Akcija ROSU nema veze sa borbom protiv korupcije | BL Portal\nAkcija jedinica “specijalne kosovske policije” pokušaj je kriminalizacije Srba, a sve kako bi se onemogućila odbrana sjevera Kosmeta, poručio je predsjednik Srbije Aleksandar Vučić. Istu poruku šalju i zapadne zemlje, smatrajući da akcija ROSU nema veze sa borbom protiv korupcije, već je riječ o prekoračenju mjera.\nPredsjednik Srbije naredio je stavljanje svih jedinica Vojske Srbije u stanje pune borbene gotovosti, a u pripravnosti su i specijalne i posebne jedinice MUP-a. Vučić je ukazao da već godinu i po dana intenzivno traju žestoki napadi na srpski narod, pogotovo na sjeveru, a akciju ROSU na sjeveru Kosmeta ocijenio je kao pokušaj pune kriminalizacije srpskog naroda.\n– Ako bude daljih ugrožavanja Srbija će intervenisati i pobijediti – poručio je Vučić.\nPredsjednik samoproglašenog Kosova Hašim Tači smatra da su Vučićeve izjave populističke.\n– Predsjednik Srbije dobro zna da ne može da krene prema Kosovu. To je nešto nemoguće i nezamislivo i on sam je ubijeđen u to, ali za svaki slučaj institucije Kosova, uključujući i Bezbjednosne snage Kosova, u stanju su pripravnosti. Populističke izjave nisu prijetnje za rat, već za unutrašnju upotrebu da se dobije što veća simpatija u Srbiji – rekao je Tači.\nTači: Vučić zna da ne smije sa vojskom krenuti na Kosovo https://t.co/49VKxMrxM9\nI dok iz Prištine tvrde da je cilj akcije borba protiv organizovanog kriminala, direktor Kancelarije za Kosovo i Metohiju Marko Đurić kaže da je jedini cilj zastrašivanje Srba na Kosovu.\nŠef diplomatije Srbije Ivica Dačić rekao je ministrima spoljnih poslova na sastanku u Bratislavi da je Srbija zabrinuta zbog novonastale situacije, i čvrsto riješena da zaštiti svoj narod. Poručuje da ovakvi incidenti samo prikrivaju tragove nesprovođenja briselskog sporazuma.\n– Ovakvi incidenti zapravo nas udaljavaju od dijaloga. Srbija, ponavljamo, želi dijalog. Mi želimo da taj dijalog posluži da napravimo kompromisna rješenja i da učinimo nešto što je dobro za narode u regionu – istakao je Dačić.\nPortparolka EU Maja Kocijančić ističe da operacije “kosovske policije” moraju da budu u skladu sa zakonom.\nReagovali su i zvaničnici Srpske.\nŠef UNMIK-a Zahir Tanin poručio je da će bilo kakva šteta nanesena osoblju UN dovesti do najvišeg stepena diplomatskih i međunarodnopravnih odgovora.\nZvanična Moskva ističe da je akcija specijalnih jedinica “kosovske policije” provokacija i traži kažnjavanje odgovornih za nezakonite akcije snaga na Kosmetu.


Kineski gigant otvara novu fabriku u Kragujevcu: Potrebno 200 radnika - iKragujevac\npetak, 20 septembar 2019 10:27\nSvetski lider u oblasti automobilskih enterijera Yanfeng Automotive Interiors gradi novi proizvodni pogon u Kragujevcu.\nInvestitori planiraju da proizvodnju otpočnu krajem 2019. i da će u prvom krugu biti zaposleno 200 radnika.\n"Novom fabrikom u Srbiji, proširujemo naše proizvodne kapacitete na tržištima Istočne Evrope i reagujemo na sve veće prisustvo naših kupaca u regionu", rekao je potpredsednik i generalni direktor te kompanije za Evropu i Južnu Afriku Toni Elenbas.\nNovi proizvodni prostor ove kineske kompanije u Kragujevcu prostiraće se na 18.500 kvadratnih metara i u njemu će se proizvoditi automobilske komponente za unutrašnjost automobila. U početku će biti otvoreno 200 radnih mesta, ali s obzirom na to da je postrojenje projektovano za 800 zaposlenih, broj radnika će se postepeno povećavati iz godine u godinu. Inače, ovo je prva fabrika te kompanije u Srbiji.\nIz Gradske uprave je saopšteno da su dobra infrastruktura i dostupnost kvalifikovanih radnika u Kragujevcu i okolini bili klјučni za izbor ove lokacije. Dodaje se da ostali faktori koji su uticali na izbor lokacije uklјučuju centralni položaj Kragujevca u Jugoistočnoj i Centralnoj Evropi i blizinu ostalih fabrika Janfeng automotive interiors u Mađarskoj, Češkoj i Slovačkoj.\nKineska kompanija Janfeng automotive interiors (IFAI), sa sedištem u Šangaju, ima oko 110 proizvodnih pogona i tehničkih centara u 20 zemalјa i više od 32.000 zaposlenih širom sveta, koji dizajniraju, razvijaju i proizvode unutrašnje komponente za sve proizvođače automobila.


Crno-beli uz Fondaciju Ana i Vlade Divac - Admiral Bet SPORT\nCrno-beli uz Fondaciju Ana i Vlade Divac\nNemanja Đorđević Posted on 3. septembra 2019. 21:50 3. septembra 2019. 21:31\nPartizan NIS će u budućnosti pomagati Fondaciji Ana i Vlade Divac u njenim aktivnostima na polju smanjenja siromaštva i socijalne isključenosti kroz razne humanitarne akcije.\nSporazumom koji su potpisali predsednik crno-belih Ostoja Mijailović i nekadašnji igrač Vlade Divac, predviđeno je Partizan, u oblasti svog delovanja i u okviru svojih mogućnosti, pomogne rad Fondacije i podrži njene brojne humanitarne aktivnosti.\nKK Partizan NIS i Fondacija Ana i Vlade Divac, zajedno će se boriti za pomoć brojnim socijalno ugroženim grupama, kroz različite humanitarne aktivnosti.\nPrva u nizu aktivnosti koje će Partizan podržati jeste donatorska večera u Čikagu, koju 9. septembra organizuje Vlade Divac, a sve u sklopu proslave prijema u Kuću slavnih u Springfildu.\nTokom donatorske večere, skupljaće se sredstva za pomoć Tehničkoj školi u Vladičinom Hanu, mestu koje je drugi dom za 840 učenika. Iako je škola u kojoj uče u lošem stanju, učenici ove škole su prvaci Republičkog takmičenja u programiranju robota. Zbog toga, 9. septembra ćemo svi zajedno “igrati za njih”.\nTagovi : fondacija ana i vlade divac, Humanitarne akcije, partizan\nNadal stao u odbranu Đokovića


Odsek za javne nabavke i investicije - Opština Kula\nVi ste ovde:Početna»Opštinska uprava»Odsek za javne nabavke i investicije\nOdsek za javne nabavke i investicije\nŠef odseka: Jovan Trpčevski\nTelefon: 025 751 211\nU okviru odseka za javne nabavke i investicije pokreću se postupci javnih nabavki za potrebe Opštinske uprave i korisnike budžeta opštine, pripremaju se predlozi raspisa i konkursa za nacrte, pripremaju se godišnji planovi javnih nabavki. Vrši se tehnička priprema konkursne dokumentacije, sprovođenje i realizacija javnih nabavki, objavivanje akata na Portalu javnih nabavki, internet stranici opštine Kula i internet stranici „Sl. glasnika RS“\nOdesek za javne nabavke i investicije obavlja sledeće poslove:\n– Na osnovu iskazanih potreba direktnih i indirektnih korisnika budžeta, učestvuje u izradi predloga godišnjih planova javnih nabavki;\n– Pruža stručnu pomoć korisnicima budžetskih sredstava iz oblasti javnih nabavki;\n– Stručne, tehničke i pravne i organizacione poslove pripreme dokumentacije i akata u postupcima javnih nabavki za direktne i indirektne korisnike budžetskih sredstava (u delu koji se sprovodi a objedinjene javne nabavke);\n– Organizuje sprovođenje postupaka javnih nabavki u otvorenom postupku, restriktivnom postupku, pregovaračkom postupku sa objavljivanjem javnog poziva, pregovaračkom postupku bez objavljivanja javnog poziva, postupku javne nabavke male vrednosti, konkursu za nacrte i postupku javnih nabavki narudžbenicom;\n– Priprema predloge rešenja i drugih akata po zahteima za zaštitu prava ponuđača u postupcima javnih nabavki u skladu sa zakonom;\n– Priprema i dostavlja izveštaje o sprovedenim postupcima javnih nabavki;\nUčestvuje u planiranju i sprovođenju investicija u nabavkama koje se odnose na izvođenje radova (gradnja, rekonstrukcija, adaptacija, sanacija i sl.) na objektima direktnih i indirektnih korisnika budžeta;\n– Druge stručne, administrativne i tehničke poslove iz delokruga, čije je izvršenje povereno ovom odeljenju, kao i druge poslove koje mu poveri Skupština opštine, Opštinsko veće, predsednik opštine i načelnik Opštinske uprave.\n– Sprovodi postupke javnih kabavki radova i usluga iz oblasti projektovanja za potrebe svih korisnika budžeta opštine Kula


