Kurc: Budimo iskreni, Turska završila sa EU - Sputnjik Srbija\n03:29 26 Januar 2021\n11:35 17.04.2017 Preuzmite kraći link\nMinistar inostranih poslova Austrije i predsedavajući OEBS-u Sebastijan Kurc ocenio je, povodom ishoda referenduma u Turskoj, da se ta zemlja jasno odlučila protiv EU.\n„Iako je glasano tesno u korist izmene Ustava, to znači da se Turska sve više udaljava od pravne države i demokratije. Ishod glasanja je jasan signal protiv E“, poručio je on u izjavi agenciji APA.\nKurc je kazao da sada očekuje jasnu reakciju EU, dodajući da je konačno potrebna iskrenost u odnosu između EU i Turske. Vreme taktiziranja je, prema njegovim rečima, prošlo.\nKurc se nada da će nakon referenduma doći do promene svesti kod onih u EU koji su i dalje za pristupanje Turske Uniji.\nPonovio je i svoj zahtev za obustavu pristupnih pregovora sa Ankarom.\n„Turska ne može postati članica EU“, poručio je Kurc dodajući da fikcija mogućeg članstva mora biti prekinuta. Umesto toga, kako ističe, neophodno je sa Turskom dogovoriti sporazum o susedstvu.\n„U svakom slučaju, potrebno je imati jasna pravila za one oblasti u kojima je Turska, na osnovu svog geografskog položaja, sused sa kojem je potrebna saradnja“, objasnio je on.\nOnima koji su glasali protiv promene Ustava, Kurc je poručio da će im biti pružena podrška i solidarnost.\nPrema njegovim rečima upravo sada je važan kontakt sa njima, jer će ishod referenduma svakako otežati rad nevladinog sektora i političkih neistomišljenika u Turskoj.\nAustrijski kancelar Ministar inostranih poslova Austrije i predsedavajući OEBS-u Sebastijan Kurc ocenio je, povodom ishoda referenduma u Turskoj, da se ta zemlja jasno odlučila protiv EU., preko tvitera, u prvoj reakciji istakao je da „Erdoganov raskid sa evropskim osnovnim vrednostima demokratije i pravne države nije podržala polovina Turske“.\nPotpredsednica Evropskog parlamenta Ulrike Lunaček podvukla je da se ne sme zaboraviti opozicija u Turskoj koja je glasala za demokratsku zemlju. Ta činjenica, i pored masivnog pritiska i nepostojanja slobode medija, kako dodaje, predstavlja nadu za budućnost nakon „autoritarne revolucije“.\nLunačekova je ukazala da se ne sme ostvariti od Erdogana željena pojačana ekonomska saradnja sa EU sve dok on nastavlja ovaj totalitarni kurs.\nEU, Sebastijan Kurc, Turska


Dodik i Cvijanovićeva večeras u Kotor Varošu | Moj Kotor Varoš\nHomeKotor VarošDodik i Cvijanovićeva večeras u Kotor Varošu\nPredizborna tribina SNSD-a biće održana večeras u 16:30 časova u sportskoj dvorani u Kotor Varošu na kojoj će biti predstavljeni kandidati ove stranke i njenih koalicionih partnera za predstojeće opšte izbore.\nProgram i ideje građanima Kotor Varoša predstaviće predsjednik SNSD-a i kandidat koalicije SNSD-DNS-SP za srpskog člana Predsjedništva BiH Milorad Dodik, potpredsjednica stranke i koalicioni kandidat za predsjednika RS Željka Cvijanović, te nosioci lista za Parlament BiH i Narodnu skupštinu RS Nebojša Radmanović i Nikola Špirić.\nNa tribini će govoriti i predsjednik Opštinskog odbora SNSD-a Goran Kušljić i kandidat za poslanika u Narodnoj skupštini RS iz Kotor Varoša Radenko Bubić.\nIz SNSD-a su pozvali građane da prisustvuju tribini i da se iz prve ruke upoznaju sa programom stranke za četvorogodišnji period.\nIzbori u Ujedinjenoj Srpskoj u Kotor Varošu 30. aprila


Opra Vinfri je najplaćenija žena u šou biznisu - Hello! magazin\nOpra Vinfri je najplaćenija žena u šou biznisu\nPrema nedavno objavljenoj Forbsovoj listi najplaćenijih žena šou biznisa, voditeljka Opra Vinfri je ponovo zauzela čelnu poziciju. Popularna američka voditeljka našla se daleko ispred svih sa godišnjom zaradom od 165 miliona dolara. Na drugom mestu je Britni Spirs, koja je tako postala najplaćenija pevačica sveta u protekloj godini.\nProblematična pop zvezda, koja je na sebe više skretala pažnju skandalima nego muzikom, uspela je da za godinu dana inkasira 58 miliona dolara, posebno zahvaljujući reklamnim ugovorima i prodaji svojih parfema.\nI mada album “Femme Fatale” nije najbolje prošao, singlovi “Till the World Ends”, “I Wanna Go” i “Hold It Against Me”, koji beleže rekordne prodaje, značajno su doprineli njenom bogatstvu kao i njeni brojni koncerti.\nOdmah iza nje je mlada kantri pevačica Tejlor Svift sa zaradom od 57 miliona dolara. Pored ugovora sa kozmetičkom kućom CoverGirl, glavni izvor njenih prihoda bili su album “Speak Now”, istoimena turneja i singl “We Are Never Ever Getting Back Together”.\nČetvrtu poziciju dele Rijana i voditeljka Elen Dedženeris sa 53 miliona dolara, a petu Dženifer Lopez i Lejdi Gaga sa 52 miliona dolara.\nRijana: Nisam mogla da zamislim kreativnijeg i profesionalnijeg partnera


Sajam u Kelnu : privredni-imenik.com\nDelegacija nemačke privrede za Srbiju i Crnu Goru, kao predstavništvo Sajma u Kelnu, nudi sve usluge oko ugovoranja i organizacije učešća preduzeća iz Srbije kao izlagača ili posetioca na odgovarajućem sajmu. Sajam u Kelnu je jedinstvena prilika da predstavite svoje proizvode, proširite i unapredite svoj posao, susretnete nove i aktuelne partnere, upoznate najnovije trendove i najsavremenija poslovna rešenja.\nSajam u Kelnu predstavlja jedan od najvećih sajamskih prostora na svetu, u čijoj se organizaciji odvija oko 70 međunarodnih sajmova godišnje. Veliki broj predstavlja vodeće svetske sajmove u određenim oblastima. Izrazito međunarodni karakter sajmova u Kelnu potvrđuje 2,2 miliona posetilaca svake godine. Otprilike 1/3 posetilaca i oko 50% izlagača dolazi iz inostranstva.\nKeln se nalazi u samom srcu Evrope. Grad se odlikuje izuzetno dobrom saobraćajnom infrastrukturom. Sajam se nalazi u centru grada i poseduje sopstvenu Inter City Express stanicu, do koje se sa aerodroma stiže javnim prevozom (S-Bahn 13). Nedavno su uvedeni izuzetno povoljni letovi German wings do kelnskog aerodroma (Cologne / Bonn). Sa ovog aerodrama poleću letovi prema 130 destinacija i rekordni broj Low-Cost letova. Keln se nalazi na raskrsnici 10 evropskih autoputeva. Hotelski smeštaj u gradu raspolaže sa preko 50.000 kreveta.\nViše o sajmu u Kelnu možete pročitati na korporativnoj strani Delegacije nemačke privrede za Srbiju i Crnu Goru, uključujući i podatke za kontakt i kalendar sajamskih priredbi, kao i na web sajtu Delegacije. Takođe možete posetiti veoma dobro organizovan web sajt Sajma u Kelnu na engleskom jeziku ili sajtove pojedinačnih sajamskih manifestacija...\nDelegacija nemačke privrede za Srbiju i Crnu Goru predstavlja deo spoljnotrgovinske nemačke privredne komore koja u 80 zemalja širom sveta ima 120 predstavništava. Preko 40.000 nemačkih preduzeća članovi su AHK. U ovom trenutku oko 250 nemačkih preduzeća, koja zapošljavaju preko 20.000 radnika, poslovno je aktivno u Republici Srbiji.\nGlavni zadatak Delegacije nemačke privrede u Srbiji je podrška nemačkim firmama prilikom stupanja na tržište, njegovog istraživanja i uspostavljanja poslovnih kontakata. Usluge Delegacije i njenog servisa (DE International) kreću se od rešerširanja adresa preko pružanja informacija prilikom traženja poslovnih partnera i podrške pri pregovorima, pa sve do sastavljanja individualnih tržišnih studija. Između ostalog Delegacija nudi i usluge prevođenja, obaveštenja o pravnim i carinskim pitanjima, kao i PR usluge. Takođe se bavi organizaciom različitih dešavanja, pri čemu projekti poput sajma u Kelnu i već prisutnog Minhenskog sajma imaju posebnu težinu i značaj za privredne subjekte u Srbiji.


Vučić: Nisam srećan zbog Tačija - Gorapress.net\n27.02.2016. u 16:20\nVučić: Nisam srećan zbog Tačija\nPremijer Srbije Aleksandsar Vučić izjavio je danas da nije srećan i zadovoljan zbog izbora Hašima Tačija za kosovskog predsednika, ali da je to želja albanske većine.\nVučić je u izjavi novinarima precizirao da srpski poslanici nisu glasali za Tačija, da o tome nije bilo nikakvog dogovora sa Beogradom, te da oni odluke donose po svojoj savesti i u skladu sa svojim interesima.\nOn je istakao da srpski poslanici nisu glasali za Tačija, da nisu glasali ni za jednog kandidata, jer razmišljaju pre svega o svojim interesima i o tome kako će i s kim da žive.\nSpekulacije o navodnom susretu Tačija i Marka Đurica juče na Kosovu, o čemu su pisali pojedini kosovski mediji, Vučić nije želeo da komentariše, uz opasku da nije znao da su prisutnim novinarima kosovski mediji postali značajan izvor informacija.


EU: Tragedija u Srebrenici, obavezuje na jačanje mira u region\nTanjug 11. jula 2019. 11:31\nBRISEL, 11, jula ( Tanjug) – Šefica EU diplomatije Federika Mogerini i komesar za pristupne pregovore Johanes Han ocenjuju da je Srebrenica jedan od najmračnijih momenata u modernoj evropskoj istoriji i pozivaju na prevazilaženje lošeg tereta prošlosti.\n”Danas obeležavamo genocid u Srebrenici. I posle 24 godine ova tragedija i dalje nas progoni”, poručili su Mogerinijeva i Han u zajedničkom saopštenju i izražavajući saosećanje sa ”žrtvama i onima čiji su životi pogođeni ovim tragičnim događaima”, podsetili na obavezu jačanja mira i stabilne budućnosti kako ”u BiH tako i u širem regionu”.\n”Nema mesta za zapaljivu retoriku, poricanje, revizionizam ili glorifikaciju ratnih zločinaca. Pokušaji da se prepravlja istorija u BiH ili bilo gde su neprihvatljivi. Na putu BiH ka članstvu u EU prioritet svih političkih lidera u zemlji jeste da aktivno rade na promociji dijaloga i poštovanja”, poručuju Federika Mogerini i Johanes Han.


Sudar titana: Bajern - Real | BN\nSudar titana: Bajern - Real\nNajveća želja svih u Realu je da ove sezone unesu deseti trofej Lige šampiona u svoju svečanu salu. U utorak će mu biti blizu, na stadionu Bajerna, gde trenutno i stanuje i gde će Madriđani braniti vođstvo iz prvog meča polufinala.\nFudbal 29.04.2014 | 15:51\nFudbaleri Reala sleteli su juče u 12.30 časova u Minhen, dan uoči utakmice koja bi prema svim kriterijumima trebalo da bude spektakularna.\nVečeras, od 20.45 časova, zaigraće protiv Bajerna, šampiona Evrope, na Alijanc areni, u odlučujućem meču polufinala Lige šampiona. Prošle nedelje, pred svojim navijačima, pobedili su Bavarce golom Karima Benzeme i stekli prednost pred "drugo poluvreme" dvomeča.\nIako ih je do ove sezone pratila "nemačka kletva" u vidu konstantno loših rezultata protiv bundesligaša, ne može se reći da im ovog proleća ne odgovaraju gostovanja u Nemačkoj. Na putu ka polufinalu eliminisali su Šalke (6:1, 3:1) i Borusiju Dortmund (3:0, 0:2).\nIstine radi, do gostovanja u Gelzenkirhenu pobedili su samo jednom u prethodnih 25 gostovanja nemačkim klubovima, a potom su izgubili i od "milionera"\nSa druge strane, postoji i tradicija koja ide u korist "kraljevskog kluba" i koja kaže da su Madriđani prolazili u 43 od 56 evropskih dvomeča kada su stekli prednost u prvim utakmicama.\nArjen Roben, bivši igrač Reala, a od 2009. godine zvezda Bavaraca, ponovo će biti jedan od najznačanijih aktera utakmice. Jedan je od igrača koji će imati konkretan zadatak da "ponište" vođstvo tima Karla Anćelotija iz prve utakmice.\n"Iskreno, svi smo bili iznenađeni njihovom defanzivnom igrom u Madridu", nije Holanđanin ni u ponedeljak odustao od tvrdnje da je Real u Madridu prvenstveno razmišljao o svom golu, što nije daleko od istine.\n"Sa druge strane, činjenica da su Ronaldo i Bejl oporavljeni i spremni nam neće olakšati posao. Znamo da je 'Decima' (deseta titula prvaka Evrope) cilj i opsesija Reala, ali smo još gladni i znamo da možemo da ispišemo istoriju sa ovim timom. Motivisani smo kao i oni", dodao je Roben.\nPrednost iz prve utakmice daće Madriđanima sigurnost, ali ne toliku da mogu bezbrižno da istrče pred 67.000 gledalaca.\n"Jasno je da imaju mnogo samopouzdanja zbog rezultata prve utakmice, ali znaju i sami da im neće biti lako", podvukao je krilni napadač.\nIako se pobednik meča evropskih giganata, nazvanog i "El Klasikom Starog kontinenta", ne može prognozirati na osnovu istorije, stoji podatak da Madriđani NIJEDNOM nisu pobedili Bajern u Minhenu.\nSkor na stadionu prvaka Nemačke u tim utakmicama je 9-1-0, a Real je izbegao poraz samo 24. februara 2004 (1:1), i osmini finala.\nKao što je Roben i najavio, "kraljevići" dolaze u Nemačku sa velikim ciljem - da naprave pretposlednji korak ka osvajanju desetog trofeja u Ligi šampiona. Poslednji put su trijumfovali u najjačem takmičenju 2002. godine i nije potrebno podsećati da su najuspešniji evropski klub.\n"Imao sam veliku sreću das am osvojio skoro svaki trofej u seniorskoj konkurenciji, ali još nisam Ligu šampiona. 'Ušati pehar' mi nije opsesija niti posebna potreba, ali kada vam nešto nedostaje u biografiji, onda vam i odvlači pažnju", rekao je Serhio Ramos, defanzivac Reala.\n"Osvajanje Lige šampiona bio bi ostvaranje sna. Osećao bih se ispunjenim kada bih podigao i taj trofej", dodao je odmah, odmah posle smeštanja ekipe u hotel "Plaza".\nDuel u Minhenu počeće minutom ćutanja za dvojicu preminulih trenera, legendarnog srpskog stručnjaka Vujadina Boškova i bivšeg trenera Barselone, Tita Viljanovu. Čim utihne aplauz namenjen velikanima, pažnja cele Evrope biće usmerena na teren, skupocene fudbalere i zamisli dvojice trofejnih stručnjaka - Karla Anćelotija i Pepa Gvardiole.\nTrener Bajerna dugo je pripremao ekipu da u završnici Lige šampiona pruži maksimum. Odavno lišena imperativa pobede u Bundesligi, Gvardiolina ekipa pokazaće u utorak uveče da li je sposobna da ponovi prošlosezonski uspeh i pod aktuelnim trenerom.\n"Mislim da nije važno koga će Real izvesti na teren. Ne mogu da sudim o tome. Anćeloti će odlučiti. Njihovih 11 igrača će napadati i braniti se zajedno. Uvek postoje igrači koji mogu da odluče, Bejl, Isko ili bilo ko. Moramo da budemo koncentrisani na ceo tim", rekao je španski trener.\n"Real je veoma brz tim i mnogo trči. Ako protiv njih izgubite loptu, morate da što pre zatvorite prostor i postavite se dobro defanzivno. Madrid u većini utakmica dominira utakmicom i to je još jedan od razloga zbog kojih moramo biti spremni na sve. Pokušaće da brane prednost 90 minuta", dodao je Gvardiola.\nSumnja oko Ronaldovog nastupa ovog ponedeljka ne postoji. Portugalac je prošlog vikenda blistao protiv Osasune (dva gola) i dokazao da je zalečio povredu kolena. Ostaje dilema oko nastupa Velšanina Gereta Bejla, mada se ne može nazvati velikom, jer je realno da zaigra, nakon što je preležao grip.\nReal je došao do stepenika na kojem se prethodnih sezona saplitao. Igrao je poslednja tri polufinala Lige šampiona i svaki put ispadao. Madriđani će deseti prelazni, dugo iščekivani trofej, morati da najpre "izbace" iz trofejne sale Bavaraca.\nSa druge strane, Bajernu bi plasman obezbedio i mesto u istoriji, kao prvom timu koji je nastupio u tri uzastopna finala.


