo grad da bude još bolje mesto za život\n2. decembra 2020.01067\nSajam zapošljavanja u Alibunaru: ponuđeno 150 radnih mesta\n24. aprila 2019.01234\nNatalijina ramonda, snaga feniksa, simbol pobede i srpskog naroda\n11. novembra 2021.0554\n6. jula 2022., 15:00


U protekla dva meseca, kako nam je rečeno u Upravi za indirektno oporezivanje BiH, podneseno je nešto manje od 31.000 zahteva za povrat PDV na osnovu kupljenje robe u BiH. Vrednost robe sa PDV je oko 9,2 miliona KM. U istom periodu prošle godine broj podnesenih zahteva stranih državljana je bio gotovo 70.000, koji su se odnosili na 3,2 miliona KM kupljenje robe sa PDV u BiH, prenosi Srpskainfo.\nNajveći iznos, kao i uvek, potražuju građani iz susednih zemalja, Hrvatske i Srbije, odnosno građani koji žive u opštinama i gradovima blizu granice.\nRazlog za ovaj drastičan pad je u tome što su granice BiH za građane regiona otvorene 1. juna. Granice su bile zatvorene više od dva meseca zbog sprečavanja širenja novog korona virusa.\nEkonomije pojedinih opština u Republici Srpskoj koje se nalaze na granici bukvalno zavise od potrošnje građana iz susedstva. Tako je nedavno načelnik Kostajnice Drago Bundalo intervenisao kod Saveta ministara BiH, jer hrvatski graničari “prete” svojim građanima da će ići u izolaciju od 14 dana ako budu išli u Kostajnicu na teritoriji Republike Srpske.\nRastu prihodi od poreza na nepokretnosti u Bijeljini: U gradsku kasu slilo se 2,7 miliona KM\nZa neplaćene saobraćajne kazne u BiH građani duguju skoro 35 miliona evra


BOSANAC UBIO AMERIČKU STUDENTKINJU: Silovao i zadavio devojku (24), kompjuter pun šokantnih snimaka - Smedia\nBOSANAC UBIO AMERIČKU STUDENTKINJU: Silovao i zadavio devojku (24), kompjuter pun šokantnih snimaka\nFederalni sud u Kaliforniji odobrio je izručenje Senada Ćejvana (31), poreklom iz BiH, vlastima jednog karipskog ostrva gde se tereti za silovanje i ubistvo Kavje Leke Gude (24) studentkinje medicine.\nĆejvana, osim za ubistvo terete i za posedovanje dečije pornografije. Uhapšen je 17. augusta ove godine u kalifornijskom gradiću Arnold, gde je boravio kod svoje sestre, javljaju tamošnji mediji.\nIz dokumentacije koju su poslale vlasti ostrva Saba, Ćejvan je optužen da je devojku zadavio rukavom svoje jakne, a njegov DNK pronađen je na telu nesretne devojke.\nU optužnici se navodi da su Ćejvan, Guda zajedno sa nekoliko ljudi bili u noćnom klubu, koji su zajedno napustili. Prema tim navodima, Ćejvan je prvobitno otišao sa drugom devojkom, ali je kasnije otišao u stan...