"Ključevi AVP sistema" predati partnerima za uspešnu saradnju na projektu CCASA koji je modernizovao trgovinske sudove u Srbiji „Ključevi AVP sistema” predati partnerima za uspešnu saradnju na projektu CCASA koji je modernizovao trgovinske sudove u Srbiji – Personal magazin\n„Ključevi AVP sistema” predati partnerima za uspešnu saradnju na projektu CCASA koji je modernizovao trgovinske sudove u Srbiji\nOpremanje trgovinskih sudova računarskom opremom, stvaranje interne informacione mreže, dostupnost zakona i sudske prakse on-line, uvođenje programa za Automatsko prikupljanje podataka (APP) i Automatsko vođenje predmeta (AVP) u sve prvostepene…\nOpremanje trgovinskih sudova računarskom opremom, stvaranje interne informacione mreže, dostupnost zakona i sudske prakse on-line, uvođenje programa za Automatsko prikupljanje podataka (APP) i Automatsko vođenje predmeta (AVP) u sve prvostepene trgovinske sudove i Viši trgovinski sud, ključni su rezultati partnerstva Američke agencije za razvoj (USAID) i Ministarstva pravde Vlade Republike Srbije, sudija i zaposlenih u sudovima, na Projektu reforme sudske uprave trgovinskih sudova Srbije (CCASA), koji se sprovodi od 2004. godine.\nNa svečanosti povodom završetka uspešnog četvorogodišnjeg rada projekta CCASA, direktor misije Agencije Sjedinjenih Američkih Država za međunarodni razvoj (USAID), Majkl Harvi i direktor projekta CCASA, Milo Stevanovich, simbolično su predali ključeve sistema AVP Ministarstvu pravde Vlade Republike Srbije i Višem trgovinskom sudu. Ovom prilikom, uručene su i plakete predsednicima svih trgovinskih sudova u Srbiji za višegodišnju uspešnu saradnju.\n“CCASA projekat, zajedničko je višegodišnje zalaganje svih partnera koji su u njemu učestvovali. Njegovi rezultati ukazuju na spremnost svih partnera da unapređuju poslovnu klimu u Srbiji, rade na borbi protiv korupcije, omoguće dostupnost informacija o radu trgovinskih sudova, jačaju i modernizuju rad sudske uprave trgovinskih sudova“, ističe Milo Stevanovich.\nProjekat reforme sudske uprave trgovinskih sudova u Srbiji vredan 13.7 miliona dolara, sprovodio se u tri faze i obuhvatao je uvođenje hardverskih i softverskih rešenja koja omogućavaju transparentnost i poboljšan pristup javnosti državnim službama, što je veliki napredak u razvoju E-uprave.\nU prvoj fazi, trgovinski sudovi su opremljeni neophodnom računarskom opremom, stvorena je interna informaciona mreža, a svim sudijama je omogućen pristup ne samo internetu, već i online bazi podataka propisa i sudske prakse, putem specijalno dizajniranog web portala: www.trgovinski.sud.srbija.yu. Informacije o svim trgovinskim sudovima, uključujući i sudsku statistiku i rasporede rada sudova, na raspolaganju su javnosti na ovom web portalu. Od 30. aprila 2008. portal je beležio preko 700,000 ulaza na sajt, sa više od 1 miliona otvorenih stranica.\nNakon toga, u sve trgovinske sudove uveden je program za Automatsko prikupljanje podataka (APP) i na osnovu statističkih podataka prikupljenih i obrađenih pomoću ovog programa, omogućena je objektivna procena efikasnosti rada sudova i identifikovanje potencijalnih zastoja i nagomilavanja predmeta u radu. Ovaj sistem je stvorio uslove za precizno merenje starosti predmeta, zahvaljujući čemu je dužina trajanja predmeta u radu bitno smanjena.\nU završnoj fazi, u svih 16 prvostepenih sudova i u Viši trgovinski sud, uveden je i savremen sistem za Automatsko vođenje predmeta (AVP). Uz pomoć ovog sistema sudije, zaposleni u sudu, advokati i stranke imaju mogućnost da putem interneta pristupe svim najvažnijim podacima koji se odnose na sudske predmete, čime se povećava transparentnost i poverenje u trgovinske sudove. Obuku za rad u AVP programu prošlo je preko 400 zaposlenih u svim trgovinskim sudovima. AVP program skraćuje vreme potrebno za registraciju i obrađivanje sudskih podnesaka, omogućava sudovima da putem računara prate tok pojedinačnih predmeta, a sudije i zaposlene u sudu oslobađa manuelnog vođenja upisnika. Istovremeno, metodom slučajnog uzorka, AVP program dodeljuje sudiju u konkretnom predmetu čime se u značajnoj meri sprečava mogućnost nesavesnog ponašanja, „nameštanja predmeta“ određenom sudiji i pojava korupcije.\nU cilju unapređenja kvaliteta i efikasnosti rada, u okviru projekta CCASA održano je i preko 240 obuka koje su obuhvatale stručno usavršavanje sudija, obuku zaposlenih za rad u APP i AVP programu i obuku sudija i sudijskih pripravnika za rad u AVP programu. Za predsednike sudova i portparole, održana je i obuka iz oblasti odnosa s javnošću. Kao rezultat toga, Viši trgovinski sud i mreža trgovinskih sudova, u septembru 2007. godine, a u okviru međunarodnog dana „Pravo javnosti da zna“ dobili su nagradu za doprinos primeni Zakona o dostupnosti informacijama od javnog značaja, kao i za uspešnu praksu komuniciranja sa najširom javnošću koju dodeljuje Poverenik za informacije od javnog značaja.\nU poslednjih nekoliko godina trgovinski sudovi u Srbiji prešli su dugačak put u reformama. Tehnološkim napretkom, uvođenjem hardverskih i softverskih rešenja, a posebno implementacijom sistema za Automatsko vođenje predmeta, trgovinsko pravosuđe u Srbiji je učinilo veliki korak ka međunarodnim i standardima Evropske unije.\n„Ključevi AVP sistema” predati partnerima za uspešnu saradnju na projektu CCASA koji je modernizovao trgovinske sudove u Srbiji was last modified: December 19th, 2008 by Redakcija


Svetsko Prvenstvo 1934. u Italiji / World Cup 1934 Italy\nReprezentacija na Svetskim Prvenstvima 1930-2006\nYugoslavia/Serbia&Montenegro National Team in World Cups 1930-2006\nOdržan : 27/05/1934 - 10/06/1934\nUtakmica : 17\nGolova : 70 (4,1 po utakmici)\nGledalaca : 358,000 (21,058 po utakmici )\nFinale : Italija - Čehoslovačka 2:1\nNajbolji strelac : Oldrih Nejedli (Čeh) - 5\nPlasman Jugoslavije : Nije se kvalifikovala\nDrugo Svetsko prvenstvo održano je u Italiji 1934.godine.\nZa drugi Kup" Žila Rimea" organizovane su kvalifikacione utakmice. Učešće je prijavilo 29 selekcija, a posle eliminacionih mečeva pravo da na završnom turniru odmere snage steklo je 16 reprezentacija.\nItalijanski diktator Benito Musolini video je Svetsko prvenstvo kao idealnu priliku za reklamiranje fašističkog pokreta, što je bacilo veliku, neporecivu senku na ovaj turnir. Italijani, na čijoj je klupi sedeo sjajni taktičar Vitorio Poco, savladali su u finalu Čehoslovačku (2:1) i osvojili trofej, mada je malo nedostajalo da slovenska selekcija sruši Musolinijeve snove. Česi su do pred kraj finalne utakmice vodili sa 1:0, da bi "azuri" onda izjednačili i u produžecima došli do pobede.\nZa razliku od prvog turnira u Urugvaju, ovog puta je učešće na Mundijalu moralo da se zasluži u kvalifikacijama. Na početku tog ciklusa našle su se 32 reprezentacije, od čega 22 iz Evrope, s tim da Britanaca još uvek nije bilo u svetskoj fudbalskoj porodici.\nOd 16 reprezentacija koje su izborile "vizu" za Apeninsko poluostrvo, 12 ih je bilo iz evropskih zemalja, a da odrednica "svetski" ne ostane sasvim obesmišljena, svojim učešćem su doprineli SAD, Brazil, Argentina i Egipat. Od početka se igralo po nokaut sistemu (od osmine finala nadalje), a priča se već u četvrtfinalu svela isključivo na Evropljane.\nNajviše drame u četvrtfinalnim okršajima doneo je duel Italije i Španije. Posle 120 minuta igre bilo je 2:2, pa je dan kasnije morala da bude odigrana nova utakmica. Pobedonosni gol za domaćina postigao je legendarni Djuzepe Meaca, po kom se danas zove stadion na kom igraju Milan i Inter.\nSamo dva dana posle toga „azuri“ su opet morali na teren, a rival u "finalu pre finala" bila im je reprezentacija Austrije, tada zastrašujući "vundertim" pod vodjstvom Huga Majsla. I taj meč rešen je jednim golom - strelac za Italijane bio je rodjeni Argentinac Gvajta i oni su se plasiralali u finale, gde ih je čekala Čehoslovačka posle pobede od 3:1 nad Nemačkom.\nZa finale koje je 10. juna odigrano na Del Partiti stadionu u Rimu, Musolini je mobilisao naciju punih nedelju dana. Pred 55.000 ljudi, koji su popunili tribine do poslednjeg mesta, šokantno vodjstvo Česima doneo je Antonjin Puc u 76. minutu, ali krah domaćina sprečio je Rajmondo Orsi pet minuta kasnije. Pošto prvi strelac Čeha Nejedli u poslednjim trenucima utakmice nije iskoristio stoprocentnu priliku, pristupilo se produžecima i Andjelo Skjavio u 95. minutu je postigao gol za veliku radost Italije i njenog diktatora.\nSvetsko prvenstvo 1934. u ItalijiDetalj sa uvodnog meča na prvenstvu: Španija - Brazil (3:1)\nSvetsko prvenstvo 1934. u Italiji: Jugoslavija poslednja u kvalifikacijama\nTabela kvalifikacione grupe:\nPosle sjajnog nastupa u Urugvaju, reprezentacija Jugoslavije nije uspela da se plasira na drugi Mundijal. U kvalifikacijama koje su se igrale po jednokružnom bod-sistemu, plavi su kod kuće odigrali nerešeno, 2:2 sa Švajcarskom, zatim su u Bukureštu poraženi od Rumunije rezultatom 2:1 i sa jednim osvojenim bodom zauzeli poslednje mesto u grupi.\nI u ovom ciklusu takmičenja selektor je bio Boško Simonović, a uz rame herojima iz Urugvaja: Tirnaniću, Ivkoviću, Marjanoviću i Vujadinoviću zaigrali su mnogi novi fudbaleri, od kojih je najveću slavu dostigao golman Franjo Glaser.\nImamo 1706 gostiju na mreži


Teheran vrši pritisak na novinare BBC-ja - Bizlife.rs\nTeheran vrši pritisak na novinare BBC-ja\n20:01 London, 05/02/2012\nDirektor britanske medijske kuće BBC Mark Tompson optužio je danas iranske vlasti da zastrašuju novinare ove medijske kuće zaposlene u ogranku na persijskom jeziku. Tompson je na svom internet blogu naveo da je Bi-Bi-Si primetio „uznemirujuću novu taktiku“, među kojima su i uticaj na članove porodica zaposlenih izvan Irana.\nPrema njegovim navodima, tokom protekle sedmice, sestra jednog od radnika BBC-ja u ogranku na persijskom jeziku uhapšena je i zatvorena u samicu zatvora „Evin“ u Teheranu.\nTompson je dodao da je tretman prema njoj, mada je oslobođena uz kauciju, za svaku osudu. Iran optužuje BBC za podsticanje nemira nakon objavljivanja spornih rezultata predsedničkih izbora na kojima je Mahmud Ahmadinedžad 2009. godine osvojio drugi mandat.\n„U proteklih nekoliko meseci, svedoci smo povećanog nivoa zastrašivanja uz uznemiravajuću novu taktiku. U to spada i vršenje pritiska na zaposlene u BBC-ju izvan Irana tako što su meta bezbednosnih službi njihove porodice koje su u Islamskoj Republici“, navodi Tompson.\nDirektor BBC-ja je naglasio da se njihovo osoblje suočava i sa lažnim optužbama za seksualne napade, šverc narkotika i finansijske prekršaje. Određeni broj rodbine radnika ove britanske medijske kuće uhapšen je na kraće vreme i od njih su iranske vlasti tražile da se jave svojim rođacima u London i da ih nagovaraju da prestanu da rade za BBC ili da „sarađuju“ sa zvaničnicima iranskih obaveštajnih službi.\nU određenim slučajevima, članovima porodice oduzimani su pasoši kako ne bi napustili Iran. Direktor organizacije „Human rights watch“ za Bliski istok Sara Li Vitson ističe da postupci iranskih vlasti sugerišu da oni pokušavaju da utišaju novinare i BBC te da šalju poruku „da duga ruka vladinih represalija može da dosegne i izvan granica“.