Nagrada "Dušan Bogavac" za 2012. Marku Somborcu - Ist Media\n06:31: AM četvrtak 22 oktobra, 2020\nNagrada "Dušan Bogavac" za 2012. Marku Somborcu\nNaslovi.net Srbija Некатегоризовано\nPosted on 17. oktobra 2012. at 13:45 by Ist Media\nŽiri novinarske nagrade „Dušan Bogavac“ za etiku i hrabrost odlučio je da dobitnik za 2012. godinu bude karikaturista Marko Somborac.\nVeć godinama karikaturista Marko Somborac svojim nadahnutim i veštim crtačkim perom odslikava moderno srpsko društvo, zaglibljeno u blato korupcije, dirigovanih medija i tajkunskih interesa, sa nerazvijenim demokratskim institucijama. Njegovi satirični stripovi u dnevnom listu Blic na maestralan način govore o „našim danima“, odupirući se manipulacijama, demagogiji i kretenizaciji javnosti.\nOve godine, u užem izboru za nagradu „Dušan Bogavac“ bili su i novinar Čaba Presburger, doskorašnji glavni urednik lista „Mađar so „, novinarski tim TV emisije Insajder i Centar za istraživačko novinarstvo NUNS-a.\nŽiri je radio u sastavu Dinko Gruhonjić, Ljubomir Živkov, Vukašin Obradović, Filip Mladenović i Branka Bogavac.\nCeremonija dodele novinarske nagrade „Dušan Bogavac“ za etiku i hrabrost održaće se u sredu, 24. oktobra 2012. u 12 sati u prostorijama NUNS-a, na II spratu Doma novinara Srbije, Resavska 28.\nPosted by Ist Media - 9. jula 2020. 0\nPosted by Ist Media - 14. novembra 2019. 0


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Društvo :: Jedinstvenim djelovanjem štitimo djecu na internetu\n23. 09. 2021. 12:19 >> 12:21 0\nBRĐANIN OTVORIO SEPCA KONFERENCIJU\nJedinstvenim djelovanjem štitimo djecu na internetu\nJedinstvenim djelovanjem na regionalnom i međunarodnom nivou doprinosimo zaštiti najaranjivijih grupa, posebno naše djece u internet okruženju, kazao je direktor Uprave policije Zoran Brđanin.\nOn je to kazao danas u Budvi otvarajući konferenciju Asocijacije šefova policija zemalja Jugoistočne Evrope (SEPCA) o sajber kriminalu koja je organizovana u okviru predsjedavanja Uprave policije Crne Gore tom Asocijaciom.\n"Razvoj tehnologije je doprinio boljoj komunikaciji i razmijeni informacija, međutim ovaj proces praćen je i širokim spektrom bezbjednosnih izazova, među kojima se izdvajaju dva važna aspekta sajber kriminala, a to su onlajn radikalizacija koja vodi ka nasilnom ekstremizmu i seksualna eksploatacija djece", navodi se u saopštenju.\nBrđanin je na otvaranju konferencije kazao da: "Jedinstvenim djelovanjem na regionalnom i međunarodnom nivou doprinosimo zaštiti najaranjivijih grupa, posebno naše djece u internet okruženju".\n„Nadamo se da će ova konferencija ojačati ne samo nacionalni odgovor na sajber-kriminal, već i podržati regionalni odgovor kroz razmjenu podataka i unaprjeđenje odnosa među državama članicama“, kazala je Leirtroe.\nTakođe, konferenciju učestvuju predstavnici Republike Slovenije kao predsjedavajući Savjetom Evrope, čiji je priotritet tokom predsjedavanja jačanje borbe protiv sajber kriminala u Evropi, kao i predstavnici OEBS-ovog Odjeljenja za transnacionalne prijetnje, Europol-a, ICMEC-a i NVO Udruženje Roditelji.\n"Konferencija je organizovana uz podršku Misije OEBS-a u Crnoj Gori što svakako predstavlja potvrdu snažne podrške crnogorskoj policiji i regionalnoj saradnji u odgovorima na savremene bezbjednosne izazove", zaključuje se u saopštenju Uprave policije.\nZoran Brđanin SEPCA


Putin: Rusija i Italija najvažniji partneri - Sputnjik Srbija\n13:30 10.06.2015 (osveženo 16:19 05.10.2015) Preuzmite kraći link\nRusija i Italija su najvažniji partneri koji uvažavaju međusobne interese, izjavio je predsednik Rusije Vladimir Putin na ceremoniji otvaranja Svetske izložbe „Ekspo 2015“, koja se održava u Milanu.\n„Rusiju i Italiju povezuju izuzetno bliski odnosi“, rekao je Putin i podsetio da istorija trgovinskih, društvenih i kulturnih kontakata traje duže od 500 godina.\n„Italija je danas jedan od najvažnijih partnera Rusije po pitanju trgovine u Evropi, a pored toga Italija je istovremeno i jedan od najkrupnijih investitora u Rusiji. Mi sarađujemo na međunarodnom tržištu i nastojimo da uvažavamo obostrane interese“, naglasio je Putin.\nRuski predsednik je istakao da je Moskva među prvima podržala Italiju po pitanju održavanja Svetske izložbe u Milanu i dodao da je Rusija posvetila veliku pažnju pripremi svog nacionalnog paviljona.\nRuski predsednik Vladimir Putin boravi u poseti Italiji, u okviru koje će razgovarati sa italijanskim premijerom Mateom Rencijem u Milanu, a u Rimu sa predsednikom Italije Serđom Matarelom.\nNešto kasnije, ruski predsednik posetiće Vatikan gde će se sresti sa poglavarom Rimokatoličke crkve papom Franjom.\nposeta, EKSPO 2015, Vladimir Putin, Italija


Moderna i Džonson i Džonson traže da se odobre busteri uoči sastanka FDA\nARHIVA - Vakcinacija u Las Vegasu (Foto: AP /John Locher)\nModerna i Džonson i Džonson saopštili su u utorak da bi američki regulatori trebalo da odobre buster doze vakcina tih kompanija protiv Kovida 19, pozivajući se na podatke koji pokazuju da se tokom vremena smanjuje delotvornost vakcine.\nKompanije su to saopštile u dokumentima objavljenim uoči sastanka nezavisnih eksperata Uprave za hranu i lekove (FDA) u četvrtak i petak na kojem će se raspravljati o dodatnim dozama Modernine i Džonson i Džonson vakcine.\nModerna se pozvala na podatke koji pokazuju benefite buster doze po javno zdravlje i založila se da se ona odobri za starije od 65 godina i za pojedince koji su u visoko rizičnim grupama.\nU Sjedinjenim Državama trenutno se daje treća doza Fajzer/Bajontek vakcine koja je preporučena za starije od 65 godina, osobe kod kojih postoji veliki rizik od teških simptoma Kovida, kao i one koji su najviše izloženi virusu.\nDžonson i Džonson takođe je naglasio prednosti bustera, navodeći da podaci te kompanije sugerišu da bi druga doza vakcine mogla da pomogne pojedincima u visoko rizičnoj grupi dva meseca posle primanja prve, i šest meseci za Amerikance koji su u manjoj opasnosti od teških oboljenja.\nDžonson i Džonson vakcina se daje u jednoj dozi, za razliku od Fajzerove i Modernine za koje su potrebne dve.\nEksperti FDA će o busteru Moderne raspravljati u četvrtak, a kompanije Džonson i Džonson u petak.\nNakon što eksperti daju svoje preporuke, Uprava donosi odluku o tome da li će odobriti bustere. Zatim se sledeće nedelje sastaje odbor Centara za kontrolu i prevenciju bolesti (CDC) koji će ponuditi više detalja o tome ko bi trebalo da ih primi, a konačnu odluku donosi direktor CDC-a.\nStudija: Vakcina Džonson i Džonson efikasna 94% posle dodatne doze\nStudija o Sinofarmu: Antitela opadaju pet meseci posle revakcine, treća doza ih vraća


Ja ću primiti prvu vakcinu koja bude došla u Srbiju da bi ljudi mogli da vide koliko verujemo u to i koliko je važno. Ja ću da primim od prvog proizvođača, ko god to da bude, Ana će da primi od drugog, neko treći od trećeg, svejedno nam je. Važno nam je da ljudi mogu da prime vakcinu, da možemo da obezbedimo sigurnost i zdravlje za naše građane - izjavio je Aleksandar Vučić u oktobru prošle godine na konferenciji za medije održanoj u sedištu SNS-a.\nVakcinacija, FOTO: ATA Images\n- Mi ćemo gledati da ljudima u Srbiji ponudimo sve vrste vakcina, pa neka ljudi biraju, što mislim da je fer. A ja mislim da je svaka vakcina dobra. Kada mi vi sa N1 kažete da je neka vakcina loša, ja ću baš tu da primim, samo da bih pokazao narodu da su sve vakcine dobre - rekao je Vučić nakon polaganja kamena temeljca za izgradnju fabrike guma u Inđiji, u decembru prošle godine.\n- Pitate me ko će prvi da primi vakcinu, ako bih rekao da sam to ja, kažete: "Jesi video? On prvo sebe da obezbedi, a neće našim starim ljudima". A ako kažem - stari ljudi, "njih ćeš da otruješ, ne sebe". Znam ja kako to ide... Kao signal da je vakcinacija potrebna i dobra, neko iz vrha države će da primi vakcinu, a sada, da li će Ana ili ja ili Darija, videćemo - kazao je Vučić tim povodom.\nMeđutim, tokom januara ove godine, Vučić se dva puta "vadio" na bolest koja ga sprečava da primi vakcinu.\n- Imao sam nedavno jednu drugu infekciju, ne koronu, pa mislim da ću za desetak dana dobiti ovu vakcinu, kako bih pokazao ljudima da je vakcina bezbedna i kvalitetna - pravdao se Vučić, da bi koji dan nakon ove dao sledeću izjavu:\n- Bio sam nešto bolešljiv, pa mi je Lončar zabranio, tako da ću verovatno za vikend da primim kinesku vakcinu.\nZatim je Vučićevo opravdanje bilo da "neće da se koristi privilegijama" i da ima ugroženijih od njega.\n- Ima li smisla da se ja vakcinišem, ipak sam mnogo mlađi i nisam toliko bolestan, da budem u prvh 500.000 kada znam da ima ugroženijih od mene... Ne želim da imam više prava ili bilo kakvu privilegiju, što ne znači da su vakcinisani imali privilegiju, ali ja moram o tome da brinem - objašnjavao je Vučić.\nPotom je počeo da izigrava i skromno čeljade.\n- Pozivam ljude da se vakcinišu, a ja ću smeti i imati pravo da to učinim kada se vakciniše više od milion i po, dva miliona ljudi - izjavio je naprednjački lider.\nTokom konferencije za medije sa ambasadorkom Kine, Čen Bo, Vučić je rekao da je konačno došlo vreme da se i on vakciniše, i to vakcinom kineskog proizvođača "Sinofarm".\n"Režim menja plan vakcinacije i igra se životima ljudi"\n- Ja sam želeo kinesku, ali koju god da mi kažu ja ću da se vakcinišem - najavio je Vučić, koji je nakon par dana rekao da će to učiniti u Merošini ili Žagubici, što je ponovio i tokom posete Bahreinu.\nIpak, sve je ostalo na pukim izjavama, a poslednje opravdanje je bilo manjak vakcina.\n- Imamo manjak vakcina u ovom trenutku, čekam sledeću isporuku i verujem da ću krajem nedelje ići da se vakcinišem - rekao je Vučić gostujuću u četvrtak na RTS, a lokacijama Merošini i Žagubici dodao je i Rudnu Glavu.\nDa li se Vučić plaši igle, da li je, uprkos javno izrečenim stavovima, intimno antivakcinaš, da li boluje od neke bolesti koja ne dozvoljava vakcinaciju... samo su neka od nagađanja u javnosti. U svakom slučaju, Vučić je pokazao koliko on i njegovi ljudi veruju u vakcinaciju.\nSve u svemu, Vučić se još nije vakcinisao, a kad će, ne znamo.\nDačić: Užičko kolo deo kolektivnog ludila zbog korone