Teranje investitora ili prizivanje đavola ::\nWAZ u Srbiju, WAZ iz Srbije\n01. jul 2010. | 14:04\nSlučaj Novosti možda ne bi konkurisao za, kako je to fino opisao Svetislav Basara, „sedam velikih misterija modernog sveta“, da se nije isuviše moćnika, ove i one vrste, zapitalo: šta ja imam od toga? Ljuti srpski domaćini glasno isteruju strane kompanije iz zemlje, jer su „poslovale netransparentno“, a zapravo država nema transparentne mehanizme da razreši te, u poslovnom svetu skoro uobičajene sporove. Zašto je Mlađan Dinkić, ministar ekonomije odjednom tako oštro podviknuo Bodu Hombahu, glavnom čoveku nemačkog medijskog giganta WAZ? Svi znaju da ima neki razlog, ali se ne zna koji, jer, osim praznih priča punih srpskog ponosa, Dinkić nije izneo čvrste razloge za tako čvrst stav. Ko je to zapravo rešio da se obračuna sa WAZ-om? Malo glasnije i jasnije od domaćih, susedski mediji tvrde da to privrednici Miroslav Mišković i Milan Beko, bez kojih nema privatizacije u Srbiji, teraju WAZ iz zemlje.\nDosta je već rečeno o tome da se WAZ nije pokazao kao dobar vlasnik, ni u Politici, ni u novosadskom Dnevniku, odakle su prethodne nedelje čak i podneli tužbu zbog neispunjenih ugovornih obaveza. Ni na tržištu distribucije štampe nije transparentno poslovao. I da, pokušao je da zakulisnim radnjama dođe do akcija u Novostima. Ipak, postavlja se pitanje da li je u redu da ljuti srpski domaćini glasno isteruju strane kompanije iz zemlje, jer su „poslovale netransparentno, sa sumnjivim ljudima, pa im tako i treba“? Jer, ono što sve vreme izostaje, nije problem stranih investitora, već države koja nema transparentne mehanizme da razreši te, u poslovnom svetu skoro pa uobičajene, sporove.\nVladimir Gligorov, ekonomista, smatra da osnovni problem nije da li će ceo taj slučaj zaustaviti interesovanje novih investitora, jer tog interesovanja ionako nema, već kako će uticati na ponašanje investitora koji su već u Srbiji. „Taj slučaj šalje razne signale, a prvi je da se, brutalno rečeno, bez korupcije ne može ništa. Bojim se da će se u realnosti odsad više računati na podršku države nego na odnose u poslovnom svetu, jer se iz ovoga vidi da je veza između lokalnih preduzetnika i države jako čvrsta i da, ako nemate direktnog pristupa Vladi, ne možete sa sigurnošću da radite u Srbiji“, kaže on.\nNenad Briski, novinar Deutsche Welle, komentarišući zašto je jedna tako zvučna afera u Srbiji, imala slab odjek u nemačkim medijima, kaže: „To je ovde sića, sitne pare i sitni poslovi“. Vesti koje se nalaze na sajtu te kuće, uglavnom dolaze od WAZ-a koji je strana u sporu i od srpskih medija, dok se u nemačkim medijama, tu i tamo pojavi poneka kratka vest, a niko, kaže, nije posebno zainteresovan da komentariše celu stvar.\nBriski ne misli da će „neka velika kompanija propustiti dobru poslovnu priliku samo zato što se Bodo Hombah opekao“. „Sigurno je da to nije dobra reklama i da će ljudi biti oprezniji, jer takve afere unose notu skepse, ali ako je, na primer, nemački Telekom krenuo da kupi srpski Telekom, neće odustati samo zbog toga“, smatra on.\nMinus za integracije\nDinkićeva izjava, smatraju stručnjaci, neće uticati na investitore, ali zato ukazuje da je negde doneta odluka da je najbolje da WAZ ode, za šta već neko vreme postoji pritisak u javnosti. Ipak, od te izjave počelo je intenzivnije licitiranje sa dubinom ponora u koji će Srbija pasti zbog zaštite domaćih tajkuna i ignorantskog ponašanja prema nemačkom investitoru. Jelko Kacin, specijalni izvestilac Evropskog parlamenta za Srbiju spominje čak i uticaj na dobijanje statusa kandidata Srbije, nazivajući odlazak WAZ-a „šamarom Srbiji i njenom imidžu u državama članicama Unije“.\nVladimir Gligorov kaže kako će Evropska komisija verovatno, pri ocenjivanju pripremljenosti Srbije da krene u pregovore o članstvu sa EU, razmatrati i taj slučaj. „Ako se oceni da Srbija potezima sa WAZ-om u suštini ne garantuje ispunjavanje Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju, deo o slobodnom protoku kapitala, gde se gleda i odnos prema stranim investitorima, to može da utiče na krajnju ocenu i da rezultira nekim dodatnim uslovima“, kaže on. Gligorov kaže da to da li neko priziva ili tera investitore nije toliko relevantno, osim u okvirima tekuće politike, koliko činjenica kako se investitori faktički tretiraju, koji je stvarni problem i kako se država postavila. „Mislim da će to biti veći problem od same izjave“.\nVolfram Mas, ambasador Nemačke je sa druge strane, upozorio da reakcija ministra Dinkića može da utiče na strane investicije, a da zbog zajedničkog ulaganja u Srbiji sa WAZ-om, i EBRD može da se „naljuti“. Evropska banka te navode nije želela da komentariše. Mas, iako je za nedelju dana promenio odnos prema celoj stvari, od neutralnog u hladan, ogradio se od analize ko je kriv, rekavši da sigurno ima neko drugi ko će da priča o tome šta je prethodilo događajima iz proteklih nedelja.\nOsim Stanka Subotića, koji se nudi srpskom pravosuđu kao zaštićeni svedok, niko se nije posebno raspričao. Slučaj Novosti možda ne bi konkurisao za, kako je to fino opisao Svetislav Basara, „sedam velikih misterija modernog sveta“, da se nije isuviše moćnika, ove i one vrste, zapitalo: šta ja imam od toga? Ohrabrenje da će slučaj biti rasvetljen trebalo bi da da Ivica Dačić, ministar policije koji je sa Tare, u svom stilu već, poručio da je istraga o toj privatizaciji već pokrenuta. Dosadašnje pompezno najavljene istrage o mnogim važnim stvarima, nažalost, u većini nisu nikad isterane do kraja. Paul Binder iz WAZ-a kaže da svakako pozdravlja svaku istragu i da je razjašnjenje situacije u njihovom interesu.\nDa li je Bodo Hombah svojim pismom predsedniku hteo da ukaže na čvrstu vezu tajkuna i Vlade i opomene na neefikasnost državnih organa ili je hteo da ih zaobiđe, obraćajući se (ponovo) vrhu države? Boris Tadić, predsednik Srbije, osim što „proziva“ Evropsku uniju da jasno kaže hoće li ili neće zapadni Balkan (Srbiju), i dalje ne nalazi za shodno da se oglasi o dopisivanju sa Hombahom niti o svojoj ulozi u celom slučaju. Očigledno su ga posavetovali da ćuti.