Savremeni Crnogorski film u Montevideu: Na repertoaru i „Ti imaš noć“ Ivana Salatića – Portal Herceg Novi\nIzmjene zakona radi obuzdavanja cijena goriva\nSve vrste goriva opet drastično skuplje – 14-o poskupljenje od početka godine\nMonstat: Potrošačka korpa u septembru 665,1 eura\nOpština donirala 10 računara novskoj Srednjoj školi\nI dalje sunčano. Krajem dana moguća oblačnost\nAkcija „Semafor“: sankcionisana 163 vozača\nSavremeni Crnogorski film…\nSavremeni Crnogorski film u Montevideu: Na repertoaru i „Ti imaš noć“ Ivana Salatića\nU okviru Balkan Film Festivala, Urugvajska kinoteka prikazuje ciklus savremenog crnogorskog filma. Ovom prilikom, urugvajska publika će se bliže upoznati sa Crnom Gorom i našim autorima. Ciklus crnogorskih filmova u Montevideu realizuje se za urugvajsku publiku, ali i da bi se crnogorskim iseljenicima prikazala novija crnogorska filmska produkcija.\nTokom ove sedmice biće prikazano pet filmova iz Crne Gore selektovanih od strane organizatora i to: “Grudi” (Marija Perović, 2019), “Ti imaš noć” (Ivan Salatić, 2018), “Ispod mosta, među stijenama” (Pavle Simonović, 2016), “Između dana i noći” (Andro Martinović, 2018) i crnogorska manjinska koprodukcija “Mamonga” (Stefan Malešević, 2019)\nČetvrto izdanje Balkan film festivala prikazuje filmografiju jugoistočne Evrope. Sa dvije projekcije na dan, urugvajska publika imaće priliku da prati razvoj kinematografije iz regiona bivše Jugoslavije. Selektovani filmovi gledaoce nose u nepoznata i zaboravljena mjesta, sa svojim običajima, kulturama, vrijednostima, vjerovanjima, pozivajući ih da se upuste u moderne i univerzalne priče koje prikazuju karaktere ljudi i njihovih dalekih zemalja. Balkan Film Festival otvoren je 6. decembra projekcijom filma “Ustav Republike Hrvatske”, Rajka Grlića.\nEpidemiološke mjere, koje se zbog pandemije primjenjuju u Urugvaju, ograničile su kapacitet bioskopskih sala na svega trideset posto, tako da se organizuju i reprize projekcija. Manifestaciju je podržao Filmski centar Crne Gore, kroz inicijativu Zajednice Crnogoraca u Urugvaju. – saopšteno je na sajtu Filmskog centra Crne Gore.\nTags: filmIvan Salatić\nSve vrste goriva opet drastično skuplje –...\n26 октобра, 2021 Portal Herceg Novi\nSve vrste goriva opet drastično skuplje – 14-o poskupljenje od


Ben Rotenberg - Blic Sport\nBen Rotenberg, jedan od najvećih kritičara Novaka Đokovića kao da je jedva dočekao presudu Saveznog suda Australije u slučaju vezanom za srpskog tenisera.\n"OLUJA" ZBOG NOVAKA Počela hajka: Australijanci BESNI zbog dozvole, a sve prenosi Đokovićev "MRZITELJ BROJ 1"! /VIDEO/\nOvo se očekivalo, samo je bilo pitanje trenutka.\nNije prošlo ni sat vremena otkako je objavljeno da će najbolji teniser sveta Novak Đoković braniti titulu na Australijan openu u Melburnu, a odmah se javio glavni hejter i doveo u pitanje ispravnost odluke organizatora.\nNiko ne zna da li je srpski teniser i najbolji na svetu vakcinisan, a svi o tome odavno pišu.\nČitav teniski svet, po ko zna koji put, poklonio se Novaku Đokoviću, čoveku koji je postao sinonim za uspehe i rekorede.\nNovinar “Njujork Tajmsa” Ben Rotenberg, inače poznat po stalnim kritikama Novaka Đokovića, zagovarao je u emisiji “Match Points” koju vodi Džoš Kohen ideju da se format najvećih teniskih turnira promeni, makar za ovu sezonu, kako bi se olakšalo teniserima da pobede Novaka Đokovića!\nAdria Tour je jedna od glavnih tema svih sportskih medija u svetu tokom ovog vikenda.


Izbor novog direktora neće osloboditi RTS - Centar za istraživačko novinarstvo Srbije\nIzbor novog direktora neće osloboditi RTS\nZgrada Radio-televizije Srbije; foto: N1\nNakon što je Upravni odbor Radio-televizije Srbije doneo odluku o raspisivanju konkursa za novog generalnog direktora, medijski stručnjaci ocenili su u razgovoru za CINS da promena prvog čoveka RTS-a ne znači i promene u radu te kuće. Dok Vladimir Radomirović iz UNS-a kaže da je glavni problem način finansiranja RTS-a, profesorka FPN-a Snježana Milivojević ističe da je interna organizacija javnog servisa takva da lični doprinos direktora, ali ni glavnog urednika, ne može ništa da promeni.\nUpravni odbor Radio-televizije Srbije (RTS) doneo je u utorak, 5. maja, odluku o raspisivanju javnog konkursa za izbor novog generalnog direktora te kuće, a Dragan Bujošević koji je na to mesto došao u maju 2015. ostaće do izbora novog generalnog direktora na funkciji vršioca dužnosti. Jedan od kandidata za ovo mesto biće i direktor fotografije RTS-a Vasko Vasović, mada, kako za Centar za istraživačko novinarstvo Srbije (CINS) kaže, misli da će Bujošević na tom mestu ostati još dugo.\n„Ja sam jedini koji može kuću da vrati na noge, jedini koji može da podigne sistem. Ko god dođe sa strane neće to znati da uradi i doći će isključivo po političkoj liniji. (…) Sve ono što je televizija nekada značila toga više nema, svodi se na informativni program, pritom znate na šta liči informativni program. To se ne radi tako”, rekao je Vasović.\nIako osim Vasovića nije poznato ko će sve učestvovati u trci za prvog čoveka RTS-a, medijski stručnjaci sa kojima je CINS razgovarao ističu da ne očekuju bitnije promene nakon što se izbor završi.\nPredsednik Udruženja novinara Srbije (UNS) Vladimir Radomirović kaže da jedan od glavnih problema RTS-a način finansiranja, a rešenje da javni servis Srbije bude slobodan od političkog i ekonomskog pritiska vidi u potpunom prelasku na finansiranje od strane građana.\n„Pre pet godina, sa iskustvom cenzure koju su Dragan Bujošević i njegov zamenik Dragan Janjić sprovodili u Politici, imao sam rezerve prema izboru Bujoševića za generalnog direktora RTS-a. On je svakako mogao bolje da radi svoj posao, ali se mora reći da nije samo generalni direktor odgovoran za izveštavanje RTS-a i da neće dolazak drugog direktora preko noći rešiti probleme koje RTS ima”, kaže on.\nS druge strane, profesorka beogradskog Fakulteta političkih nauka (FPN) Snježana Milivojević smatra da je interna organizacija RTS-a takva da lični doprinos direktora, ali ni glavnog urednika, ne može ništa da promeni:\n„To odlazeći direktor i sadašnji glavni urednik potvrđuju. Oni su došli sa visokim očekivanjima javnosti i solidnom profesionalnom reputacijom, a završavaju mandat sramoteći i sebe i kuću“.\nBez obzira na konkursnu proceduru, Milivojević izbor generalnog direktora RTS-a ocenjuje kao političko imenovanje i podseća na izbor novih članova Regulatornog tela za elektronske medije (REM), koji je pokazao da „vlast ne želi da odstupi ni milimetar iz oblasti radiodifuzije“.\nTada je, objašnjava, došlo do izigravanja javnog pritiska i želje da se REM pretvori u jedno kvalitetno telo izborom novih članova:\n„Pošto je tu vlast pokazala da joj ne pada na pamet da se iz radiodifuzije povuče, čini mi se da će to još manje uraditi u RTS-u koji je direktni proizvođač programa“.\nRade Veljanovski, nekadašnji direktor Radio Beograda, profesor FPN-a u penziji i potpredsednik političke organizacije Građanski demokratski forum, stav da promenom generalnog direktora neće doći do poboljšanja u radu RTS-a bazira na činjenici da vlast utiče na izbor članova Saveta REM-a koji bira upravne odbore javnih servisa, a oni generalne direktore.\n„Kad se ta nit nezakonitog i neprincipijalnog uticaja ima u vidu, onda stvarno ne možemo očekivati da će u ovom trenutku, pogotovo usred izbora pa čak i posle izbora, na to mesto doći osoba koja će unaprediti rad javnog servisa”, precizira Veljanovski.\nUkazuje i da se temeljna reforma koja je potrebna RTS-u ne može dogoditi samo izborom čoveka koji dolazi na čelo te kuće te da kompetentnu osobu na tom mestu nismo imali od demokratskih promena.\n„Naravno da bi bilo jako važno da ta osoba bude sasvim drugačija, da bude kompetentna, da zna šta je javni servis i da je spremna da to ostvaruje, ali to se u ovom trenutku, bojim se, ne može očekivati”, zaključuje Veljanovski.\nPodsetimo, u januaru prošle godine Bujošević je napunio 65 godina i na taj način stekao uslov za odlazak u starosnu penziju. Međutim, na njegov zahtev, a odlukom Upravnog odbora RTS-a mandat mu je produžen. Iako po Zakonu o javnim medijskim servisima jedna osoba ima pravo da dva puta bude izabrana za generalnog direktora, još uvek nije poznato da li će se Bujošević kandidovati za reizbor.\nDragan BujoševićMedijiradio televizija srbijerts