NEDELJNI PREGLED VESTI IZ ZEMLJE I SVETA SA KLASNIH POZICIJA – 09.02.2020.\nSOLIDARNOST SA HUGOM GUTIEREZOM\nDesničarska vlada na čelu sa predsednikom Čilea Sebastijanom Pinerom je pokrenula progon protiv komunista i svih progresivnih snaga, koji od 18. oktobra protestvuju protiv antinarodnih mera. U tom talasu nasilja, oni su se obrušili na druga Huga Gutiereza, potpresednika Komunističke partije Čilea i jednog od najpoularnijih političara u ovoj zemlji. Drug Gutierez je optužen zbog “podsticaja na nasilje”. Takva optužba je tragikomična, jer jedini koji sprovodi nasilje u Čileu je antinarodni režim na čelu sa Pinerom.\nDrug Gutierez i Komunistička partija Čile su odbacili sve optužbe kao lažne, smatrajući da je licemerno da desničarski režim koji sprovodi nasilje nad sopstvenim narodom optužuje one koji se bore protiv toga nasilja za nasilje. Drugovi iz Čilea napominju da bez obzira na represiju, ujedinjeni narod će srušiti marionetski krvavi i diktatorski režim Sebastijjana Pinere, koji je jedan od glavnih saveznika SAD-a u Južnoj Americi.\nSve komunističke i porgresivne snage u svetu su osudili represiju dikatora Sebastijana Pinere i solidarisali su se sa drugom Hugom Gutierezom. Diktatorski režim u Čileu, u kom se nalaze mnogi ljudi iz doba krvavog diktatora Piničea, uz pomoć SAD-a, domaćeg i stranog krupnog kapitala, sprovodi čeličnu diktaturu, koja je usmerena prema radnom narodu.\nMOĆ KUBANSKE MEDICINE\nKineski doktori u borbi protiv Korona virusa koriste kubanske antiviruse. Kuba proizvodi jedan od mogućih lekovitih tretmana u borbi protiv ove bolesti.\nRekombinatni interferon Alfa 2b (IFN rec), antivirus koji proizvodi kubanska biotehnička industrija, kineski lekari su počeli da koriste za lečenje ljudi koji su zaraženi korona virosom, koji je pogodio više od 28.000 ljudi, od čijih posledica je umrlo 564 osobe širom sveta.\nOd 25. januara Čang Heber Kompanija, koja je locirana u gradu Šenženu, proizvodi čuveni kubanski antivirus, koji je jedan od 30 lekova izabranih od strane Nacionalne zdravstvene komisije zbog svog potencijala da leči respiratorne bolesti.\nTrenutno, IFN rec je korišćen u borbi protiv zaraženih HIV infekcijom, respiratornih oboljenja, genitalnih bradavica i hepatitisa B i C, a takođe postoje rezultati u terapijama protiv različitih tipova kancera.\nČang Heber i Bioteč kompanije koje su udružene unutar okvira kinesko – kubanske saradnje u biotehnološkom sektoru, koji ima širok dijapazon za budućnost ekonomskog rasta.\nKina se nemilosrdno bori protiv koronavirusa i njegove pneumonije. U nedostatku efikasne vakcine, Kina na pacijente primenjuje kombinaciju vrhunskih antivirusnih sredstava i proizvoda iz tradicionalne medicine.\nKineski doktori su takođe testirali nove tretmane kmbinujući Remdesivir, koji je korišćen protiv Ebole, Ritona virusa, kao I u borbi protiv HIV/AIDS infekcije, Zaveska, koji su uspešno uništili određene lipide.\nANTIFAŠISTI SRUŠILI KOALICIJU LIBERALA I FAŠISTA\nNovoizabrani premijer nemačke pokrajine Tiringije Tomas Kemerih (FDP) podneo je ostavku pod pritiskom antifašističke javnosti. On je na tu funkciju izabran uz pomoć jednog glasa neonacističke partije Alternative za Nemačku (AFD). Od izbora do ostavke na funkciji pokrajinskog premijera bio je samo 24 sata i 34 minuta, a morao je podneti ostavku zbog snažnog antifašističkog pritiska javnosti u Nemačkoj. Uz AFD, on je dobio podršku I konzervativne CDU Angele Merkel.\nKomunistička partija Nemačke (DKP) ističe da AfD (Alternativa za Nemačku) je rezultat rasta desnice u Nemačkoj. DKP napominje da uspon desnice obeležen agresivnošću na spoljnopolitičkom planu, ratnom politikom i naoružavanjem, uz praćene agresivne politike na unutrašnjem planu koja se odnosi na militarizaciju, policijske zakone i antinarodnu politiku otvara na velika vrata uspon neonacizma. Taj rast desnice ne potiču i ne podržavaju samo stranke CDU (Kršćansko-demokratska unija) i FDP (Liberali), već i SPD (Socijaldemokrati) i Zeleni.\nPrema DKP, buržoaske partije AfD koriste za raskol i uništenje otpora ratnoj politici, opštenardonj pljački i smanjenju demokratije, kako bi se odvratila pažnja od pokretača takve politike koji se zasniva na kapitalu i vlasti koje sprovode buržoaske partije. AfD se koristi da bi se zavadili oni koji pate od takve politike, ali i kao reakcionarna opcija ukoliko drugačije ne bude bilo moguće. Izbor zastupnika FDP-a s glasovima AfD-a i CDU-a danas se naziva i „probijanjem leda“ od strane odgovornih za rast desnice. Buržujske partije ističu da je to nov kvalitet. Međutim, nov kvalitet koji se sasvim logično uklapa u politiku vladajuće klase u Njemačkoj.\nZa jasan cilj i uspeh borbe, nužna je i spoznaja da politika „maženja“, prilagođavanja antinarodnoj politici i revizije istorije, kakvu praktikuje većina Levice (Die Linke) u Tiringiji, nisu deo rešenja, već deo problema, zaključuju drugovi iz KP Nemačke.\nGRČKI RADNICI PROTIV MERA ŠTEDNJE\nProkomunistički sindikat PAME u Grčkoj, je 6. februara u Atini organizovao masovne demonstracije protiv aninarodnih mera koje sprovodi vlada Grče predvođena konzervativcima Iz Nove demokratije. Povod za masovne demonstracije je bio novi zakon koji želi da oduzme prava socijalne sigurnosti grčikim radnicima.\nDrugovi iz PAME-a su istakli da sadašnja vlada na čelu sa Novom demokratijom, kao i sve buržoaske vlade vode antinarodnu politiku u skaldu sa interesima krupnog kapitala, a protiv radnog naroda. Oni vode politiku mera štednje, a to znači oduzimanje od radnika i davanje bogatima. PAME odbacuje sve mere koje sadašnja vlada propisuje i ističe da neće stati sa demonstracijama dok Grčka vlada ne povuče antinarodne mere.


Upravni odbor Elektroprenosa BiH: Entitetima 98 miliona maraka – Magazin Plus\nHome/Upravni odbor Elektroprenosa BiH: Entitetima 98 miliona maraka\nUpravni odbor Elektroprenosa BiH donio je odluku o raspodjeli 98 miliona KM dobiti entitetima, i to u odnosu 58 naprema 42 posto, kakva je i vlasnička struktura u toj kompaniji.– Ova odluka treba biti prihvaćena i od Skupštine akcionara Elektroprenosa, koja će biti održana naredne sedmice. Time će se steći i pretpostavke za podjelu novca, kazao je u obraćanju novinarima, nakon današnje sjednice Upravnog odbora Elektroprenosa BiH, član UO Enis Šantić.\nDirektor Elektroprenosa BiH Matan Žarić ranije je pojasnio da su, nakon što su 25. marta ove godine na snagu stupile izmjene Zakona o osnivanju Kompanije za prenos električne energije u BiH, stvorene pretpostavke da Skupština akcionara Elektroprenosa, na prijedlog Upravnog odbora, donese odluku o raspodjeli dobiti, uključujući i akumuliranu dobit. Izmjene Zakona o Elektroprenosu BiH, prošle su godine inicirali entitetski premijeri Željka Cvijanović i Nermin Nikšić, a novac od dobiti te kompanije biće iskorišten u očuvanje budžetske likvidnosti.\nUpravi odbor, saopštio je Šantić, donio je i odluku o razrješenju stare i izboru nove uprave kompanije, koju čini pet direktora, a koji će na dužnost stupiti nakon što njihovo imenovanje potvrdi Skupština Elektroprenosa.\nŠantić je kazao da su članovi Upravnog odbora usvojili i trogodišnji plan investicija, što će predstavljati i prve radove na izgradnji i sanaciji elektroprenosne mreže u BiH nakon osam godina. Prema njegovim riječima, shodno elaboratu o investicijama koji sadrži više od stotinu stranica u prvoj fazi, planira se izgradnja 12 trafostanica i dalekovoda snage 400 kilovolta, te iznalaženje najoptimalnijeg rješenja za trafostanicu Termoelektrane Ugljevik.\n– Stručna ekipa generalno će sagledati ovaj plan i odrediti koji su segmenti prioritetni, izjavio je Šantić, te dodao kako je u ovom trenutku teško precizirati o kojoj sumi novca je riječ, jer se radi o milionskim poslovima koji će biti finansirani iz ostatka akumulirane dobiti Elektroprenosa u iznosu od 200 miliona maraka.\nNa sjednici Upravnog odbora razmatrana je i kadrovska struktura Elektroprenosa BiH, te donesen zaključak o potrebi zapošljavanja stručnih ljudi. Na sjednici je donijeta odluka i o formiranju novog odbora za reviziju ove kompanije, te razmatran izvještaj o njenom poslovanju za 2012. godinu pošto se, naveo je Šantić, rezultati rada za prošlu godinu još sumiraju.\nU obraćanju novinarima, Šantić je izrazio nadu da će u narednom periodu biti daleko bolja saradnja uprave kompanije i Upravnog odbora, koja će se direktno odraziti i na kvalitet funkcionisanja Elektroprenosa BiH, koji godinama nije obavljao svoju osnovnu djelatnost.\n– Kompanija je složena, sa mnogo finansijskih, tehnoloških i pravnih problema i zato nam trebaju novi stručni kadrovi, kao i bolja saradnja sa kompanijama iz oblasti kojom se bavimo, zaključio je Šantić.\nMameledžija Mirza - akademski slikar


Očekuje se da gost upiše nova 3 boda - Sportske novosti\nNaslovna Fudbal H2H Fudbal Očekuje se da gost upiše nova 3 boda\nOčekuje se da gost upiše nova 3 boda\nDrugo kolo Island Liga Kupa nam donosi meč između Fjolnira i Fylkira koji je na programu u terminu od 16h po našem vremenu. U 1. kolu je Tortur savladao Fjolnir sa 4:3, dok je Filkir pobedio Vestmaneju sa 3:2.\nNa 6 poslednja međusobna meča uvek je viđena pobeda Fylkira uz najmanje 2 gola na meču. Ukupno je Fylkir u pomenuta 6 meča slavio uz gol razliku 22 : 6, što je prosek od 4.5 gola po meču. Pobeda gosta donosi kvotu od @1.65, a hrabriji mogu kombinovati sa golovima po kome je i samo takmičenje prepoznatljivo.\nMeđusobni mečevi: FJOLNIR – FYLKIR\n30.01.21 CUP Fjolnir Fylkir 2 : 3\n25.08.20 PEP Fylkir Fjolnir 2 : 0\n04.07.20 PEP Fjolnir Fylkir 1 : 2\n19.01.20 CUP Fylkir Fjolnir 5 : 3\n31.01.19 CUP Fjolnir Fylkir 0 : 3\n29.09.18 PEP Fylkir Fjolnir 7 : 0\nNaslovna fotografija: Gerrard Fisher by Unsplash\nPrethodni tekstDominantna predstava Đokovića za devetu titulu u Australiji\nSledeći tekstRedovno dolaze do pobede, ali ne mogu da sačuvaju svoju mrežu!\nLider će opravdati ulogu favorita\nStefan J - 1 marta, 2021\nVečeras će u terminu od 18:30 u Nemačkoj u hokeju na ledu, sastati ekipe Mannheim i Nurnberg. Mannheim je lider sa 8 boda više...\nFudbalska mafija Srbije – Insajder, Pravila igre I deo\nTradicija ukazuje da golmani u Švajcarskoj neće imati puno posla\nDomaćin je savladao ovog protivnika 6 puta u nizu!


Savo je streptomicin za Zvezdu, Partizan opet dobio derbi! – Naši u svetu\nObjavljeno 22/09/19 u 19:57\nEkipa Partizana je uspela da slavi u “večitom derbiju”, 161. po redu i to rezultatom 2:0 (0:0). Miloševićev tim je igrao sjajno, dok je Crvena zvezda totalno podbacila.\nPartizan je danas bio bolji u prvom poluvremenu, agresivniji, a već u trećem minutu su mogli preko mladog Stevanovića do gola. Asano je pronašao mladog fudbalera na desnoj strani, a Stevanović je šutirao pored gola.\nU nastavku Crvena zvezda je imala par opasnih napada, ali bezuspešnih, dok je na drugoj strani Partizan imao inicijativu i stvorio je par poluprilika.\nStevanović je imao još jedan udarac, Sadik dobar pokušaj petom, ali promene rezultata do kraja poluvremena nije bilo. Vulić je za Crvenu zvezdu šutirao nakon povratne Marina iz kontre, ali je njegov udarac blokirao Ostojić.\nCrvena zvezda je bila slaba u prvom delu igre, Milojević je bio besan u par navrata jer njegovi izabranici nisu uradili ono što im je rečeno, pa smo morali da sačekamo drugo poluvreme za nešto ozbiljnije.\nFantastična šansa za Partizan na startu drugog poluvremena. Sadik je odlično odložio loptu za Natha koji mu uzvraća pas, Sadik se našao u veoma izglednoj šansi, ali je šutirao veoma loše i Borjan je dobro intervenisao i sačuvao svoj tim.\nPartizan bolji i u nastavku, a Crvena zvezda je imala problem i da dođe do šesnaesterca, da ne pričamo o stvaranju šansi.\nUsledio je jedan period kada niti jedna ekipa nije igrala dobro, Milošević se ljutio i na sudije i na svoje igrače, mnogi od nas su pomislili da je napravio grešku uvođenjem Sume i Tošića, ali to nije bila istina.\nDesio se 84. minut, Asano je ukrao loptu, dodao do Sume, ovaj je uputio neodbranjiv udarac koji je završio u rašljama gola Borjana za 1:0! Da bude čarki pobrinuo se Suma, proslavio je gol pred “Delijama”, što je zasmetalo Borjanu koji je odmah reagovao.\nU nastavku jedina šansa za Zvezdu na ovoj utakmici, Marko Marin je mogao u 89. minutu da donese Zvezdi izjednačenje nakon što je lomio odbrambene igrače crno-belih, ali je prebacio gol.\nNakon toga je Vulić morao da prekine akciju Partizana nakon čega je dobio crveni karton, a samo minut kasnije, Partizan stiže do 2:0 i to preko još jednog rezerviste, Zorana Tošića. Rajko Brežančić je uspeo da uputi fantastičan centaršut, Bambi je bio na pravom mestu i postigao je gol za konačnih 2:0.\nSvetska meteorološka organizacija: Poslednjih pet godina su najtoplije u istoriji merenja\nKeln: Protest zbog rodne neravnopravnosti u katoličkoj crkvi\nČetvrta Zvezdina letnja meta, ”Delije” će biti oduševljene!\nKlubovi postigli dogovor, Zvezda na kraju sezone ostaje bez jednog od najboljih?\nGotovo? Džordan Lojd našao angažman, veliko iznenađenje?!\nKakva drama u ”Pioniru”, nestao TV prenos, ali Zvezda je dobila derbi!