Komandantkinja NATO komande u Napulju posetila Srbiju\nNaslovna / NOVOSTI / Arhiva vesti / 2017 / Komandantkinja NATO komande u Napulju posetila Srbiju\nAdmiralka Mišel Hauard, komandantkinja Komande združenih snaga NATO-a u Napulju, završila je dvodnevnu posetu Srbiji gde se sastala s civilnim i vojnim zvaničnicima kako bi zajednički razmotrili saradnju NATO-a i Srbije i prilike za produbljivanje partnerstva.\nTokom sastanka s ministrom odbrane Aleksandrom Vulinom, admiralka Hauard je podvukla važnost nastavka političkog dijaloga i razmene informacija o terorističkim pretnjama koje pogađaju Zapadni Balkan i čitavu Evropu. Komandantkinja je naglasila da NATO ostaje posvećen promovisanju bezbednosti u regionu, naročito na Kosovu svojom misijom KFOR.\nAdmiralka Hauard se sastala i s grupom uspešnih žena u oblastima politike, civilnog društva i medija kako bi razmenili mišljenja o važnosti integrisanja rodne perspektive u vojsci i ključnoj ulozi žena u svakoj uspešnoj operaciji NATO-a.\nKomandantkinja je takođe posetila i NATO vojnu kancelariju za vezu i dala dva intervjua za Radio-televiziju Srbije i portal European Western Balkans.


Analiza Pregleda odredaba koje se menjaju u Zakonu o slobodnom pristupu informacijama od javnog značaja sa preporukama za postupanje - spikoalicija.rs\nNaslovna Aktivnosti Aktivnosti članica Analiza Pregleda odredaba koje se menjaju u Zakonu o slobodnom pristupu informacijama...\nKonsultacije oko izrade nacrta tog zakona i javna rasprava o prvom predloženom tekstu okončani su još 19. aprila 2018. godine uz brojne primedbe koje su se grupisale oko pojedinih tačaka. Najviše zamerki tada je izazvala odredba kojom se iz obaveze dostavljanja informacija izuzimaju društva kapitala u javnom vlasništvu (na primer: Telekom Srbija, Koridori Srbije, Putevi Srbije, Železnice Srbije, AirSerbia, itd). Nakon primedbi da takvo rešenje može da ugrozi dostignuti nivo prava javnosti da zna i umanji kontrolnu ulogu javnosti, koje su izneli civilni sektor, Poverenik za informacije od javnog značaja i zaštitu podataka o ličnosti i međunarodni eksperti, u novembru 2019. MDULS je na svom sajtu objavilo dokument Pregled odredaba koje se menjaju u Zakonu o slobodnom pristupu informacijama od javnog značaja.\nPored toga što pomenuti Pregled sadrži i neka veoma važna pozitivna rešenja poput proširenja kruga obveznika Zakona i zadržavanja društava kapitala u krugu obveznika Zakona, Pregled sadrži i odredbe koje prete da ugorze dostinguti nivo prava javnosti da zna, posebno kada su u pitanju informacije o radu javnih preduzeća i društava kapitala u javnom vlasništvu.\nPrethodni tekstKoje su informacije od javnog značaja građani najčešće tražili od početka epidemije\nSledeći tekstNedostupni podaci o zdravstvenoj zaštiti i javnim nabavkama


Dalibor Jevtić na Istanbulskoj konferenciji (Foto MZZP)\nMinistar za zajednice i povratak je na konferenciji istako važnost unutrašnjeg dijaloga o Kosovu jer, kako je rekao, to je najbolji način da se dugotrajno reše odnosi Srba i Albanaca koji će "dobrineti miru i stabilnosti na Balkanu".\n"Vrlo je važno reći da je unutrašnji dijalog koji je u Srbiji pokrenut o Kosovu od ključne važnosti za budućnost i u koliko želimo da problem odnosa Srba i Albanaca na čitavom prostoru Balkana rešimo dugoročno, važno je da se u ovom trenutku suočimo i kažemo kakve odnose želimo da imamo kao dva najveća naroda", kazao je Jevtić.\nTokom svog obraćanja, on je istakao da sve polazi od “nas samih“, te da je od politike i bilo kakvih interesa važniji život.\n"Sve je na nama, onako kako se odnosimo jedni prema drugima, kako se poštujemo, takav će nam biti i život i okruženje. Bezbednost na globalnom nivou je produkt sukobljavanja različitih interesa. Ljudi pojedinačno i organizacije tvorci su ratova i mira. Naša je obaveza da se zalažemo za mir i stabilnost", kazao je on.\nKako se navdi u saopštenju Ministarstva za povratak, Jevtić je istako da je Istanbulska konferencija dobra prilika da govori o bezbednosti i izazovima svih naroda koji žive Kosovu, ali i Zapadnom Balkanu.\n"Izrazio sam očekivanje da konferenciju sličnu ovoj imamo i u Prištini, da dovedemo ljude iz različitih delova sveta i da na isti način podelimo svoja razmišljanja, kako bi svi zajedno svet učinili bezbednijim mestom za život, jer je to osnovni preduslov za bolju budućnosti svih", rekao je on.\nTokom konferencije razgovarano je i o migrantskoj krizi. Jevtić je tom prilikom kazao da se Srbija "ponašala na jedan human način".\nIstakao je da se rešavanju problema kao što su terorizam i islamski radikalizmam, svi podjednako moraju suprostaviti bez obzira kojoj veri i naciji pripadaju.\nIstanbulska konferencija o bezbednosti se održava treću godinu zaredom i ove godine trajaće do 3. novembra.\nUčešće na ovogodišnjoj konferenciji uzeli su predstavnici iz 32 zemlje.


Biram uspeh - program unapređenja zapošljivosti mladih\nUNICEF Srbija u saradnji sa Ministarstvom za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja i Nacionalnom službom za zapošljavanje, uz stručnu podršku i partnerstvo sa Gi Group i partnerima, implementira projekat “Unapređenje zapošljivosti mladih kroz radne prakse“. Cilj projekta je da se kroz program radnih praksi podrži društvena i ekonomska inkluzija mladih, posebno mladih iz osetljivih grupa, pružajući im priliku za obuku, razvoj veština i znanja traženih na tržištu rada.\nProgram ima za cilj pružanje radnih praksi mladima do 30 godina koji se ne školuju, ne obučavaju, niti su zaposleni, a stekli su osnovni, srednji, viši ili visoki nivo kvalifikacija. Program podrazumeva obuku mladih kroz namenski razvijenu onlajn platformu za učenje kako bi se prilagodili radnom okruženju i stekli neophodne veštine, a zatim obavljanje radne prakse.\nPoslodavci koji se uključe u program imaju mogućnost selekcije obučenih mladih praktikanata, na osnovu potreba za kadrom određenih profila u okviru svoje kompanije, i pružanja radne prakse u trajanju od dva meseca za odabrane praktikante.\nSvi zainteresovani poslodavci i nezaposlena lica mogu da se prijave za učešće u projektu putem internet sajta: www.biramuspeh.com.\nViše informacija možete pronaći na sajtu: www.biramuspeh.com ili porukom na mejl: Klub.biramuspeh@gigroup.com za poslodavce, ili biramuspeh@gigroup.com za nezaposlena lica.


Održana poslednja sednica opštinskog parlamenta - Zvanična prezentacija opštine Sjenica\nOdržana poslednja sednica opštinskog parlamenta\nSJENICA.RS Datum: 06/03/2016 Vijesti\nSkupština opštine Sjenica održala je, u petak 4. marta, poslednju sednicu u ovom sazivu. Sednici su prisustvovali odbornici vladajuće koalicije, kao i odbornici Bošnjačke demokratske zajednice (BDZ) Sandžaka i Samostalne SDA za Sjenicu – Nusret Nuhović.\nObraćajući se prisutnima, predsednik opštine Sjenica Hazbo Mujović, tokom rasprave ukazao je da je opštinsko rukovodstvo tokom proteklog perioda učinilo maksimalne napore na poboljšanju uslova života građana čitave opštine, i da će na tom putu istrajati i u narednom periodu.\n“Nismo nosioci zla, poštujemo sve i ne želimo da unosimo nemir među naše građane”, rekao je, osvrćući se na obraćanje šefa odborničkog kluba BDZ Sandžaka Fadila Nikšića, koji se usprotivio uspostavljanju Rezervata prirode “Peštersko polje”.\nNa sednici je izvršen rebalans budžeta, a odbornici su, između ostalog, doneli i Odluku o maksimalnom broju zaposlenih u sistemu lokalne samouprave, kao i Odluku o promeni Odluke o preuzimanju osnivačkih prava nad Domom zdravlja u Sjenici.


General Tod Danijel Volters, vrhovni komandant NATO snaga u Evropi i komandant američkih vojnih snaga u Evropi\n“Vojska Srbije visoko je cenjena snaga u mirovnim operacijama širom sveta”, navodi se u odgovoru na upit Glasa Amerike.\nVrhovni štab savezničkih snaga u Evropi (SACEUR) nije precizirao tačan termin njegove turneje, države koje će obići, niti potenijalni datum dolaska u Srbiju, kao i ko će mu biti sagovornici. Ukazano je da je povod za to Voltersovo preuzimanje komande - što se dogodilo 3. maja ove godine.\n“Vrhovni štab savezničkih snaga planira da se susretne sa liderima kako bi što bolje razumeo stanje na terenu i istražio mogućnosti za poboljšanje saradnje”, rečeno je Glasu Amerike.\nTod Danijel Volters je poziciju vrhovnog komandanta NATO snaga u Evropi preuzeo od generala Kurtisa Skaparotija. Volters je prethodno obavljao funkcije komandanta američkih vazduhoplovnih snaga u Evropi i američkih vazduhoplovnih snaga u Africi.\nTaj visoki američki i NATO zvaničnik je aprila 2019. tokom procedure za potvrđivanje generalskog čina i zvanja komandanta u Odboru za oružane snage Senata -a rekao da je američko prisustvo na Kosovu potrebno da bi se ojačao otpor kosovskih partnera na, kako se izrazio, spoljne maligne pretnje.\nEmanuel Makron, francuski predsednik, i general Tod Volters tokom susreta u junu u Parizu\nTakođe, tada je rekao i da američka komanda u Evropi podržava razvoj Kosovskih bezbednosnih snaga u skladu sa planom tranzicije i u punoj saradnji sa SAD i zemljama saveznicama NATO.\nInformacija o Voltersovoj poseti državama Evrope i atlantskog regiona aktuelna je u nedeljama pošto je, početkom jula, objavljeno da je ruski predsednik Vladimir Putin potpisao zakon o prekidu ruskog učešća u Sporazumu o nuklearnim i konvencionalnim raketama srednjeg dometa sa Sjedinjenim Državama (INF). Odmah potom iz Brisela je stigla reakcija da je jedini način da se taj sporazum spasi - rusko vraćanje u njegove okvire.\nSjedinjene Države i Rusija u februaru 2019. započele su proces obostranog povlačenja optužujući jedna drugu za kršenje dogovora postignutog pre 32 godine. Potpisali su ga 8. decembra 1987. u Vašingtonu tadašnji lideri SAD i Sovjetskog Saveza Ronald Regan i Mihail Gorbačov i bio je jedan od značajnijih doprinosa smirivanju napetosti tokom Hladnog rata.


Anže Kopitar pred golmanom Sent Luisa\nPregovori su trajali nekoliko meseci, a njegov agent Pet Brajson potvrdio je da je ugovor vredan 80 miliona dolara, što 28-godišnjeg Slovenca čini jednim od najplaćenijih igrača u NHL ligi.\nKopitar će u proseku primati 10 miliona dolara godišnje i biće treći najplaćeniji igrač u NFL posle hokejaša Čikaga Džonatana Touvsa i Patrika Kejna, koji godišnje zarađuju 10,5 miliona. Slovenac je u poslednjih osam sezona bio najbolji strelac Los Anđeles Kingsa. On je celu karijeru proveo u tom klubu, a za više od 10 godina odigrao je 725 utakmica, postigao 230 golova i imao 415 asistencija. Kingsi su ga izabrali kao 11. pika na draftu 2005. godine. Reprezentaciju Slovenije predvodio je do četvrtfinala Zimskih olimpijskih igara u Sočiju 2014. godine, a rođen je 24. avgusta 1987. u Jesenicama.\nSkijaš Olivije Ženo sa teškim povredama prebačen je u bolnicu, nakon pada tokom trke Svetskog kupa u superveleslalomu. On je izgubio ravnotežu i "skratio" krivinu, prešavši tako preko uzvišenja, što je prouzrokovalo da skijaš "poleti". Nakon toga usledilo je i stravično sletanje...\nHokejaši Partizana u sredu protiv Maribora u derbiju kola\nHokejaši Partizana gostuju u sredu Mariboru kod istoimene domaće ekipe u derbi utakmici 17. kola Slohokej lige.\nAustrijanci osvojili ekipno zlato na SP u ski skokovima\nReprezentacija Austrije osvojila je zlatnu medalju na ekipnom takmičenju prvenstva sveta u skijaškim letovima, održanom u Vikersundu, u Norveškoj.\nSkijaši Srbije zbog besparice propustili flnale Svetskog prvenstva!\nReprezentativac Srbije u skijaškom trčanju Dževad Hadžifejzović rekao je da zbog nedostatka novca nije nastupio u finalu Svetskog prvenstva u švedskom gradu Falunu, iako je, zajedno sa Rejhanom Šmrkovićem, prošao kvalifikacije.\nAmerikanci najbolji u plesnim parovima\nAmerikanci Meril Dejvis i Čarli Vajt osvoji su zlatnu medalju u umetničkom klizanju u konkurenciji plesnih parova na Zimskim olimpijskim igrama u Sočiju.


Izvor: JUGpress.com, 14.Apr.2021, 07:48\nU Srbiji nema potrebe za uvođenjem obavezne vakcinacije, jer zemlja ima dovoljno vakcina i dovoljno zainteresovanih za taj proces, rekao je sinoć ministar zdravlja Srbije Zlatibor Lončar, koji je zamolio građane da se ne opuštaju za uskršnje praznike.\nSvako opuštanje će skupo koštati, jer prolongira izlazak iz krize. Biće još Uskrsa, rekao je Lončar gostujući u emisiji Upitnik na RTS.\nMere u zemljama u Evropi traže PCR za povratak, što su >> Pročitaj celu vest na sajtu JUGpress.com << veliki troškovi, ili karantin. Možda je bolje da se za ovaj Uskrs strpimo, da bismo na letovanje mogli da idemo mirniji, predočio je on.\nLončar je rekao da je umrlo 14 lekara koji su bili u kovid crvenim zonama, dok ostali preminuli lekari nisu imali nikakve dodirne tačke sa kovid zonama.\nSvaka vakcina je proverena, naša Agencija za lekove je među 50 najrigoroznijih na svetu, dali smo skoro tri miliona vakcina, a nismo imali ni 700 blagih reakcija, predočio je Lončar.\nLončar je rekao da danas lekar specijalista u kovid bolnici ima primanja od 182.000, a medicinska sestra u kovid bolnici 79.280 dinara


KLM danas slavi stoti rođendan : Nadlanu.com\nObjavljeno 7. okt 2019. / 14:00:37\nSedmog oktobra, pre tačno 100 godina, mladi pionir avijacije Albert Plesman osonovao je KLM. Vizija mu je bila da stvori jednu mrežu, jedan "okean neba" koji će povezivati ljude. Od tada do danas, svet se promenio, ali Plesmanov san se ostvario: iz matične baze u Amsterdamu KLM danas leti ka 162 destinacije širom sveta, pružajući putnicima odlične konekcije preko jednog od najboljih aerodroma u Evropi.\nKLM je uložio mnogo napora da dođe do današnje pozicije i kao primarni cilj postavlja smanjenje emisije ugljen-dioksida. Avio-industrija je odgovorna za dva do tri procenta ukupne emisije ugljen-dioksida, ali s rastom svetske populacije i obima trgovine, ovaj procenat će u budućnosti verovatno biti i viši. Zato KLM ozbiljno shvata svoju ulogu u izgradnji održive budućnosti avio-industrije: kontinuirano ulaže u obnovljanje flote (prva je evropska avio-kompanija koja u vlasništvu ima Boing 787-10 Dreamliner); radi na razvoju bio-goriva (još 2013. godine KLM-ov avion na liniji Amsterdam – Pariz leteo je na bio-gorivo, a najavio je i otvaranje prve evropske fabrike za proizvodnju održivog avio-goriva); ulaže u održivi razvoj, zaštitu prirode, smanjenje emisije ugljen-dioksida i ima sopstveni sistem za kompenzaciju ugljen-dioksida (prema ovom sistemu KLM je pošumio 312 hektara zemlje u Panami). Ova avio-kompanija je, takođe, kroz projekat "Fly Responsibly" ("Letite odgovorno"), besplatno podelila svoja znanja o održivosti, najboljim praksama i alatima sa svim zainteresovanim akterima u industriji, a potrošače je pozvala da umesto avionom putuju vozom i tako smanje svoj karbonski otisak.\nKao toliko puta u prošlosti, i danas je KLM spreman da bude pionir u avio-industriji, radeći na razvoju inovativnog koncepta letenja nazvanog "Flying-V". U pitanju je energetski efikasna letelica kojoj se putnička kabina, teretni prostor i rezervoari za gorivo nalaze u krilima stvarajući V oblik. Poboljšani aerodinamični oblik i smanjena težina omogućiće da ovaj avion koristi 20% manje goriva od Airbus-a A350, najnaprednijeg aviona današnjice.