Predstavljanje Srbije u okviru Savske konvencije u Ljubljani – Дечји културни центар Београд\nPredstavljanje Srbije u okviru Savske konvencije u Ljubljani\nĐaci Ugostiteljsko-turističke škole Stojan Kljajić, Aleksandar Colić, Jovana Spasić, Jovana Ratkov i Dimitrije Stojanović sa svojom profesorkom Mirom Nikolić su predstavljali Srbiju na Parlamentu mladih “Sliva reke Save” u Ljubljani.\nOni su učestvovali na konkursu pod nazivom “Vode u slivu reke Save – razvoj i zaštita” koja je raspisala Savska komisija u okviru 3. Parlamenta mladih u saradnji sa UNESCO-om za učenike srednjih škola. Predmet takmičenja je izrada scenaria za crtani film namenjen deci od 4-8 godina čija bi osnovna poruka trebalo da bude razvijanje svesti o razvoju i zaštiti prirodnih lepota reke Save.\nStori bord za crtani film koji je ova ekipa napravila u saradnji sa Marijom Lazarevski, stručnoim saradnikom Studia za animirani film Dečjeg kulturnog centra Beograd, je bio zapažen na prezentaciji u okviru Parlamenta.\nPripremajući se za ovaj Parlament đaci su tokom prošlog leta posetili Ratno ostrvo na kome se i dešava radnja animiranog filma “Da nam reka Sava bude plava”.\nČetrtak 6. novembra 2014. godine – Velika sala DKCB\nStory board – “Da nam reka Sava bude plava”\n⟵ Nedeljni program za period od 8. do 14. novembra 2014. godine\nProsvetni pregled – Oaza dobrog duha ⟶


ARHIVA - Put Bar-Boljare u Crnoj Gori ( Foto: Rojters/Stevo Vasiljevic)\nKada je Crna Gora prije sedam godina pozajmila od Kine 809 miliona eura za 41 kilometar svog prvog autoputa, usamljene kritike i upozorenja na opasnost od dugovanja Kini tadašnja Vlada je odbacivala kao neutemeljene, a uzimanje kredita od kineske državne Eksim banke pravdala time što su evropske banke odbile dati novac.\nSedam godina kasnije, mnogi strahuju da upravo kredit za taj najveći infrastrukturni projekat u istoriji zemlje postaje kamen o vratu crnogorske ekonomije oslonjene na turizam, posebno nakon kraha prošlogodišnje turističke sezone zbog pandemije Kovida 19, koja je zemlju gurnula u recesiju. Uoči dospijeća prve rate od oko 55 miliona eura, nova crnogorska Vlada je nedavno u Briselu zatražila pomoć u refinansiranju duga prema kineskim povjeriocima.\nGovereći pred Odborom za vanjske poslove Evropskog parlamenta (AFET), vicepremijer Dritan Abazović je upozorio na opasnost od kineskog uticaja u Crnoj Gori.\n„Molimo vas da nam pomognete da vratimo taj novac, da taj zajam zamijenimo za zajam kod neke evropske banke, da sklopimo saradnju sa nekom evropskom finansijskom institucijom i da prekinemo kineski uticaj”, rekao je Abazović.\nPolovinom aprila iz Evropske unije (EU) je potvrđeno da je Podgorica uputila i zvaničan zahtjev Evropskoj komisiji kojim je zatražena pomoć evropskih institucija da se kineski dug diversifikuje i obezbijede sredstva da se završi preostali dio puta.\nEU nema mehanizam koji bi joj omogućio da direktno pokrije ili refinansira dugovanja Crne Gore prema drugima, ali su u Briselu zabrinuti zbog socijalnih, ekonomskih i finansijskih efekata kineskih poslovnih aranžmana u regionu. U EU strahuju da bi Crna Gora mogla da bude još jedna žrtva kineske “dužničke diplomatije” i da će Peking nastojati da kredit pretvori u politički kapital ako Crna Gora ne bude mogla da vrati zajam.\nVisoki komesar EU za proširenje i politiku susjedstva Oliver Varhelji rekao je početkom maja da EU razmatra mogućnosti da pomogne Crnoj Gori.\n"Radimo na mogućem rješenju da pomognemo Crnoj Gori da se suoči s poteškoćama stvorenim prethodnim aranžmanom koji se čini glavnom finansijskom preprekom u životu Crne Gore", rekao je Varhelji prilikom nedavne posjete Podgorici.\nIstraživanje javnog mnjenja u Crnoj Gori, navedeno u izvještaju Evropskog parlamenta usvojenom 19.maja 2021, pokazuje da više od tri četvrtine stanovništva (76.6%) podržava članstvo u EU. U regionu Zapadnog Balkana to je jedna od najviših stopa javne podrške EU, pa u Briselu vode računa i o tome da nastojanja za pomoć Crnoj Gori u rješavanju dugovanja prema Kini ne okrnje vidljiv evropski uticaj.\nVašington takođe prati situaciju i čeka ishod razgovora na relaciji Podgorica - Brisel.\nZamjenik pomoćnika državnog sekretara za Evropu i Evroaziju, Metju Palmer za Glas Amerike kaže su Sjedinjene Države, kao saveznik i partner Crne Gore “uvijek otvorene za razgovor o specifičnim izazovima sa kojima se (Crna Gora) suočava”, ali naglašava kako je bitno, ne samo za Crnu Goru, već i za ostale države u regionu, da ozbiljno razmotre sve obaveze koje proističu iz ugovora sa drugim vladama i državama.\n“Kina je poznata po predatorskim zajmovima, pri čemu je zaista iskorišćavala drugu stranu u ugovorima koje su sklopile kineske kompanije. Stoga je obaveza država na Zapadnom Balkanu da budu vrlo oprezne kada su u pitanju ugovori sa zemljama koje su poznate po toj negativnoj praksi, ukljućujući ne samo Kinu, već i Rusiju”, kaže Palmer.\nPalmer: SAD trajno uz Crnu Goru - i u dobrim i u lošim vremenima\nU saopštenju od 13. aprila, nakon što je Crna Gora zatražila pomoć EU, Kina je preko svoje ambasade u Podgorici objavila da njene “investicije nemaju bilo kakve geopolitičke motive”, naglašavajući kako je nepravedno kineske investicije smatrati negativnim.\nKolateral i druge odredbe kontroverznog ugovora\nKao mala članica NATO-a, sa relativno slabim institucionalnim kapacitetom, Crna Gora je, strateški, idealna meta za širenje kineskoj uticaja u Evropi. Zapadni saveznici sa pažnjom gledaju na kineske geopolitičke investicije u značajne infrastrukturne objekte u Evropi, poput puteva, pruga i luka. Stoga, nije čudo što se u pozadini diskusije o pomoći Crnoj Gori da se izbori sa dugovanjima prema Kini u prvom planu našao argument da je važno spriječiti Peking da preuzme još jednu luku u državi članici NATO.\nKineska državna kompanija (COSCO Shipping Lines) je većinski vlasnik luke u Pireju (Grčka), kontoliše 47 odsto vlasništva luke u Đenovi (Italija) i 35 odsto luke u Roterdamu (Holandija).\nSpekulacije da bi Kina mogla da preuzme luku u Baru, na Jadranskom moru, pokrenute su nakon što je objelodanjeno da bi luka mogla da bude kolateral ukoliko Podgorica ne bude mogla da vrati kredit.\nKina je povjerilac oko petine ukupnog javnog duga Crne Gore, koji je dostigao 4.4 milijarde eura, odnosno više od 105 odsto bruto društvenog proizvoda.\nKineski zajam za prvu dionicu autoputa podigla je 2014. godine prethodna crnogorska vlast, pod vođstvom sadašnjeg predsjednika Mila Đukanovića. Vlada premijera Zdravka Krivokapića, koja je uz podršku minimalne parlamentarne većine stupila na dužnost u decembru 2020. godine, pokušala je da se distancira od projekta autoputa, koji je – svojevremeno, iz opozicionih klupa - kritikovala kako zbog visokog zaduženja, tako i zbog netransparentnosti tenderskog procesa, moguće korupcije i rizika da bi državnu imovinu Kinezi mogli da prisvoje kao kolateral.\nIzgradnja autoputa po planu, premijer impresioniran\n“Zajmoprimac se neopozivo odriče imuniteta po osnovu suverenosti ili na drugi način za sebe ili svoju imovinu, osim imovine koja se odnosi na diplomatsko-konzularna predstavništva i vojne imovine, u vezi sa bilo kojim arbitražnim postupkom u skladu sa članom 8.5 ovog ugovora ili izvršenja bilo koje arbitražne odluke”, navedeno je, između ostalog u ugovoru sa kineskim povjeriocima o preferencijalnom zajmu, koji je objavljen u decembru 2014.\nLider Pokreta za promjene iz vladajućeg Demokratskog fronta, Nebojša Medojević bio je jedan od najglasnijih protivnika “kineskog posla” izgradnje autoputa kroz Crnu Goru. Za Glas Amerike, Medojević podsjeća da su dvije međunarodne studije, sprovedene 2006. i 2012. godine, utvrdile kako autoput nema ekonomsku opravdanost i ističe kako vlada koja je sklopila aranžman sa Kinezima “nije na uobičajeno profesionalan način zaštitila interese države Crne Gore u ovako velikim projektima, praveći nekoliko ozbiljnih propusta koji su doveli u pitanje njen suverenitet i teritorijalni Integritet.”\n“Mi smo prihvatili da se odričemo suverenosti nad teritorijom i državnom imovinom, u slučaju spora, pa bismo tako mogli ostati bez Luke Bar, nekih djelova crnogorske teritorije, a naravno, i ovog dijela autoputa koji bi pripao Kinezima”, kaže Medojević.\nOn dodaje da u ugovoru stoji i klauzula prema kojoj bi, ako država, primjera radi, ne plati dvije rate kredita, sve ostale rate došle na naplatu odjednom, te da bi kineska banka u naplati potraživanja prilikom spora imala prednost i prioritet u odnosu na ostale budžetske korisnike. “Još nešto, u slučaju spora jurisdikcija je u kineskim sudovima, koji su sudovi jednopartijske, komunističke države, pa se to u pravu smatra već presuđenom stvari”, tvrdi Medojević.\nIvan Brajović je kao ministar saobraćaja i pomorstva potpisao Ugovor o projektovanju i izgradnji autoputa, koji se odnosi na ugovor o zajmu. On odbacuje, u razgovoru za Glas Amerike, kritike da bi posao koji je tadašnja Vlada zaključila sa kineskim finansijskim i građevinskim firmama mogao da dovede do povećanja kineskog uticaja u Crnoj Gori.\n“Sama EU je decembra 2020. godine zaključila Sporazum sa Kinom o investicijama. Kina finansira većim dijelom neke velike projekte, poput Pelješkog mosta u Hrvatskoj, članici EU, koji realizuje ista kompanija koja gradi autoput u Crnoj Gori. Jedan broj država u regionu, poput Srbije, već ima desetak istovjetnih ugovora sa kineskim kompanijama i Exim bankom, vrijednih više milijardi dolara. Ali njima se to pitanje ne postavlja”, kaže Brajović.\nTvrdi da su kineska kompanija CRBC (China Road and Bridge Corporation) i Exim banka izabrani jer su dali najpovoljniju od prispjelih ponuda, te da je za njenu realizaciju poslužio ratifikovani Sporazum između dvije zemlje o saradnji u oblasti infrastrukture.\n“Kao što sam tada, i danas bih potpisao onaj i onakav ugovor koji je bio po jasnim kriterijumima najpovoljniji po Crnu Goru. Da je recimo Evropska Investiciona banka koja je poslala ponudu, ili neki drugi ponuđač, dostavio povoljniju, a ne mnogo nepovoljniju ponudu, prvi bih se založio za tu opciju. Ali, pravila su jasna, birala se najpovoljnija ponuda a ne ponuda prema državi iz koje ona dolazi po svaku cijenu”, kaže Brajović.\nOdgovarajući na navode kritičara “kineskog” posla o klauzulama koje Kinezima navodno omogućavaju pravo prvenstva naplate iz budžeta, ali i naplaćivanja duga u imovini ili teritoriji države, Brajović navodi da je “pravo prvenstvene naplate gotovo standardna klauzula ugovora o zajmu velike vrijednosti, kod najvećeg broja banaka i međunarodnih finansijskih institucija, posebno kada država za zajam ne izdaje državne garancije”.\n“U odnosu na veoma snažno prisutno spinovanje sa raznih adresa oko klauzule o odricanju od imuniteta, samo treba pažljivo čitati te odredbe ugovora (ugovori su javno dostupni) i poznavati međunarodne konvencije koje se odnose i na ovo pitanje”, rekao je Brajović i dodao da se država odriče imuniteta, kao strana u komercijalnom ugovoru, samo za vođenje ugovorene arbitraže, i da će poštovati odluku te arbitraže, ukoliko do nje ikada bude došlo.\n“Nikakvo oduzimanje teritorije, privrednih subjekata i ostale zlurade izmišljotine ne mogu doći u obzir. Uostalom, to i Ustav Crne Gore zabranjuje, a pobude za takve spekulacije su političke prirode”, kaže Brajović uz ocjenu da je “Crna Gora sposobna da uredno servisira svoje kreditne obaveze”.\nSličnu konstataciju, da Crna Gora može da finansira svoja dugovanja, saopštio je i crnogorski ministar finansija, Milojko Spajić, u intervjuu za Nova.rs rekavši kako da Crna Gora nije tražila da neko drugi otplati dugovanja države, već da ih potencijalno refinansira sa povoljnijim uslovima.\nJavni dug veći problem od kineskog kredita\nMajda Ruž (Ruge), viša saradnica u Evropskom savjetu za vanjske poslove sa sjedištem u Berlinu, kaže za Glas Amerike da je saglasna da se u ovom trenutku čini kako vlada Crne Gore neće imati poteškoća s otplatom kineskog zajma.\n“U svijetlu te činjenice, za žaljenje je što je verbalni zahtjev potpredsjednika vlade za pomoć EU, iako je proizveo prenaduvanu raspravu, na kraju umanjio povjerenje investitora i doveo do gubitka vrijednosti državnih obveznica”, kaže je Ruž.\nIpak, činjenica da Crna Gora trenutno nije u teškom fiskalnom položaju ne znači da će stvari tako i ostati, i da se, dugoročno gledano, oslanjanje na refinansiranje vladinog starog duga izdavanjem euroobveznica možda neće pokazati održivim.\n“Kao što sam napisala u našem izvještaju: Globalni finansijski uslovi trenutno su povoljni - omogućavaju Crnoj Gori međunarodno zaduživanje po relativno niskim kamatama, uprkos lošem kreditnom rejtingu - ali nastavak zaduživanja izdavanjem euroobveznica mogao bi postati teži ako se ti uslovi pooštre”, rekla je Ruž za Glas Amerike.\nOna kaže da problem nije u konkretnom kineskom kreditu, već u dugoročnoj ekonomskoj i fiskalnoj strategiji Crne Gore, podsjećajući da dug Crne Gore prema Kini iznosi 16% ukupnog duga.\n“Međutim, 52% spoljnog duga Crne Gore ima euroobveznice, koje vlada odlučuje da izda pod nepovoljnim uslovima otplate kako bi izbjegla MMF-ovu i EU-ovu konfiguraciju u ekonomskim i vladinim reformama”, rekla je i dodala: “Ovo ne može trajati vječno. Srednjoročno i dugoročno, održivost duga može postati veći rizik za zemlju od kineskog oduzimanja teritorije”, navodi Majda Ruž.\nU crnogorskoj opoziciji tvrde da se iza politizacije priče o dugu skrivaju pripreme preuzimanja kineskog kredita od drugih zemalja.\n“Mislim da je riječ o tome i da se zbog toga napravila tolika dramaturgija u Evropskom Parlamentu računajući na benevolentnost aktuelne evropske politike prema svim kritičarima koji ukazuju na štetnost bilo kakvih aranžmana sa Kinom”, kazao je crnogorski predsjednik i lider opozicione Demokratske Partije Socijalista, Milo Đukanović.\nPrva dionica najskupljeg autoputa gotova u novembru\nPrema prvobitnom ugovoru Vlade i CRBC-a, prva i najskuplja dionica crnogorskog autoputa koji bi trebao da poveže jadransku luku Bar sa mjestom Boljare na granici sa Srbijom trebala je biti gotova u maju 2019. godine, ali je zbog dva probijena roka i aneksa ugovora, završetak radova pomjeren za novembar 2021.\nMinistar finansija Milojko Spajić rekao je za Financial Times kako se radi o „najskupljem auto-putu na svijetu.“\nUgovorena cijena gradnje središnje 41 kilometar duge dionice planiranog autoputa od 167 kilometara, sa 107 mostova i vijadukata, bila je 809 miliona eura, ali je zbog naknadnih troškova za zaobilaznicu, pristupne puteve i drugu infrastrukturu uvećana za oko 90 miliona, ne računajući kamate.\nIvan Keković, građevinski inžinjer iz Podgorice, koji je među prvima u medijima ukazivao na potencijalne štete po državu i druge opasnosti od posla izgradnje autoputa, kaže da se “u projekat autoputa ušlo sa toliko diletantizma, svjesnog ili nesvjesnog - što bi bilo dobro da ispita neko nezavisno tužilaštvo - da nimalo ne čudi što se pojavilo toliko ’nepredviđenih’ radova, što su troškovi značajno uvećani, što se kasni dvije godine... “\nKeković vjeruje da je “Crna Gora ovim projektom izgubila šansu da već sada ima izgrađenu respektabilnu mrežu puteva kroz cijelu svoju teritoriju za mnogo manji iznos od ovog koji je potrošen za dionicu od 40-tak kilometara”.\n“Početna dionica će u cjelokupnom saobraćajnom smislu, izvjesno je, ostati za jedan vremenski period samo ‘ostrvo’, jer je nastavak izgradnje ostalih dionica, zbog mnogo, mnogo parametara, pod velikim znakom pitanja”, kaže Keković.\nKao primjer potencijalnog problema na ostalim dionicama, Keković navodi to što je predviđeno da trasa put prema moru prolazi kroz Nacionalni park Skadarsko Jezero.\nVlada Crne Gore: Ukupan javni dug 4,4 milijarde eura


Vesti online / Vesti / Svet / Iran obezbedio 950 tona uranijuma\nIran obezbedio 950 tona uranijuma\nDirektor iranske organizacije za atomsku energiju Ali Akbar Salehi izjavio je danas da je Iran obezbedio čak 950 tona zaliha uranijuma, što je povećanje za oko 400 tona otkako je Teheran 2015. postigao nuklearni sporazum sa zapadnim silama.\nSalehi je državnoj televiziji danas rekao da je Iran uvezao oko 400 tona uranijuma od 2015, čime je svoje zalihe, koje su do potpisivanja sporazuma iznosile oko 500 tona, povećao na količinu od 900 do 950 tona, prenosi AP.\nTo je, istakao je direktor iranske nuklearne egancije, dovoljno da Iran postigne svoj dugogodišnji cilj i nabavi 190.000 centrifugalnih mašina za obogaćivanje uranijuma u budućnosti.\nNuklearni sporazum ograničava iransko obogaćivanje uranijuma na 3,67 odsto, što je dovoljno za upotrebu u nuklearnoj centrali, ali je daleko ispod 90 odsto koliko je potrebno za izradu atomskog oružja.\nMeđutim, otkako su se SAD u maju povukle iz nuklearnog sporazuma sa Teheranom, Iran je najavio da će povećati kapacitet obogaćivanja uranijuma kako bi na ostale potpisnike izvršio pritisak da se drže sporazuma.\nIran preti: Ko proba da nam otme tržište nafte...\nTabloidi puni teorija zavere\nIzraelska ministarka u kampanji koristi...\n"Francuska spremna da uloži veto"\nSVET Iran pozvao Francusku da izbegava "netačne tvrdnje"\nSVET I Teheran će se povući iz nuklearnog sporazuma?\nSVET Iran naveo uslove za raskid nuklearnog sporazuma\nSigurno i lako korišćenje m:tel usluga: Nov...\nPodrška Telekoma Srbija ženskom preduzetništvu...\nBivši trener traži 2 miliona dolara od Osake\nNa meču Nemačke i Srbije prvi put u istoriji...\n"Sunce je velika, mutno žuta kugla, koja uveče...\nPale teške reči: David se odriče majke zbog...


Šibalić: Medalje dobra najava za Evropske igre u Minsku :: Ostalo\nŠibalić: Medalje dobra najava za Evropske igre u Minsku\nRezultat i bronzana medalja na turrniru druge runde Centralnoevropskog kupa u streličarstvu potvrda je dobre forme i najava uspješnog nastupa na Evropskim igrama u Minsku, kazala je crnogorska reprezentativka u streličarstvu, Mina Šibalić.\nOna je u slovenačkom gradiću Petiševci, na slovenačko-hrvatskoj granici, u olimpijskoj disciplini 70 metara sa rezultatom od 597 kruga osvojila treće mjesto i postavila novi crnogorski rekord.\nŠibalić je kazala da je zadovoljna nastupima ove sezone, navodeći da je na oba međunarodna takmičenja popravljala lične i nacionalne rekorde.\n„Prvi turnir ove sezone bio je Gran pri u Bukureštu na kome sam postavila novi lični i državni rekord. Odličan početak sezone i sigurno ću do kraja imati još bolji rezultat. To već i pokazuje rezultat sa prošlonedeljnog Centralnovropskog kupa gdje sam popravila taj rekord. Ove sezone me očekuje učešće na još dve etape Centralnoevropskog kupa, gdje se nadam osvajanju medalje u finalu, do sada imam osvojenu srebrnu i bronzanu“, kazala je Šibalić agenciji MINA.\nOna je, komentarišući predstojeće Evropske igre u Minsku, kazala da očekuje najbolji mogući plasman.\n„Konkurencija na tom nivou je dosta jaka, ali boriću se najbolje što mogu. Mislim da sam spremna da ponovo popravim rekord“, kazala je Šibalić.\nCrnogorska rekorderka podsjetila je da su Evropske igre u Minsku jedan od kvalifikacionih turnira za kvotu za Olimpijske Igre u Tokiju.\n„Kolike su mi šanse za ostvarenje te kvote ne mogu da kažem, ali sigurno će biti jak turnir zbog toga. Treniram za ostvarivanje te kvote i odlazak u Tokio sljedeće godine“, rekla je Šibalić.\nOn je naglasila da streličarstvo nije sport sa dugom tradicijom u Crnoj Gori.\n„Prvi put imala sam priliku da se upoznam sa streličarstvom na školovanju u Velikoj Britaniji, do tada sam mislila da je to samo viteška vještina koja se u filmovima pojavljuje. Ljubav prema tom sportu pojavila se na samom početku kada sam na tom amaterskom početnom nivou imala jako dobre rezultate“, rekla je Šibalić.\nOna je istakla da u Crnoj Gori ima dosta ljudi koji se rekreativno bave tim sportom, navodeći da je streličarstvo najviše zastupljeno na primorju.\n„Aktivno se bavi dosta manji broj, jer streličarstvo ne plaća račune, a zahtjeva velika ulaganja na takmičarskom nivou. Streličarstvo je sport koji zahtjeva potpunu i fizičku i umnu spremnost, veliku smirenost i preciznost. Ne mogu da opišem taj osećaj pri ispaljenju strele, ali do sada niko nije ostao ravnodušan prvi put kada bi probao“, kazala je Šibalić.


Provera i ocenjivanje Sistema menadžmenta kvaliteta\nPočetna » Arhiva vesti » Provera i ocenjivanje Sistema menadžmenta kvaliteta\nDana 22. oktobra 2010. godine u Tehničkom opitnom centru je izvršena nadzorna provera resertifikovanog Sistema menadžmenta kvalitetom, prema zahtevima standarda SRPS ISO 9001:2008, od strane ocenjivačkog tela A.D. "Kvalitet" iz Niša. Ocenjivački tim od četiri člana je izvršio nadzor uvedenog Sistema menadžmenta kvaliteta u svim organizacijskim celinama Tehničkog opitnog centra na sve tri lokacije - Beogradu, Batajnici i Nikincima.\nPredmet provere su bili: poštovanje propisanih procesa i aktivnosti, njihova dokumentovanost, praksa i zapisi kao objektivni dokazi. Kriterijumi provere su bili: Standard 9001:2008, Poslovnik, postupci i zapisi. Tehnički opitni centar je pozitivno ocenjen, nisu konstatovane neusaglašenosti, čime je važnost sertifikata SRPS ISO 9001: 2008 produžena i za naredni period.


Zaharova: Ulazak Finske i Švedske u NATO izazvao bi vojni odgovor Moskve — Radio Velkaton : Radio Velkaton\n26. Decembra. 2021. Svijet\nZaharova: Ulazak Finske i Švedske u NATO izazvao bi vojni odgovor Moskve\nMoguće uključivanje Švedske i Finske u NATO imat će “ozbiljne” vojne i političke posljedice na koje Moskva neće ostati bez odgovora, upozorilo je rusko Ministarstvo vanjskih poslova.\nUporni pokušaji NATO-a da “uvuče te zemlje u orbitu svojih interesa i oportunističke politike” nisu prošli nezapaženo od strane Rusije, rekla je Maria Zaharova, portparolka ministarstva.\n“Sasvim je očigledno da bi ulazak Finske i Švedske u NATO imalo ozbiljne vojne i političke posljedice koje bi zahtijevale adekvatan odgovor ruske strane”, istakla je ona.\nPolitika nedjelovanja u bilo kakvim savezima, koju tradicionalno sprovode Stockholm i Helsinki, Moskva vidi kao “važan faktor u osiguravanju stabilnosti u sjevernoj Evropi”, dodala je Zakharova.\nNATO je izrazio zadovoljstvo zbog onoga što je nazvao produbljivanjem saradnje sa Finskom i Švedskom, koje dijele vrijednosti bloka i doprinose njegovim operacijama.\nNa samitu u junu, vojna alijansa predvođena SAD-om obećala je da će dalje jačati te veze “kao podršku našoj zajedničkoj sigurnosti, uključujući pripremu za upravljanje krizama, vježbe i razmjenu informacija i analiza”.\nIste izjave ponovljene su i tokom posjete generalnog sekretara NATO-a Jensa Stoltenberga Stokholmu i Helsinkiju krajem oktobra.\nRanije ovog mjeseca, Moskva je izdala dva dokumenta – jedan upućen NATO-u, a drugi Washingtonu – tražeći garancije kojima bi se ograničilo gomilanja NATO trupa u blizini ruskih granica i zaustavljanje procesa primanja novih zemalja u Sjevernoatlantski savez.\n“Zaustavljanje širenja NATO-a i raspoređivanje sistema naoružanja koji ugrožavaju našu sigurnost u blizini ruskih granica bit će glavna, ključna pitanja na predstojećim pregovorima sa SAD-om i NATO-om”, rekla je Zaharova.\nŠvedske vlasti su ranije osudile inicijativu Kremlja, rekavši da će odbijanje bilo kakvog budućeg proširenja NATO-a smanjiti mogućnosti za donošenje nezavisnih političkih odluka. Finska vlada je također insistirala da treba da ima nacionalni manevarski prostor, uključujući i podnošenje zahtjeva za članstvo u NATO-u.