A šta ako Putin stvarno Amerikancima pošalje pismo...\nM. P. 18. septembra 2018. 07:11\nPoslednjih dana među biračima Demokratske partije u SAD cirkuliše lažno pismo podrške predsednika Rusije Vladimira Putina kongresmenu republikancu Dejni Rorabaheru, u kojem ruski predsednik navodno hvali dugogodišnju saradnju i prijateljstvo sa tim kongresmenom i njegove napore da ukine sankcije Rusiji.\nU lažnom pismu je apostrofirana i navodna zahvalnost ruskog lidera na tome što je republikanski kongresmen, kako se navodi, „ostavio sa strane prioritete Kalifornije kako bi pomogao Putinu i ruskom narodu“. Na kraju, u pismu koji je navodno napisao i potpisao predsednik Ruske Federacije, piše da Vladimir Putin odobrava reizbor Dejne Rorabahera, jer on „prepoznaje da je svet bolji sa jačom, smelijom i ekspanzionističkom Ruskom Federacijom“.\nSnimak ekrana navodnog pisma ruskog lidera na Fejsbuku objavio je direktor za komunikacije kompanije MIA „Rusija sevodnja“ Petar Lidov Petrovski. Kako je za Sputnjik objasnio, ovo pismo bi bilo komično da se ne dešava u kontekstu veoma zategnutih rusko-američkih odnosa.\n„Ovo pismo je deo kampanje. U Kaliforniji, naime, postoji politička organizacija „Red to Blue“, čiji je cilj da većina pripadnika vlasti bude iz demokratskog tabora, pa ova organizacija pravi i emituje klipove slične sadržine. Ne znam da li će oni kojima je ovo lažno pismo namenjeno poverovati u njegovu sadržinu. Možda će nekome biti smešno, neko će možda verovati u svaku reč, ali ovo je već poznati instrument prljave politike i kao takav se svojevremeno koristio i u Rusiji“, kaže Lidov Petrovski.\nPoenta je, ocenjuje on, da je ovo pismo lažno i da predstavlja jedan od načina mešanja u izbore.\n„A kada Rusiju optužuju da se mešala u izbore, od Italije do Švedske, kako tumačiti ovo lažno pismo? Da li će ono biti protumačeno kako jedna američka partija podmeće nogu drugoj ili kako?! Možda bi predsednik Putin zaista trebalo da pošalje pismo američkim biračima u vidu šale. U svakom slučaju, svaki stručnjak koji se bavi političkim marketingom i predizbornim kampanja će vam reći da je ovo krajnje nekorektno ponašanje i da je upotreba ovakvih metoda, blago rečeno, nekorektna“, primećuje Lidov Petrovski.\nSličnog stava je i politikolog Aleksandar Pavić, koji kaže da je ovo pismo toliko naivno napisano da vređa inteligenciju onih kojima je namenjeno.\nPrema njegovim rečima, i ovo pismo je deo velikog projekta koji ima za cilj da se sačuvaju pozicije „duboke države“ i zapravo pokazuje na koliko niske grane je pala opoziciona politika u Americi, koja svoju poziciju gradi na podizanju antiruske histerije.\n„Iza ovog pisma stoji Demokratska partija, to je jasno. Ovo je deo kampanje za izbore za Kongres koji se očekuju u novembru, a Rorabaher je republikanac koji se odavno zalaže za normalizaciju američko-ruskih odnosa. Kao republikanac, on je praktično bela vrana u Kaliforniji, državi koja je skoro potpuno pod dominacijom Demokratske partije, i to onog ekstremnog dela koji forsira tu antirusku priču, jer je to sve što imaju da ponude biračima“, objašnjava Pavić.\nOn veruje da su američke demokrate ovo smislile kao jedan dobar štos, koji navodno treba da animira njihove birače i da one naivne prevede „žedne preko vode“.\n„Oni nisu napravili samo ovo lažno pismo, već i video u kampanji na kome su Rorabaher i predsednik Putin, a glas iz ’ofa‘ kaže da je: Ruska Federacija ponosna da predloži Dejnu Rorabahera za svog kandidata za Kongres, istinskog ruskog heroja“. Eto, koliko daleko idu, ta politička scena se pretvorila u vodvilj. Oni se, naime, plaše da će Trampovi republikanci da zadrže većinu u Kongresu i ne biraju sredstva da bi im oduzeli tu većinu, jer računaju da će tako na duži rok da spreče normalizaciju rusko-američkih odnosa za koje se zalaže Tramp. Drugo, ako demokrate osvoje većinu u Kongresu, skoro sigurno će pokrenuti impičment protiv Trampa‘“, kaže Pavić.\nPetar Lidov Petrovski navodi da nema dileme da je slanje ovakvih, lažnih pisama, potencijalno opasno.\n„Čak i da se radi o šali, ipak ostaje gorak ukus u ustima. To je kao kada čoveka optuže da je pedofil, a on to nije. Posle objavljivanja vesti i prikazivanja njegove fotografije na televiziji, na njegovu karijeru i život je stavljen pečat, iako nije kriv. Tako je i u ovom slučaju, birači mogu i da ne znaju za ovog senatora, ali ako se njegovo ime sada bude provlačilo po medijima u kontekstu lažnog pisma, ljudima, biračima će on ostati u podsvesti i na osnovu tih navodnih veza sa Putinom će izgraditi stav prema njemu“, kaže Lidov Petrovski.\nKako dodaje, uobičajene šale sa takozvanim „prankerima“ su ipak nešto sasvim drugo u odnosu na navodno pismo koje se pojavilo.\n„Prvo, oni rade za sebe, prave te šaljive pozive kako bi podizali svoju popularnost i to nije masovna kampanja usmerena na neograničen krug ljudi. Osim toga, ’prankeri‘ direktno razgovaraju sa određenim čovekom, šale se sa njim, a sagovornik samostalno govori ono što ne želi da kaže u javnosti. U slučaju sa širenjem lažnih pisama, situacija je obrnuta. Sa dotičnim senatorom niko nije razgovarao niti ga pitao za mišljenje, već se servira nekakva izmišljena priča. Ponavljam, ovakav vid nekorektnog političkog marketinga se, nažalost, upotrebljavao i u Rusiji tokom devedesetih na regionalnim izborima i verujem da se, nažalost, do danas ovakve metode primenjuju i u drugim država sveta, ne samo u SAD. Poenta je da se konkurent optuži da sarađuje sa takozvanim neprijateljem i da se na taj način diskredituje u očima birača“, ističe Lidov Petrovski i ponavlja da bi sve ovo bilo komično, da se nije dogodilo u kontekstu pogoršavanja odnosa između Rusije i SAD i u kontekstu optužbi na račun Rusije da se meša u izborni proces mnogih zemalja.\n„Znate, ovo me podseća na priču kada su navodno ruski hakeri objavili prepisku demokratske partije SAD neposredno pre predsedničkih izbora. Prepiska sadrži direktne smernice same Hilari Klinton medijima — šta bi trebalo objavljivati, a šta ne. Odnosno, bila je objavljena prepiska o nečemu što uopšte nije svojstveno američkom sistemu odnosa medija i kandidata. I u tom slučaju niko nije bio kažnjen, a protiv Rusije su uveli sankcije, jer smo mi navodno sve to objavili. Zato postoji problem sa američkim predizbornim sistemom i metodama, ali neka se oni sami bave tim problemom. Naravno, uvek je mnogo jednostavnije sve svaliti na Rusiju i čini mi se da je ovo pismo pravi dokaz da bi oni sami trebalo da nađu način da urede odnose između svojih političkih partija i dogovore kakve će metode predizborne borbe ubuduće koristiti“, zaključuje direktor za komunikacije MIA „Rusija sevodnja“, Petar Lidov Petrovski.


UOČI SAMITA EVROPSKE UNIJE: AKTIVISTI GRINPISA SE POPELI NA SEDIŠTE EU U BRISELU\nEkološki aktivisti iz međunarodne grupe Grinpis popeli su se 12. decembra na novo sedište EU u Briselu i razvili ogroman transparent kojim upozoravaju na ugroženost klime, nekoliko sati pre samita lidera EU o borbi protiv globalnog zagrevanja i drugim važnim temama za blok.\nPredstojeći samit biće prvi kojim će predsedavati novi predsednik Evropskog saveta Šarl Mišel i, s obzirom na Bregzit, verovatno poslednji sa predstavnicima 28 zemalja.\nOko 30 aktivista u crvenoj odeći i s opremom za penjanje stajalo je na skelama uz zgradu Europa, dok se policija okupila ispod njih, a helikopter kružio iznad.\nNovinar Asošiejted presa javio je da je privedeno oko 20 aktivista koji su bili na zemlji.\nČlanovi Grinpisa uspeli su da se popnu na zgradu preko merdevina starog vatrogasnog kamiona i imaju dovoljno hrane za dva dana, rekao je portparol grupe Mark Bredi.\nLideri EU će na samitu razmatrati načine za eliminisanje ugljenika iz Unije do 2050. godine.\nSiromašnije, od uglja zavisne članice Unije, strahuju da bi mogle da budu teško pogođene transformacijom energetskih resursa.\nPredsednica Evropske komisije Ursula fon der Lajen dan ranije je predstavila novi Evropski zeleni dogovor, paket mera za podsticanje efikasne upotrebe resursa, koji predviđa oko 100 milijardi evra pomoći članicama EU koje se oslanjaju na fosilna goriva, kako bi prešle na izvore s manjom emisijom štetnih gasova.\nNa dvodnevnom samitu (12-13. decembar) lideri EU će diskutovati i o dugoročnim budžetskim planovima, evru i Bregzitu, posle rezultata parlamentarnih izbora u Velikoj Britaniji 12. decembra. To bi mogao da bude poslednji samit EU sa predstavnicima 28 zemalja.\nLideri EU nastojaće da nađu rešenja za krupne izazove poremećaja u svetskim odnosima i stasavanja novih konkurentskih sila. Razgovaraće se i o učvršćenju bitne evropske ekonomske i monetarne unije.\nNovi predsednik Evropskog saveta Šarl Mišel je u pismu šefovima država ili vlada EU poručio da je ključni zadatak da se utvrde “strategijske smernice za hvatanje u koštac sa mnogim izazovima” i najpre usvoje zaključci o Konferenciji o budućnosti Evrope koja će se održati kroz nekoliko meseci.\nMišel, koji organizuje i predsedava zasedanjima vođa EU, naglasio je i da Unija mora tačno i jasno utvrditi metode i novac za usaglašeni cilj dostizanja Evrope bez zagađenja prirode.\n“Zeleni novi dil” energetsko-klimatskog preobražaja će, planom EK, biti i temelj četvrte industrijske revolucije, naročito na temelju interneta, mreže 5G, veštačke inteligencije, uz novi zamah održivog, trajnog ekonomskog rasta.\nMišel je ukazao na to da sve članice EU nisu u stanju da ekonomski, finansijski i tehnološki podnesu teret ovakvog preobražaja, mada je Komisija planirala da u taj “životno važan poduhvat” do 2030. uloži hiljadu milijardi evra.\nNa zasedanju lidera EU treba da se postigne i nagodba o budžetu Unije za period 2021-2027 i tu se lome koplja između članica koje žele da zadrže ista izdvajanja za subvencionisanu poljoprivredu i strukturne reforme, i onih koje ne žele da daju više novca u te fondove kad ostane manjak posle izlaska iz članstva Britanije, odnosno smatraju da budžet treba raspodeliti više za druge svrhe.\nMišel je u pismu predočio da je ovaj dogovor “od presudne važnosti za budućnost naše Unije”.\nLideri Unije će na večeri 12. decembra razmeniti i mišljenja o spoljnopolitičkim pitanjima, poput nastojanja Francuske i Nemačke da na sastanku s liderima Rusije i Ukrajine izdejstvuju napredak u rešavanju sukoba u Ukrajini, o čemu će izveštaj podneti kancelarka Angela Merkel i predsednik Emanuel Makron.\nNo, jedan visoki zvaničnik u Briselu je rekao novinarima da je napredak nedovoljan da bi EU odlučila da umanji ili ukine sankcije Rusiji.\nTakođe je naveo da politika proširivanja nije na dnevnom redu zasedanja, ali će biti usvojeni zaključci podrške Grčkoj i Kipru kad je reč o sporazumu Turske i jedne struje na vlasti u Libiji o utvrđivanju pomorske zone kojom se, smatra EU, narušava suverenitet Grčke i Kipra.\nKrupna tema samita EU je i šta će se dogoditi posle izbora u Britaniji, gde bi u slučaju pobede vlade na čelu s Borisom Džonsom, ta zemlja trebalo da konačno napusti članstvo u EU.\nZvaničnici u EU naglašavaju da u svakom slučaju nikakvog produženja rokova za odluku Londona više neće biti i samo je pitanje hoće li se odmah krenuti u pregovore o budućim odnosima Unije i britanskog ostrva, ili bi se mogao dogoditi i krajnje neželjen ishod izlaska Britanje i pravog štetnog loma članstva bez ikakvog dogovora.\nPredsednik Evropskog saveta je istakao da svi u EU žele da se sve završi nekim dogovorom i pregovorima o “što tešnjim budućim odnosima s Velikom Britanijom”.