Naslovne strane za petak, 21. maj 2021. godine\nBeta 21. maja 2021. 08:05\nBeogradski dnevni listovi na naslovnim stranama za petak, 21. maj pišu o novoj potencijalnog grobnici srpskih vojnika sa Košara, mestima gde se kriju srpski kriminalci, glasanjima odbora SNS o smeni ministra odbrane Nebojše Stefanovića, reakcijama čeških zvaničnika na izvinjenje predsednika te zemlje zbog bombardovanja Jugoslavije i o drugim društvenim i političkim temama.\nALO – Pod naslovom „Računovodje iz pakla“ list piše da policija ispituje nestanak nekoliko rumunskih državljana u Pančevu, i hapšenju dve osobe osumnjičene za ubistvo Rumunke.\nBLIC – List predstavlja svoje istraživanje pod naslovom „Gde se kriju najveći srpski kriminalci“, koje obuhvata, izmedju ostalih, Luku Bojovića, Zorana Jakšića, Radoja Zvicera. List prenosi i preporuke Saveta EU „Kako ćemo putovati u EU na leto“.\nVEČERNJE NOVOSTI – Nakon objave snimka Oslobodilačke vojske Kosova (OVK) u kome se vidi potencijalna grobnica nestalih vojnika sa Košara, njihove porodice poručuju „Samo želimo da sahranimo naše heroje“. Povodom novih saznanja u istrazi, list piše i da je „sedmoro lekara optuženo za smrt Maradone“.\nDANAS – List u tekstu „Celo članstvo SNS već ‘otpisalo’ Stefanovića“ piše da se očekuje da preko 100 lokalnih odbora zatraži smenu ministra odbrane i visokog funkcionera vladajuće partije. Intervju sa piscem Dejanom Tiagom Stankovićem „Pravna država bi bila insekticid za svu gamad“.\nKURIR – Pod naslovom „Bizarno“ list piše da su osumnjičeni za najteža kriminalna dela Belivuk i Miljković zakopavali novac u mrtvačkim sanducima.\nINFORMER – „Belivuku našli 10 miliona dolara u bitkoinima“, o nalazima u izstrazi zločina kriminalnog klana Veljka Belivuka. O istrazi porekla imovine „Platama od 50.000 dinara kupili kkuće od 2.000.000 evra“.\nPOLITIKA – U tekstu „Varnice u Pragu nakon Zemanovog izvinjenja“, list piše o reakcijama čeških zvaničnika posle izvinjenja predsednika Miloša Zemana povodom NATO bombardovanja Jugoslavije 1999. godine. O potencijalnoj trećoj dozi vakcine protiv korona virusa list piše pod naslovom „Vakcinisani bez antitela očekuju novu dozu cepiva“.\nSRPSKI TELEGRAF – List piše o Evroviziji i plasmanu predstavnica Srbije, grupe „Hurricane“, u nastavak takmičenja „Hrvatica podržala Srpkinje“.


'Srbija i Kosovo su u mirovnim pregovorima'\nIzvor: B92, 24.Nov.2020, 09:04\nPriština -- Premijer Kosova Avdulah Hoti izjavio sinoć da su Kosovo i Srbija u mirovnim pregovorima i da o promeni granica nikada neće biti reči, prenosi Reporteri.\n"Ne pregovaramo o trgovinskim sporazumima sa Srbijom i to sam jasno rekao na sastancima koje sam imao sa srpskim predsednikom u procesu dijaloga, ali i na drugim međunarodnim okruglim stolovima na kojima smo se susretali", istakao je Hoti, prenosi >> Pročitaj celu vest na sajtu B92 << Kosovo online.\nPrema njegovim rečima, pregovara se o mirovnom sporazumu između Kosova i Srbije, što podrazumeva prihvatanje međunarodnih standarda.\n"To je prihvatanje presude Međunarodnog suda pravde, preuzimanje odgovornosti za žrtve, nestale ... Time bismo zaključili važno poglavlje koje se može rešiti samo prepoznavanjem i prihvatanjem stvarnosti", dodao je Hoti.\nKosovski premijer je negirao da je razmena teritorija između Kosova i Srbije na pregovaračkom stolu.\n"Nikada je nije bilo za vreme ove vlade. O toj temi se ne razgovara", rekao je Hoti za televiziju Kljan u Severnoj Makedoniji.


HK "Krušik" a.d. » MINISTAR ĐORĐEVIĆ U HK „KRUŠIK“ A.D.\nMINISTAR ĐORĐEVIĆ U HK „KRUŠIK“ A.D.\nVisoku delegaciju na čelu sa ministrom odbrane Zoranom Đorđević i v.d. pomoćnika ministra za materijalne resurse dr Nenadom Miloradovićem dočekao je generalni direktor „Krušika” Mladen Petković sa najbližim saradnicima.\nDirektor kompanije predstavio je ministru odbrane rezultate poslovanja u 2015. godini i planove iste za 2016. i 2017. godinu. Naglasio je da „Krušik” ima ugovorenih poslova u vrednosti od 140 miliona dolara, čime je obezbeđena uposlenost u punom kapacitetu ove i naredne godine.\nDirektor je naglasio da je u prethodne dve godine zbog povećanog obima posla zaposleno preko 500 novih radnika, a sa dva investiciona projekta čija je realizacija jednog završena, dok je drugi u toku biće zaposleno još 190 radnika.\nIstaknuto je da će realizacijom planiranih projekata do kraja godine „Krušik” zaokružiti tehnološki proces proizvodnje minobacačkog, artiljerijskog, artiljerijsko-raketnog i raketnog programa.\nPosle sastanka ministar Đorđević sa saradnicima obišao je novootvoreni pogon za izradu komora motora raketnog programa.


Scholz izoštrio poruke, Vučić navodno iznenađen | Kosova.info\nDom|Najnovije|Scholz izoštrio poruke, Vučić navodno iznenađen\nNešto malo optimizma oko “evropske perspektive” zasjenili su suprotstavljeni stavovi kancelara Šolca i predsjednika Vučića o Kosovu i sankcijama protiv Rusije, kažu sagovornici DW-a.\nPosjeta njemačkog kancelara Olafa Šolca (Scholz) na dnevnom redu je imala očekivane teme: Kosovo, evropske integracije, rat u Ukrajini i sankcije Rusiji. Pa ipak, konferencija za štampu prošla je uz nekoliko pikantnih detalja.\nKao najveće iznenađenje je predsjednik Srbije Aleksandar Vučić dočekao raniju izjavu Olafa Šolca iz Prištine, gdje je rekao da države koje se ne priznaju ne mogu postati članice EU-a. „Danas smo po prvi put čuli od Evrope da se traži međusobno priznanje“, rekao je na to Vučić.\n„To je lekcija Vučiću da se o statusu mora razgovarati“, kaže za DW Dušan Janjić iz Foruma za etničke odnose.\n„Ta formula o međusobnom priznanju postoji u svim razgovorima i nastupima predstavnika zemalja EU-a koje zagovaraju priznanje Kosova. A iznenađenje mogu samo da tumačim kao izbjegavanje srpskih vlasti da se suoče sa činjenicom da je Kosovo u proteklih deset godina potpuno zaokružilo svoj suverenitet na sjeveru Kosova“, napominje Janjić.\nDiplomata Ognjen Pribićević, bivši ambasador Srbije u Njemačkoj, ne misli da je izjava Olafa Šolca veliko iznenađenje, jer se tako nešto često čulo iz Vašingtona, a indirektno i iz nekih drugih evropskih zemalja.\n„Sve je to i bilo očekivano i jer se sam kancelar Šolc suočava sa ozbiljnim unutrašnjim i spoljnim pritiscima kada je riječ o ratu u Ukrajini, i stoga se moglo očekivati da će neke poruke izoštriti u Beogradu“, ocjenjuje Pribićević.\nDoduše, kaže ovaj diplomata, Šolc nije izoštrio poruke kad je riječ o proširenju Evropske unije.\n„Kancelar jeste pomenuo dvadeset godina Soluna, i privrženost Njemačke procesu pridruživanja. Očekivao sam neke konkretnije izjave kada je riječ o budućem članstvu Srbije u EU”, kaže ovaj diplomata.\nMoglo bi se ipak reći da je predsjednik Srbije upravo na pitanju evropskih integracija pokazao nešto više optimizma nakon razgovora sa njemačkim kancelarom.\nDušan Janjić primjećuje da posljednjih nedjelja Aleksandar Vučić žestoko zagovara evropski put Srbije. Vučićevo nabrajanje oblasti u kojima je potreban napredak – vladavina prava, demokratija – Janjić vidi kao priznanje da Srbija na evropskom putu ne radi ništa.\n„Proteklih sedam-osam godina nije urađeno ništa, krajnje je vrijeme da Srbija imenuje pregovarača koji će se time baviti, i počne da radi više na temama koje je naveo Vučić citirajući Šolca“, dodaje on.\nOgnjen Pribićević vjeruje da srbijanska strana ima određeni optimizam jer je njemački kancelar u Beograd donio drugačiji stav od onog francuskog gdje se Makron protivi proširenju EU-a. „Mislim da odatle potiče blagi optimizam srpske strane koji smo čuli nakon ovih razgovora”, kaže Pribićević.\nPrema riječima predsednika Srbije, njemački kancelar je „jasno i oštro“ poručio da Srbija treba da uvede sankcije Rusiji, a sam Šolc je pred novinarima potvrdio te zahtjeve.\nDušan Janjić misli da EU neće dugo „trpjeti“ ovakvu poziciju Srbije. „Moglo bi se razgovarati o tome kojim sankcijama bi se Srbija pridružila, s obzirom da nije članice EU-a. Ali, Srbija ne može unedogled da izbjegava to pitanje, i da drugu stranu pokušava da pravi naivnom nekim neozbiljnim pričicama“, smatra Janjić.\nTu situaciju Ognjen Pribićević vidi „kao krug razočaranja i neispunjenih obećanja”.\n„Mislim da je ključno što EU nije smogla snage da osmisli ozbiljnu strategiju kada je u pitanju Zapadni Balkan, i prije svega Srbija, kao najveća zemlja regiona. Srbija je odavno trebalo da postane članica EU-a“, kaže on.\nU tom slučaju, navodi diplomata, mnoga pitanja se ne bi ni postavljala, poput pitanja sankcija Rusiji. „Ovako imamo samo međusobno iscrpljivanje EU-a i zemalja kandidata. Potpuno je pogrešan taj pristup, a rat u Ukrajini je apsolutno potvrda ovoga što govorim“, zaključuje Pribićević.\nOvo je učitelj koji je uhapšen zbog navodnog seksualnog uznemiravanja učenika 8. razreda


Za privredu Općine Konjic 11 miliona KM - Konjic.live\nNaslovnica Izdvojeno Za privredu Općine Konjic 11 miliona KM\n– Općina Konjic je u budžetu za 2021.g. u okviru aktivne politike zapošljavanja obezbijeda sredstva na ime podrške privrednim subjektima sa području općine Konjic, kroz subvencioniranje kamatne stope na kratkoročne i dugoročne kredite. Cilj je održavanje postojećeg nivoa privrednih aktivnosti, novih investicija za proširenje proizvodnje, povećanja zaposlenosti i pokretanja novih biznisa. Radi se o projektu koji će biti realizovan u saradnji sa BBI bankom, koja je odabrana u postupku provedenog javnog poziva Općine Konjic. Privrednicima će na raspolaganju biti više od 10 miliona KM povoljnih sredstava za poslovanje, po stopi od 0 posto za kratkoročne i 1 posto za dugoročne kredite, kako bi na taj način mogli sačuvati i ojačati likvidnost u ovim izazovnim vremenima – kazao je ovom prilikom načelnik Osman Ćatić.\nBakljada Red Army u Konjicu\nSrednja škola Konjic: Ovo su pobjednici takmičenja iz njemačkog jezika\nNU Konjic: Nove filmske projekcije


Hronika - datum: 2018-07-02 POLICIJA SASLUŠALA VIŠE OSOBA U ISTRAZI O UBISTVU VASA DELIBAŠIĆA\nMjesto ubistva Delibašića Od članova barske grupe uzet DNK\nBarska policija saslušala je više bezbjednosno interesantnih osoba iz tog grada, ali niko od njih nije zadržan pod sumnjom za ubistvo Vasa Delibašića (45). Neki od njih su ponovo pozvani u policiju kako bi im bio uzet DNK. Ovaj nalaz će biti upoređen sa tragovima koji su pronađeni u automobilu za koji se vjeruje da je korišćen u likvidaciji Delibašića. Inspektori barske policije su u automobilu iz kojeg je ubijen Delibašić pronašli predmet na kojem je pronađen DNK trag koji najvjerovatnije pripada ubici. Stvari koje su pronađene u autu, sa ključnim dokazom, upućene su u Forenzički centar na vještačenje, kako bi se utvrdilo porijeklo pronađenog traga.\nNakon ubistva Delibašića, iz policije su saopštili da intenzivno tragaju za ubicom.\n– Zasad nepoznato lice, na čijoj identifikaciji se intenzivno radi, danas je, oko 12.50, u Makedonskom naselju u Baru, upotrebom vatrenog oružja zadalo povrede V.D., od kojih je on kasnije preminuo u Opštoj bolnici u Baru. Službenici CB Bar, u koordinaciji sa tužilaštvom, preduzimaju koordinirane aktivnosti na njegovom rasvjetljavanju – saopštili su iz policije nakon ubistva Delibašića.\nUbica je u automobilu čekao da Delibašić, koji je bio na motoru, prođe pored njega. U trenutku kada je Baranin prolazio pored igrališta na kojem su se igrala djeca, ubica je iz „audija” u pokretu ispalio više hitaca u njegovom pravcu. Šest metaka je pogodilo Delibašića u glavu i grudi, a imao je rane i u predjelu ekstremiteta. On je bio živ nakon pucnjave, a preminuo je u bolnici. Prema preliminarnim rezultatima, smrt je nastupila usled povreda srca.\nAutomobil „audi” iz kojeg su ispaljeni smrtonosni hici u Delibašića ubrzo nakon ubistva pronađen je zapaljen u blizini Poljoprivredne škole u Baru. U „audiju” je pronađeno oružje iz kojeg je Baranin ubijen.\nOdmah nakon likvidacije policija je saslušala nekoliko osoba, uglavnom prijatelja sada pokojnog Delibašića. Oni su odgovarali na pitanja istražitelja kako bi se utvrdilo da li je Delibašić imao problema sa sumnjivim licima.M.V.P.