Microsoft tužio američku vladu zbog primoravanja da tajnim čuva zahteve za podacima k\nTema: Microsoft tužio američku vladu zbog primoravanja da tajnim čuva zahteve za podacima k\nMicrosoft je tužio američku vladu zbog toga što sprečava kompaniju da obavesti svoje korisnike kada federalne agencije traže pristup njihovim privatnim podacima.\nIz kompanije kažu da je skrivanje zahteva za podacima protiv američkog ustava, koji garantuje građanima pravo da znaju kada vlada pretražuje ili zaplenjuje njihovu imovinu.\nMicrosoft je tokom proteklih 18 meseci dobio 5624 zahteva za podacima korisnika, a za skoro polovinu ovih zahteva sud je primorao kompaniju da moraju ostati tajna.\nIz Microsofta tvrde da je vlada iskoristila činjenicu da ljudi svoje podatke sada čuvaju u oblaku a ne na fizičkim uređajima, i da je taj prelazak vlada shvatila kao proširenje svojih mogućnosti kada su u pitanju tajne istrage.\nOva tužba je najnoviji front koji je otvoren u svojevrsnom ratu američkih tehnoloških kompanija i američke vlade. Poslednji sukob na ovoj relaciji bio je onaj između kompanije Apple i američke vlade, kada je Apple pozvao Kongres da preuzme vodeću ulogu u rešavanju problema ravnoteže između privatnosti i nacionalne bezbednosti.\nSlučaj koji je sada pokrenuo Microsoft u centar pažnje stavlja Zakon o privatnosti elektronskih komunikacija (Electronic Communications Privacy Act, ECPA) koji je donet pre 30 godina i za koji tehnološke kompanije misle da je zastareo i da se zloupotrebljava.\nNa blogu kompanije Microsoft, predsednik kompanije i glavni pravni savetnik Bred Smit je rekao da sa retkim izuzecima, u Microsoftu veruju da potrošači i kompanije imaju pravo da znaju kada vlada pristupa njihovim emailovima i podacima.\n“Ipak, postaje uobičajeno da američka vlada izda naređenje kojim se od email provajdera zahteva da ovu vrstu zahteva drže u tajnosti. Smatramo da je ovo otišlo predaleko i zahtevamo da sudovi reše ovu situaciju.”\nSmit je naglasio da u Microsoftu znaju da je u nekim slučajevima neophodno da takvi zahtevi ostanu tajna zbog bezbednosti ljudi i da bi se sprečilo uništavanje dokaza. Ali pitanje je da li su naređenja da zahtevi budu tajna zasnovani na konkretnim činjenicama koje zaista zahtevaju tajnost. Smit smatra da je izdavanje naloga o tajnosti postalo previše uobičajeno.\nECPA je zakon koji je nepopularan među tehnološkim kompanijama jer je napisan pre nego što je intrenet počeo da se koristi u meri u kojoj je to danas slučaj. Ovaj zakon bi uskoro mogao da bude izmenjen.\nIz Microsofta kažu da oni žele da zakonu budu dodata “razumna pravila” koja će omogućiti da se veći broj korisnika obavesti o pristupanju njihovim podacima.\n“Ako postoji dobar razlog da se opravda početni nalog o tajnosti i ako taj razlog i dalje važi, tužioci bi trebalo da produže taj nalog na osnovu nužnosti. Ako to nije slučaj, nama bi trebalo omogućiti da kažemo svojim korisnicima šta se desilo.”\nFondacija za elektronske granice podržala je Microsoftovog potez. U fondaciji smatraju da je u skoro svim slučajevima naredba o tajnosti zahteva neustavna i da ograničava slobodu govora i krši prava koja garantuje Prvi amandman. O tome svedoči i broj zahteva koje je dobio Microsoft za koje su vlasti naredile kompaniji da moraju ostati tajna.\nIz fondacije su najavili da će pomoći Microsoftu u ovom važnom procesu.


Slovenački ministar: Tramp bi s Rusijom mogao da reši krize u svetu - 14.11.2016, Sputnik Srbija\nSlovenački ministar: Tramp bi s Rusijom mogao da reši krize u svetu\nNema razloga za posebnu zabrinutost zbog pobede Donalda Trampa na američkim predsedničkim izborima, kazao je danas u Briselu ministar spoljnih poslova Slovenije... 14.11.2016, Sputnik Srbija\nevropa, vesti, svet, slovenija, donald tramp, karl erjavec, evropska unija (eu)\nNema razloga za posebnu zabrinutost zbog pobede Donalda Trampa na američkim predsedničkim izborima, kazao je danas u Briselu ministar spoljnih poslova Slovenije Karl Erjavec i ocenio da bi dobri odnosi Trampa s Rusijom mogli doprineti rešenju aktuelnih kriza u svetu.\n„Ne možemo donositi odluke na osnovu njegove predizborne kampanje niti ima razloga za posebnu zabrinutost. Treba pričekati njegov program koji još nije spreman, a mnogo će zavisiti i od ekipe njegovih saradnika“, kazao je Erjavec novinarima u Briselu, gde je učestvovao na sastanku šefova diplomatija zemalja-članica Evropske unije, prenosi Hina.\nEU: Poštovati izbor Amerikanaca\n13 Novembar 2016, 23:49\nErjavec u nedelju zbog drugih obaveza nije učestvovao na neformalnim konsultacijama u vezi sa promenama u američkoj politici koje bi mogao doneti Trampov mandat.\n„Neformalna večera o budućnosti transatlantskih odnosa bila je preuranjena“, smatra Erjavec, navodeći da je Tramp izbor američkih birača.\nSlovenački šef diplomatije uveren je da će se transatlantsko savezništvo Evrope i Amerike nastaviti, a dobra je i najava da će Tramp pokušati dijalog s Rusijom.\n„Najvažnija stvar je kakav će biti odnos Trampa prema Rusiji i Vladimiru Putinu. Bez saradnje Vašingtona i Moskve nije moguće rešiti nijedno međunarodno pitanje. Vidimo šta se sve događa u Siriji“, kazao je Erjavec.\nOn, međutim, smatra da bi bilo loše ako bi Tramp odustao od obaveza iz Pariskog sporazuma o klimi koje je preuzela administracija predsednika Baraka Obame.\n14 Novembar 2016, 18:05\nŠef slovenačke diplomatije je izrazio bojazan da bi Trampova pobeda mogla podstaći širenje populističkih stranaka i pokreta u Evropi.\nErjavec je rekao da bi Slovenija, kao članica NATO-a, trebalo da poveća izdvajanje za odbranu, koje je sada manje od jedan posto BDP-a godišnje. On je izrazio nadu da će Sloveniju posetiti Tramp ili barem njegova supruga Melanija, bivša manekenka rođena u slovenačkom mestu Sevnici kod Krškog.


Novak jedva preživeo dramu u Salcburgu: „Morao sam da stanem, vikao sam u kolima“ – DELIJE.AT / DELIJE SALCBURG / DELIJE AUSTRIJA\nVeliki navijač Crvene zvezde emotivno doživeo plasman kluba u Ligu šampiona\nSrpski teniser Novak Đoković se trenutno nalazi u Sjedinjenim američkim državama gde učestvuje na US Openu.\nTo ga nije sprečilo da isprati veliki uspeh Crvene zvezde koji su se plasirali u Ligu šampiona nakon uzbudljivog meča u Salcburgu.\n„Poslednjih 20 minuta sam bio u kolima i morao sam da stanem da ne bih gledao u telefon dok vozim. Bio sam sam i vikao sam u kolima iz sve snage, bilo je vrlo napeto“, započinje svoju ispovest za Sport klub.\n„Momci su bili borbeni, nisam fudbalski stručnjak, ali sam veliki navijač Zvezde godinama unazad, to se zna. Ovo je istorijski uspeh, čestitam svima jer su pokazali da nije sve u budžetu i kvalitetu igrača, već da je najbitniji timski dug. Takve priče inspirišu, sve čestitke.“\nSrbin kaže da ne treba otpisivati srpskog šampiona.\n„Postignut je veliki uspeh, ali ne treba otpisivati Zvezdu bez obzira na grupu. Bitno je da je Zvezda uspela da bude ispred mnogih evropskih velikana. Partizanu je to pošlo za rukom dva puta, sada je i ‘Crveno-belima’ i to je izvanredno za malu zemlju sa skromnim budžetima za igrače.“\n„Sada nemaju šta da izgube, znam da je otišao Radonjić, ali nadam se da neće otići svi i da će neko i doći. Sa pojačanjima i grotlom Marakane velikani će imati ogromne probleme da savladaju Crvenu zvezdu“, smatra Đoković.\nZvezda će se u okviru grupe C sastati sa Pari Sen Žermenom, Liverpulom i Napolijem.\nPromovisana knjiga o Zvonku Milojeviću – Još uvek u igri\nKnjiga „Još uvek u igri“ koja govori o životu čuvenog Zvezdinog golmana, promovisana je danas na stadionu „Rajko Mitić“. Ovo delo napisao je Nebojša Lapčević, a pod pokroviteljstvom Crvena zvezde objavila ga je Izdavačka kuća „Arte“ iz Beograda Na današnjoj promociji Zvonka Milojevića podržale su mnogobrojne legende Crvene zvezde, predstavnici veterana, na čelu sa golmanima Stevanom Dikom Stojanovićem i Živanom […]\nPosted on 31. avgusta 2018. 1. septembra 2018. Author Administrator\nNeka stare zidine Marakane pričaju o toj pobedi!\nCrvena zvezda večeras (21.00, TV Arena) bez pomoći navijača protiv Red Bul Salcburga igra jednu od najvažnjih utakmica u novijoj istoriji Onaj trenutak kada Efenberg pogađa stativu, a Roland Folfart čeka loptu da je utera u mrežu, dok se na Marakani čuje samo lavež policijskog vučjaka. Onaj trenutak kada Dejan Stanković naleće na odbitak i buši mrežu nemačko-češke koalicije ili možda […]


Utorak, 14.09.2021., 20:21 Utorak, 14.09.2021., 19:18\nPrva faza digitalizacije Miroslavljevog jevanđelja, najstarijeg dokumenta na ćirilici, uspješno je realizovana na osnovu Sporazuma o saradnji između Ministarstva kulture i informisanja, Narodne biblioteke Srbije, Narodnog muzeja u Beogradu i Srpske akademije nauka i umetnosti (SANU), saopšteno je iz ovog ministarstva.\nUsaopštenju se ističe da je Miroslavljevo jevanđelje digitalizovano u pet varijanti, a svaka strana i iluminacija sa jednim ili dva svjetlosna tijela, što je omogućilo da se vidi svaki detalj, kao i cijela knjiga.\n– Kao krajnji rezultat kroz proces digitalizacije napravljeno je oko 2.000 snimaka najvišeg kvaliteta koji obuhvataju 400 iluminacija – objasnili su iz Ministarstva kulture i informisanja.\nSnimanje je obavljeno u posebno pripremljenoj prostoriji Narodnog muzeja, a korišteni su najsavremeniji skeneri prilagođeni za digitalizaciju osjetljivog materijala kulturnog nasljeđa.\n– Definisanje parametra snimanja, kao i samo snimanje, povjereno je stručnjacima iz Audio-vizuelnog arhiva SANU pod nadzorom konzervatora Narodne biblioteke i kustosa Narodnog muzeja – navedeno je u saopštenju.\nMiroslavljevo jevanđelje je najznačajniji ćirilički spomenik srpske i južnoslovenske odnosno srpskoslovenske pismenosti iz 12. vijeka.\nUnesko ga je 2005. godine uvrstio u svoju biblioteku “Pamćenje svijeta”.