Pajtić se sastao sa potpredsednikom Kine\nPredsednik Demokratske stranke Bojan Pajtić razgovarao je sa potpredsednikom Kine Li Juančaom o najvažnijim globalno političkim temama, od sukoba u Ukrajini do ekonomske uslovljenosti Kine i Evrope, budući da se ove teme direktno tiču i Srbije. Pajtić je Tanjugu danas izjavio da će od tih tema zavisiti kapacite\nPredsednik Demokratske stranke Bojan Pajtić razgovarao je sa potpredsednikom Kine Li Juančaom o najvažnijim globalno političkim temama, od sukoba u Ukrajini do ekonomske uslovljenosti Kine i Evrope, budući da se ove teme direktno tiču i Srbije. Pajtić je Tanjugu danas izjavio da će od tih tema zavisiti kapacitet EU da primi nove članice, a od ekonomskog prisustva kine u Srbiji i regionu zavisiće i naše šanse za izlazak iz krize. Predsednik DS podsetio je da Srbija i Kina imaju najviše odnose od 2009. kada je uspostavljeno starteško partnerstvo koje i danas donosi nove oblike saradnje.\nPored saradnje u oblasti energetike i infrastrukture, a najznačajniji vid te saradnje ogleda se u izgradnji mosta Zemun-Borča i Koridora 10, važno je, prema Pajtićevim rečima, jačati i kulturnu saradnju, zbog čega je pre nekoliko nedelja u Novom Sadu otvoren Konfučijev institut.\nU razgovoru je konstatovano i da postoji obostrana zainteresovanost da se nastavi saradnja Vojvodine i regije Huandong, pogotovo u oblasti poljoprivrede.\n- DS će, bez obzira na to da li je na vlasti ili u opoziciji, koristiti sve raspoložive resurse i forume u kojima učestvuje u interesu građana Srbije, što je veoma važno jer smo jedina potpuno integrisana politička stranka u jednu od dve najrelevantnije evropske političke grupacije - evropske socijaldemokrate - rekao je Pajtić.\nDelegacija Partije evropskih socijalista (PES), čiji je član i predsednik DS, do 5. septembra biće u poseti Kini, gde će se sastati sa predstavnicima državnog vrha i Komunističke partije Kine.\nU delegaciji su i predsednik PES Sergej Stanišev, premijer Rumunije Viktor Ponta, ministar spoljnih poslova BiH Zlatko Lagumdžija i drugi, saopštila je Demokratska stranka.\nMeđu temama razgovora su unapređenje odnosa Kine sa članicama EU i zemljama kandidatima za članstvo u EU, a razgovaraće se o saradnji u oblasti ekonomije, ljudskih prava, spoljne politike, kao i o bezbednosnim rizicima.\nPosebna pažnja biće posvećena pitanju investicija iz Kine u Srbiju, kao i otvaranju novih radnih mesta i unapredjenju kulturne saradnje.\nSledeća ⇨ Si Đinpnig se sastao sa premijerom Rumunije Viktorom Pontom\nPrethodna ⇦ Potpisan aneks ugovora o izgradnji mosta Zemun-Borča


Sutra počinje 49. BEMUS, ruski hor "Glinka" na otvaranju - Studio B\nSutra počinje 49. BEMUS, ruski hor „Glinka“ na otvaranju\nKulturaKultura Pocetna 10. 10. 2017. 15:37:56\nU Beogradu sutra počinju 49.Beogradske muzičke svečanosti (BEMUS), koje će u Kolarčevom narodnom univerzitetu otvoriti ministar kulture i informisanja Vladan Vukosavljević i čuveni ruski hor iz Sankt Peterburga „Glinka“.\nZbog velikog interesovanja publike, ruski hor „Glinka“ zakazao je i drugi koncert u Beogradu, 12. oktobra u crkvi Svetog Marka, kazala je Nataša Ilić direktorka CEBEF-a u Skupštini grada.\nNa konferenciji za medije posvećenoj 49. BEMUS, Ilić je naglasila da je interesovanje publike ogromno za nastup hora Glinka na otvaranju festivala sutra u Kolarcu.\n„Odlučili smo se da organizujemo još jedan koncert slavnog hora sa svetskom reputacjiom. Njihov nastup u crkvi Svetog Marka biće besplatan i neće biti mesta za sedenje već će publika moći samo da stoji“, kazala je Ilić.\nOna je podsetila da će 49. BEMUS, koji će trajati do 20. oktobra, otvoriti ministar kulture i informisanja Vladan Vukosavljević .\nKonferenciji za medije prisustvovao je ruski pjanista Aleksandar Sinčuk, koji je napomenuo da mu je veoma drago što se vraća u Beograd na BEMUS.\n„Dela Rahmanjinova su obavezna na mojim nastupima jer sam pobedio na istoimenom konkursu, ali na koncertu u Beogradu sviraću i Mocarta i Betovana čija dela su njako popularna kod publike, avrlo zahtevna za pijaniste“, kazao je Sinčuk.\nRuski virtouz, koji će 16. oktobra nastupiti u Kolarcu, napomenuo da ga posle Beograda očekuju brojni nastupi u SAD, Evropi i Rusiji.


Projekat "PRILIKE" – Beranska gimnazija\nUčenici trećeg i četvrtog razreda Gimnazije "Panto Mališić" učestvovali su u pilot inicijativi 'Prilike', koja je u periodu oktobar-decembar 2016. godine sprovedena u partnerstvu Ministarstva prosvjete i UNICEF-a.\nU projektu je učestvovalo 50 kompanija i 8 srednjih škola iz južnog, centralnog i sjevernog dijela Crne Gore. Istraživanjem koje je predstavljalo jednu od faza projekta, bilo je obuhvaceno 5500 učenika, a oko 400 srednjoškolaca je posjetilo određen broj preduzeća kako bi stekli jasniju sliku o realnim uslovoma na tržištu rada.\nJuče su u Podgorici, na završnoj konferencije ovog projekta koja je održana u Hotelu “Hilton”, predstavljeni rezultati svih aktivnosti, koji su potvrdili koliko je važno da se srednjoškolcima pruži podrška u izboru buduceg zanimanja. Konferenciji je prisustvovala delegacija Gimnazije u kojoj su bili direktor Sreten Lutovac, i profesori Dejan Golubović i Marko Radojević, koji je bio i jedan od panelista na ovom skupu. Tokom panel diskusije, između ostalih, predstavnici kompanija prenijeli su prisutnima svoje iskustvo iz ovog projekta, posebno ističući da su od svih učenika sa kojima su imali kontakt tokom realizacije projekta, učenici Gimnazije u Beranama pokazali zavidan nivo ozbiljnosti, odgovornosti i dobrih komunikacijskih vještina.\nSeminar "Komunikacijske vještine u vaspitno-obrazovnom procesu"\nMinistar sporta Nikola Janović u posjeti Gimnaziji


Vojni analitičar: 'Sloboda' iz Čačka proizvodi raznu topovsku municiju\nBeta 4. juna 2021. 09:35\nVojni analitičar Aleksandar Radić izjavio je da se u fabrici namenske industrije „Sloboda“ u Čačku, u kojoj je noćas došlo do ekspolozije, proizvodi municija različitih kalibara, od 20 do 155 milimetara.\n„Oni proizvode municiju za protivavionske topove Bofors 40 milimetara, municiju za haubice 155 milimetara NATO kalibar, tenkovske projektile 125 milimetara i municiju za topove 30 milimetara“, kazao je danas Radić za agenciju Beta.\nOn je naveo da je fabrika u poslednjim godinama razvila poslovanje i da je izvoz, kao i kod drugih domaćih fabrika, baziran na potraživanjima sa Bliskog istoka.\nFabrika „Sloboda“ u Čačku osnovana je 1948. godine. Tokom agresije NATO 1999. postrojenja „Slobode“ bombardovana su, a fabrika je ubrzo obnovljena.\n„Izgledalo je da ne postoji šansa da će ta fabrika opet postojati. Ali, obnovila je proizvodnju i prošili su proizvodni program“, dodao je on.\nRadić je naveo da je u vojnoj industriji uvek bilo nesreća, poput onih u valjevskom „Krušiku“ i fabrici „Milan Blagojević – Namenska“ iz Lučana, a da su one zbog prirode posla vidljivije u medijima.\nU fabrici Sloboda je došlo do serije eksplozija rano jutros, počev od 1.30 časova.\nMinistar unutrašnjih poslova Aleksandar Vulin izjavio je ranije danas da u eksploziji nema povredjenih i da je „situacija pod kontrolom“, kao i da se eksplozija, po svemu sudeći, desila u „magacinu gotovih proizvoda“.


Koordinaciono tijelo za parafiskalne namete KS raspravljalo o izmjenama Zakona o turizmu KS i Zakona o šumama KS\nNa trećem sastanku Koordinacionog tijela za parafiskalne namete KS, održanom 18. juna 2019. godine, članovi su ponovno razmatrali inicijative Udruženja poslodavaca KS za izmjene Zakona o turizmu KS i Zakona o šumama KS.\nNaime, na prethodnim sastancima Koordinacionog tijela razmatrana je Inicijativa Udruženja poslodavaca KS za izmjene Zakona o turizmu Kantona Sarajevo. U cilju sačinjavanja potpune analize sa relevantnim podacima Ministarstvo privrede KS dobilo je zaduženje da prikupi podatke na osnovu čega su određene ”sa turizmom neposredno povezane djelatnosti” i na osnovu čega je izmjenama i dopunama Pravilnika o djelatnostima obaveznih članova Turističke zajednice Kantona Sarajevo iz 2018. godine proširena lista djelatnosti obaveznih članova Turističke zajednice, kao i da u saradnji sa Turističkom zajednicom Kantona Sarajevo, a uzimajući u obzir da ista nije budžetski korisnik, sačini fiskalnu procjenu izmjena Zakona na budžet Turističke zajednice te predloži modele eventualnog smanjenja stope članarine Turističkoj zajednici.\nMeđutim, Turistička zajednica Ministarstvu privrede nije dostavila povratne informacije koliko su pravna lica opterećena u okviru ukupnog iznosa koji se prikuplja od članarine, zbog čega se nije mogla sačiniti fiskalna procjena eventualnih izmjena Zakona.\nPredstavnici Ministarstva finansija su na današnjem sastanksu konstatovali da će izmjena člana u kome se riječ prihod zamjenjuje sa riječju dobit kao porezna osnovica imati značajan efekat na prihode Turističke zajednice, ali zbog nedostatka povratne informacije od strane Turističke zajednice nije moguće taj efekat precizno utvrditi.\nČlan Koordinacionog tijela ispred Udruženja poslodavaca KS Zlatan Dedić je inicirao da se Inicijativa Udruženja poslodavaca KS proslijedi Vladi na razmatranje i donošenje konačnog Zaključka kojim će zadužiti Turističku zajednicu da se uključi u aktivnosti izmjene Zakona. Inicijativa Udruženja poslodavaca osim izmjena osnovice, podrazumjeva i izmjene vezano za poreske obveznike.\nNadalje, donesen je zaključak da se prema Vladi KS uputi Inicijativa Udruženja poslodavaca KS za izmjenu Zakona o šumamam KS u kojoj su predložene smanjenje stope naknade za korištenje opšte korištenje funkcije šuma sa 0,07 posto na 0,05 posto ili ukidanje naknade za korištenje opšte korisne funkcije šuma, s ciljem da Vlada KS odabere jednu od razmatranih opcija i zaduži Ministarstvo privrede KS da pokrene proceduru izrade Izmjene I dopune Zakona o šumama KS.


Dejan Đurović: Trenutno na snazi 93 međunarodne potjernice\nŠef Nacionalnog centralnog biroa Interpola u Podgorici Dejan Đurović kazao je da su trenutno na snazi 93 međunarodne potjernice raspisane na zahtjev crnogorskih pravosudnih organa.\nĐurović je naveo da je od tog broja 12 realizovano hapšenjem osoba u inostranstvu i u toku je ekstradicioni postupak radi njihovog izručenja crnogorskoj policiji. On je kazao da je crnogorska policija u ovoj godini, na osnovu raspisane međunarodne potjernice, drugim državama ekstradirala 19 stranih državljana.\n„Istovremeno,na graničnim prelazima ili teritoriji Crne Gore pronađeno je i lišeno slobode još sedam osoba koja se potražuju po međunarodnim potjernicama i u toku je postupak njihove ekstradicije“, rekao je on.\nĐurović je naveo da Nacionalni centralni biro Interpola u Podgorici od nijedne članice te organizacije do sada nije dobio nalog za hapšenje crnogorskih državljana ili optuženih u vezi sa krijumčarenjem duvanskih proizvoda.\nUpitan da li bi crnogorska policija uhapsila bivšeg premijera Mila Đukanovića ukoliko bi to zatražili italijanski pravosudni organi, on je odgovorio odrečno.\n„Prema našim zakonskim propisima, nijedan državljanin Crne Gore ne može biti uhapšen na našoj teritoriji po inostranoj potjernici. Izuzetak predstavljaju međunarodne potjernice za osobama koje zbog ratnih zločina potražuje Međunarodni sud u Hagu“, kazao je Đurović.\nOn je dodao da crnogorska policija ne raspolaže saznanjima da je Stanko Subotić boravio u Crnoj Gori u periodu od kada je Interpol Beograda raspisao potjernicu za njim. Đurović je kazao da je saradnja sa Interpolom Beograd "efikasna i kontinuirana", pa i "po pitanju hapšenja osoba koja se potražuju po međunarodnim potjernicama".\n"To pretpostavlja da će svaka osoba koja nije državljanin Crne Gore a potražuje se na međunarodnom planu biti lišena slobode u Crnoj Gori i nakon sprovedenog postupka biti ekstradirano policijskim organima države koja ga potražuje", rekao je Đurović.


Đurić: Hapšenjem počela hajka na Srbe - Balkanska\nGoranu Stanišiću, koji je u subotu uhapšen na administrativnom prelazu Jarinje, a koji se sumnjiči da je tokom rata na Kosovu ubio više desetina civila u opštini Lipljan, određen je pritvor do 48 sati, rekao je Srni njegov advokat Miro Delević. Direktor Kancelarije za Kosovo i Metohiju Marko Đurić ocenio je da je nakon ostavke premijera Ramuša Haradinaja, hapšenjem Stanišića počela hajka na Srbe.\nAdvokat uhapšenog Gorana Stanišića, Miro Delević rekao je da će u narednih 48 sati biti održana sednica Sudskog veća Posebnog suda na kojoj će biti razmotren zahtev Specijalnog tužioca da Stanišiću bude određen jednomesečni pritvor.\nAdvokat Stanišića kaže da će više detalja moći da iznese pošto dobije pisane ili usmene odgovore na pitanje zašto je njegov klijent uhapšen.\nSpecijalno tužilaštvo Kosova saopštilo je danas da je uhapšeni Stanišić prebačen u pritvorski centar u Prištinu gde će biti saslušan pred nadležnim tužiocem, kada će biti zatraženo da mu se odredi jednomesečni pritvor.\nIz ovog tužilaštva navode da postoji osnovana sumnja da je Stanišić u periodu od 15, 16. aprila 1999, u saizvršilaštvu sa drugim optuženim pripadnicima rezervnih jedinica vojnih i policijskih jedinica Srbije, tokom ofanzive protiv civilnog stanovništva u opštini Lipljan i okolnim mestima, “uz upotrebu vojne sile, nasilja, pljačke i zastrašivanja, prvo proterao/li albansko civilno stanovništvo iz njihovih kuća, a zatim su od porodica koje su se trudile da se sklone od napada i nasilja, okrivljeni odvojili desetine lica, koja su zatim ubili”, prenosi prištinski list Koha.\nDirektor Kancelarije za Kosovo i Metohiju Marko Đurić rekao je da je hapšenjem Stanišića na administrativnom prelazu Jarinje, zbog optužbi za kako je rekao, navodne ratne zločine, počela očekivana hajka na Srbe na Kosovu.\nĐurić kaže da je Stanišić, prema raspoloživim informacijama, uhapšen u subotu u popodnevnim satima pred suprugom i sestrom i odvezen za Prištinu.\n“Očigledna je namera Prištine da se, zbog poziva vođama terorističke OVK za Hag, napravi svojevrsna kontrateža, zarad smirivanja sopstvene javnosti, ali i da bi pred međunarodnim institucijama i medijima ponovo pokušali da stvaraju lažnu sliku o Srbima kao zločincima”, naveo je Đurić u pisanoj izjavi.\nOn je naveo da je Stanišić često dolazio na Kosovo, poslednji put pre mesec dana, i do sada nije imao nikakvih problema prilikom prelaska administrativnih prelaza.\nĐurić je hapšenje Stanišića ocenio kao još jedan u nizu primera zastrašivanja Srba radi dovršetka etničkog čišćenja Kosova, a naročito njegovor severa.\n“Najoštrije osuđujemo hapšenje Gorana Stanišića i aktiviranje nekakvih tajnih spiskova i lažnih optužnica privremenih prištinskih institucija i zahtevamo njegovo hitno puštanje na slobodu”, poručio je Đurić.\nOn je naveo da su Kancelarija za Kosovo i Metohiju i država obezbedili svu pravnu pomoć porodici Stanišić i ponovio da je hapšenjem Stanišića počela hajka na Srbe posle ostavke Ramuša Haradinaja.\npremijer Kosova Ramuš Haradinaj podneo je u petak ostavku na tu funkciju pošto je dobio poziv da se u svojstvu osumnjičenog pojavi pred Specijalnim sudom za ratne zločine OVK.\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić rekao je u subotu na vanrednoj konferenciji u Predsedništvu, da nakon ostavke premijera Kosova Ramuša Haradinaj, koji je kao osumnjičeni dobio poziv za saslušanje Specijalnog suda u Hagu, nema razloga za euforiju, jer će, kako je rekao, položaj Srba biti teži nego danas.\nOn je naveo da je ostavka Haradinaja politički trik, te da “može da dobije još veću popularnost, pregazi svoje političke protivnike i postane junak koji se bori za celovito Kosovo”.\nVučić je dodao da Srbija predviđa da će on već sledeće nedelje otići u Hag, da će ga pustiti za 48 sati, nakon čega će se vratiti kao heroj na Kosovo.


Knjige / Literatura za Standarde / Bezbednost proizvoda i Evropska unija\nNaslov: Bezbednost proizvoda i Evropska unija\nBezbednost proizvoda je samo jedan od brojnih zahteva koji danas otvara ili zatvara vrata proizvođačima iz celog sveta na tržištima ne samo Evropske unije. Postoji čitav niz različitih zahteva koje treba ispuniti u pogledu bezbednosti proizvoda, zavisno od vrste proizvoda, namene, ciljne grupe kojoj su namenjeni, sredine u kojoj će se proizvod koristiti i države u kojoj će se proizvod ponuditi na tržištu.\nTreba podsetiti da je još u starom rimskom pravu postojala regula: „CAVEAT EMPTOR“, što u prevodu znači „Neka kupac bude oprezan“.\nOvim započinjemo, jer Republika Srbija trenutno osim nedavno usvojenih Zakona o opštoj bezbednosti proizvoda i Zakona o bezbednosti hrane, još nema odgovarajuću i uhodanu praksu i procedure kojima bi se domaćim potrošačima garantovala opšta bezbednost svih proizvoda, a podzakonski propisi tek treba da bliže urede obaveze proizvođača i distributera da se na domaće tržište plasiraju isključivo bezbedni proizvodi. Očekuje se da u narednim godinama navedeni zakoni, sa odgovarajućim podzakonskim propisima, obezbede da se i na srpskom tržištu nađu samo kvalitetni i bezbedni proizvodi, čime će biti zaštićeno zdravlje i bezbednost njenih građana, odnosno potrošača i otklone pravne praznine u pravnom sistemu Republike Srbije u pogledu bezbednosti proizvoda, a naročito iz razloga što će se Zakon o opštoj bezbednosti proizvoda primenjivati na sve proizvode čija bezbednost nije uređena posebnim propisima.\nZakon se odnosi na sve finalne proizvode koji su na raspolaganju potrošačima, bilo da ih potrošač kupuje ili da se njima koristi u obavljanju uslužnih i drugih delatnosti, kao što su privredni subjekti koji koriste proizvode u obavljanju svojih delatnosti sa stanovišta visokog nivoa zaštite i bezbednosti potrošača i drugih korisnika.\nOvim zakonom je regulisano i uspostavljanje celovitog sistema informisanja potrošača, kao sistema brzog obaveštavanja i uzbunjivanja nadležnih organa i aktivnosti koje se preduzimaju u vezi sa rizicima koje opasan proizvod predstavlja po zdravlje i bezbednost potrošača.\nKompletna zakonska regulativa koja se odnosi na kontrolu kvaliteta proizvoda trebalo bi da bude usaglašena sa zahtevima Evropske unije i Svetske trgovinske organizacije (WTO), pri čemu će znatno veću odgovornost od države imati proizvođač koji će i snositi najveću odgovornost za svoje proizvode. Srbija iz više razloga mora primenjivati savremene međunarodne standarde i u oblasti kvaliteta proizvoda, jer proverena svetska rešenja uklanjaju barijere u trgovini, ali i obezbeđuju visok nivo bezbednosti proizvoda i zaštitu potrošača. Standardi kvaliteta treba da budu garanti da na tržište, odnosno do potrošača ne dođe opasan proizvod, a svi podaci o bezbednosti proizvoda moraju biti javni i dostupni građanima.\nSvaka država, pa i Srbija kada uđe u Svetsku trgovinsku organizaciju mora, pored ostalog, garantovati kodeks dobrih običaja i u standardizaciji, što suštinski znači da se država obavezuje da neće pripremati nacionalne standarde u oblasti u kojoj već postoje međunarodni i da će domaći propisi biti funkcionalni jer za sve proizvode koji nisu pokriveni specijalnim propisima mora biti pokrivena njihova bezbednost.\nOd Srbije će se tražiti primena međunarodnih pravila i država će biti dužna u delu tehničkih propisa da garantuje nediskriminaciju, da ne dozvoljava neosnovane prepreke trgovini, da promeni zastarele i donese nove propise, da priznaje ekvivalentnost stranih propisa, notifikuje propise koji bi u većoj meri mogli da utiču na odvijanje međunarodne trgovine, slobodu kretanja i bezbednost, odnosno harmonizaciju, međusobno priznavanje i dr. Po „novom pristupu“ u EU proizvodi se moraju obeležavati znakom „CE“, a osnovni cilj je da se obezbedi visok nivo zaštite potrošača i pravilno funkcionisanje unutrašnjeg tržišta. Proizvođači će biti u obavezi da na tržište plasiraju isključivo bezbedne proizvode i dostavljaju potrošačima potrebne informacije i upozorenja koji će im omogućiti da procene rizik njihove upotrebe i dr.\nIz ovih razloga smatramo za potrebno da osim davanja određenih obaveštenja o novinama koje donosi Zakon o opštoj bezbednosti proizvoda treba omogućiti čitaocima ove knjige da se ukratko upoznaju i sa osnovnim informacijama o EU kojoj težimo sa ravnopravnim članstvom, njenim najvažnijim tekovinama, organima, radnim telima i organizacijama, razvijenim sistemima nadzora i zaštite potrošača, brojnim vrednostima i pogodnostima, kako su to radile i rade druge države, jer je i sam za sebe autor uočio očigledan nedostatak ovih osnovnih informacija u svim medijima za potrebe naših građana, bilo da su u svojstvu potrošača, uvoznika, proizvođača i distributera ili državnih službenika koji će primenjivati ili na koje će se odnositi ovaj zakon i drugi propisi.\nPrimera radi, podatak da je za dva meseca, od novembra 2007. do januara 2008. godine, iz prodaje povučeno preko 510.000 komada igračaka vrednih oko 23,5 miliona dinara dovoljno govori o srpskom tržištu i robi koju kupujemo svojoj deci. Ove su igračke sa rafova sklonjene zbog tzv. nepropisnog deklarisanja, ali to nije bio jedini propust trgovaca, odnosno uvoznika i distributera, jer većina od njih nije imala odgovarajuće rešenje granične sanitarne inspekcije o njihovoj higijensko-zdravstvenoj ispravnosti ili uverenje o kvalitetu i dr.\nKada je o tehničkim uređajima reč i da je stanje veoma zabrinjavajuće, dovoljno govori podatak da je samo Nacionalnoj organizaciji potrošača Srbije proteklih par godina stiglo preko 1.800 žalbi na ispravnost novih tehničkih uređaja i automobila, a odeljenjima republičke tržišne inspekcije na stotine sličnih prijava. O potrebi za uvozom, sumnjivom kvalitetu uvezenih polovnih i repariranih tehničkih uređaja i njihovoj bezbednosti i da ne govorimo.\nŠto se tiče prehrambenih proizvoda situacija je znatno povoljnija nego ranije, ali da ni dalje ne možemo biti bezbedni i spokojni ukazuju najnoviji brojni slučajevi zaplenjivanja neispravnog tzv. „brazilskog“ pilećeg, ćurećeg, goveđeg i mesa za roštilj prošvercovanog sa Kosova i Metohije, odakle nam, inače, sivim kanalima nedeljno stižu tone razne neproverene robe i vrši prodaja mesnih, konditorskih i drugih prehrambenih proizvoda na pijačnim tezgama, ulicama i sl. Zbog prevaziđenih propisa i procedura, nedovoljno jasnih nadležnosti raznih državnih organa, sporih sudskih postupaka i blage kaznene politike, a najviše nedostatka odgovarajuće i zaokružene pravne regulative, odvijaju se, skoro nesmetano i dnevno, raznovrsne kriminalne mahinacije švercera i nesavesnih trgovaca i uvoznika na štetu potrošača.\nPomenimo i paradoks da se u Srbiji još uvek prodaju magnetne i druge igračke zabranjene u EU, jer njihovi delovi lako ispadaju ili sadrže štetne materije, a posledice gutanja tih delova mogu dovesti i fatalnog ishoda kod naše dece. Ali i to da je samo jedan američki distributer – „Mattel“ povukao sa svetskog tržišta milione komada tih igračaka zbog sadržavanja nedozvoljenog nivoa olova, a o njima, i drugim proizvodima, se moglo blagovremeno informisati i na portalu evropskog sistema za brzo obaveštavanje RAPEX, koji je ustanovljen pri Evropskoj komisiji, polazeći od principa da ono što nije dobro za potrošače u EU, nije dobro ni za potrošače u Srbiji.\nU Beogradu, juna 2009. Autor\nRanko Dragnić, dipl.pravnik\nPosebnu zahvalnost za korisne predloge i sugestije date prilikom pisanja ove knjige izražavam gospodinu magistru Stefanu Cetkoviću.\nI. SRBIJA I EVROPSKA UNIJA\n1. Sporazum o stabilizaciji i pridruživanju\n2. Kandidatura za članstvo u EU\n2. Najvažnije institucije EU\nIII. BEZBEDNOST PROIZVODA U EVROPSKOJ UNIJI\n1. Nadzor nad tržištem i zaštita potrošača\n2. Zdrava hrana i sigurni proizvodi\n3. Tehnički propisi\n4. RAPEX – The Rapid Alert System for Non-Food Products\n5. PROSAFE – the Product Safety Enforcement Forum of Europe\n6. HACCP – Hazard Analysis and Critical Control Point\n7. EHLASS – European Home and Leisure Accident Surveillance System\n8. EAN BAR KOD – European Article Numbering\n9. TRAPEX – Transitional Rapid Information Exchange System on Dangerous Products\nIV. Novine koje donosi Zakon o opštoj bezbednosti proizvoda\nI. Zakon o opštoj bezbednosti proizvoda\nII. Podzakonski propisi o bezbednosti proizvoda Slovenije, Hrvatske, Bosne i Hercegovine i Makedonije


Apel za zaštitu prava djece iz romskih porodica - NTV Arena Bijeljina\nApel za zaštitu prava djece iz romskih porodica\nOd 345 djece koja žive u romskoj zajednici u Bijeljini njih čak 60 prinuđeno je na prosjačenje, upozorili su iz Udruženja za promociju obrazovanja Roma “Otaharin”, povodom Međunarodnog dana djeteta.\nPrema evidenciji “Otaharina”, od 2017. godine do sada među Romima u Bijeljini prijavljeno je 18 slučajeva dječijih brakova.\nU saopštenju se navodi i da na području Bijeljine živi 187 romskih porodica u kojima je 345 djece, a 90 odsto tih porodica su socijalno i ekonomski ugrožene i dodatno ih je pogodila situacija sa epidemijom virusa korona.\nUdruženje “Otaharin” kroz Dnevni centar za djecu koja žive i/ili rade na ulici i koja su u riziku da to postanu pruži oko 6.500 socijalnih usluga namijenjenih djeci u riziku.\n“Želimo da podsjetimo kolika je važnost zaštite djece i dječijih ljudskih prava, kao i na činjenicu da u našem društvu živi veliki broj djece koja nisu dovoljno zaštićena, a odgovornost za zaštitu njihovog najboljeg interesa je na svima nama, institucijama, nevladinim organizacijama i svakom građaninu”, istakli su iz “Otaharina”.\nIz udruženja ističu da međunarodni standardi koji štite prava djece prepoznaju i definišu opasan dječiji rad na ulici kao rad koji šteti zdravlju, bezbjednosti ili moralu djece.\n“Nažalost, za najveći broj ugrožene romske djece u Bijeljini ti standardi su samo mrtvo slovo na papiru jer krivična djela koja se vrše na njihovu štetu nisu kvalifikovana kao trgovina djecom, čime se položaj i patnja ove djece banalizuje, a djeca ne dobijaju zaštitu koja je propisana za žrtve trgovine ljudima”, navode iz “Otaharina”.\nU saopštenju se ističe da se opasan dječiji rad često javlja istovremeno sa drugim oblicima najgoreg dječijeg rada, ropstvo ili praksa slična ropstvu, korišćenje djece za komercijalnu seksualnu eksploataciju, uključivanje djece u distribuciju narkotika i slično.\nIz “Otaharina” su naglasili da je u Bijeljini mnogo urađeno kako bi se uspostavili mehanizmi za zaštitu bezbjednosti djece, ali da nedostaje prihvatilište za djecu bez adekvatnog roditeljskog staranja i koja su u riziku da postanu žrtve krivičnih djela, što je njihova inicijativa koja je podržana u Skupštini grada.\n“Neophodno je da se ulože napori svih članova zajednice, ne samo profesionalaca i aktivista nevladinih organizacija, nego i svih građana, kako bi se negativne prakse kao što je eksploatacija djece prekinule, a djeci koja su izložena nasilju, eksploataciji i drugim krivičnim djelima budu zaštićena, sklonjena sa ulice i iz drugih sredina gdje je njihova bezbjednost ugrožena”, poručili su iz udruženja “Otaharin”.\nTags: bijeljina, dan djeteta, otaharin, romi\nSvi pokazatelji zabrinjavajući, upozoravaju iz Privredne komore /VIDEO/