Visa najavljuje novu uslugu kripto konsaltinga za trgovce i banke – Woodworkingplansgeek\nHome/bankarstvo/Visa najavljuje novu uslugu kripto konsaltinga za trgovce i banke\nSmiljanaDecember 8, 2021\n0 42,451 1 minut citanja\nPlatni gigant Visa pokreće nove konsultantske i savetodavne usluge u pokušaju da pomogne svojim klijentima da se kreću u svetu kriptovaluta.\nKompanija je u sredu saopštila da će njena kripto savetodavna praksa, smeštena u njenom odeljenju za konsalting i analitiku, ponuditi savete finansijskim institucijama, prodavcima i drugim firmama o svemu, od uvođenja kripto funkcija i istraživanja nezamenljivih tokena do razvoja novčanika za digitalne valute centralne banke.\nPrema Visa-u, deo interesovanja banaka za kriptovalute je da ostanu konkurentni. Pozivajući se na nedavnu internu studiju, Visa je rekla da „40% ispitanih vlasnika kriptovaluta izjavilo je da će verovatno ili vrlo verovatno promeniti svoju primarnu banku u onu koja nudi proizvode vezane za kriptovalute u narednih 12 meseci.\nPrema Rojtersu, američka kompanija za finansijske usluge UMB je klijent Visa-inih savetodavnih usluga za kriptovalute.\n„Došli smo u Visu da saznamo više o kripto i stabilcoinima i slučajevima korišćenja koji su najrelevantniji za naše maloprodajne i komercijalne poslovne linije“, rekla je Uma Vilson, izvršna potpredsednica UMB banke.\nPovezano: Mastercard priprema svoju infrastrukturu za primenu CBDC-a\nOvaj potez označava najnoviji pokušaj kompanije Visa da se dublje probije u industriju kriptovaluta, pri čemu je firma u prošlosti podnela zahteve za brojne patente vezane za blockchain. Visa-in istraživački tim takođe radi na projektu „Univerzalni kanal plaćanja“, koji je čvorište za interoperabilnost blokova koji povezuje više blokčejn mreža i omogućava kretanje digitalnih sredstava iz različitih protokola i novčanika.\nVisa je jedan od mnogih procesora plaćanja koji su poslednjih godina ušli u posao sa kriptovalutama. Njegov rival, Mastercard, nedavno je uveo platne kartice povezane sa kriptovalutama širom azijsko-pacifičkog regiona, dok su giganti za onlajn plaćanja PaiPal pokrenuli novu potrošačku aplikaciju za kriptovalute, štednju i direktne depozite ranije ove godine.\nBinance za pokretanje MicroStrategi, Apple i Microsoft token tokova\nBitcoin je na “prekretnici” u međunarodnoj trgovini,kaže Citi


Muzika i književnost – Vasa Pavic\nHomeAll Posts...Muzika i književnost\nIntenzivna saradnja naše škole i Narodne biblioteke ,,Radosav Ljumović“ tokom II klasifikacionog perioda ove školske godine ogledala se u čak četiri nastupa.\nUčenici srednje muzičke škole ,,Vasa Pavić“ svojim muziciranjem i ovog puta doprinijeli su ljepšoj promocija književnih djela, a Narodna biblioteka, kao i uvijek, podržala javne nastupe naših talentovanih učenika.\nNa violončelu, 19. novembra, zapaženim nastupom tokom večeri pod nazivom ,,Veče sjećanja na Zvezdana Folića“ predstavio se Sari Šaćiri, učenik četvrtog razred.\nDva dana kasnije, 21. novembra, održano je još jedno veče sjećanja-,,Veče sjećanja na Vladimira Sekulića“, a duo viola-violončelo, Iva Durković i Andrej Čišva Zakrajšek imali su drugi po redu nastup u Narodnoj biblioteci ove školske godine.\nNađa Begović, učenica četvrtog razreda, jesenje književno veče (autorsko veče Nenada Stevovića), održano 27. novembra, oplemenila je toplim zvucima gitare, dok je David Kovačević, takođe učenik četvrtog razreda, 12. decembra uljepšao promociju knjige ,,Lješankse nahije“ autora Slobodana Čukića, u okviru Decembarske kulturne scene.\nSaradnja sa Narodnom bibliotekom ,,Radosav Ljumović“ nastaviće se od februara 2020. godine.\nProgram novogodišnjeg koncerta\nManifestacija ,,Dječje novogodišnje čestitke“


Vojno zdravstvo stub saradnje Angole i Srbije\n06/06/2012 | 15:41\nVojno zdravstvo biće jedan od glavnih stubova saradnje Angole i Srbije u dugom vremenskom periodu, izjavio je danas ministar odbrane Dragan Šutanovac napomenuvši da je izgradnja Vojne bolnice u Angoli koju će pomagati Srbija “praktično dogovorena”.\n“Projekat izgradnje Vojne bolnice u Angoli praktično je dogovoren prilikom posete delegacije Ministarstva odbrane Srbije u razgovorima sa predsednikom Angole Doš Santošem”, rekao je Šutanovac nakon što je sa kolegom iz Angole otvorio prošireni deo za postoperativnu intenzivnu negu na Klinici za anesteziju i reanimaciju na VMA.\nŠutanovac je naglasio da će pored izgradnje i opremanja klinike u Angloli srpski VMA i zdravstvo biti uključeni i u školovanje kadrova iz Angole kako na Vojnoj akademiji, tako i na postdiplomskim studijama u Srbiji. “Jedan duži vremenski period imaćemo obavezu i čast i za nas važan posao da učestvujemo u razvoju zdravstva u Angoli i da šaljemo veliki broj stručnjaka koji će tamo provoditi vreme”, rekao je Šutanovac. Prema njegovim rečima, svi koji budu dolazili iz Angle u Srbiju na školovanje naučiće naš jezik i biti “ambasadori” Srbije u tom delu Afrike.\nMinistar odbrane Angole Kandido Pereira doš Santoš Van Dunemom naglasio je da se Angloa trenutno nalazi u fazi pregovora sa srpskim vlastima oko izgradnje bolnice u toj zemlji i podsetio da je juče potpisan Protokol o namerama. “To je prvi obavezujući znak za obe strane, a sledeći korak je i sama formalizacija putem potpisavanja konkretnih ugovora koji će dovesti do izgradnje”, rekao je on.\nOn je napomenuo da će delegacija stručnjaka iz Srbije brzo krenuti u Anglou kako bi videli kakvi su uslovi koji postoje u toj zemlji dodajući da veruje da će ubrzo nakon toga biti postavljen i kamen temeljac za izgradnju pomenute bolnice. Angloski ministar je naglasio da volja za zajedničku saradnju za izgradnju bolnice te dve zemlje postoji još od vremena bivše Jugoslavije.\n“Nažalost, uslovi različite prirode nisu omgućili da se to do sada ostvari, ali imajući u vidu ponovno oživljavanje saradnje sa Srbijom ohrabreni smo da nastavimo te pregovore sa srpskim vlastima”, naglasio je on dodajući da odlazi iz Srbije uveren da će izgradnja bolnice biti jedna od glavnih objekata i projekata koji će se realizovati u okviru saradnje dve zemlje.\n“Madagaskar 3” premijerno u subotu u bioskopima\nPušten u rad novi deo postoperativne nege VMA


JAT Privredna avijacija - Istorijat\nU svojoj današnjoj formi organizovanja JAT – Privredna Avijacija doo Beograd, Surčin, Beograd 59 nastala je izdvajanjem iz sastava Akcionarskog društva za vazdušni saobraćaj JAT Airways AD Beograd tokom Novembra meseca 2009. godine sa 100% kapitalom u državnoj svojini.\nDo tada Privredna avijacija poslovala je u sastavu Kompanije JAT kao njen organizacioni deo, prolazeći zajedno sa njom, istorijiski gledano, kroz različite pravne forme njenog organizovanja, proširujući pri tom dijapazon svojih avio usluga i osvavremenjavajući svoju flotu. Otpočelo se sa tri aviona tipa Štirman PT–17 koji su u periodu od 1947. do 1959. godine upotrebljavani u zaštiti šuma od gubara a od 1950 godine počelo se i sa njihovom primenom u poljoprivredi, najpre u prskanju vinograda sa dosta skromnim početnim rezultatima a posle 1955 i sa njihovom upotrebom na suzbijanju korova hormonskim herbicidima, prskanju šećerne repe u cilju suzbijanja lisne pegavosti a od 1958. godine i u prihranjivanju žitarica mineralnim đubrivom. Već tada se uvidelo da je prihrana veštačkim đubrivom iz aviona tim efikasnija što se koriste avioni sa većom nosivošću.\nPočev od 1972. godine pravo korišćenja na aerodromu Vršac prenosi se sa Saveznog vazduhoplovnog centra – Vršac na Preduzeće za vazdušni saobraćaj „Jugoslovenski Aerotransport“ Beograd. Tada se organizaciono formiraju na aerodromu Vršac dve celine: OOUR* Privredna Avijacija „Vršac“ i OOUR* Školstvo – Vazduhoplovno pilotska škola, obe u sastavu JAT-a.\nPrivredna Avijacija „Vršac“ započinje nabavku za ono vreme savremenih aviona Z-37 Čmelak gde su u periodu od 1967. do 1975. godine izvršene nabavke 13 ovih aparata. Prednost ovih aviona su povećani kapaciteti nosivosti na 700 litara hemikalija ili 600 kg granula, radni zahvat 30-35m za granule i 15-25m za vodu, maksimalna poletna masa aviona 1850 kg, operativna brzina do 140 km/h.\nU periodu od 1975. do 1980. godine izvršena je nabavka 5 aviona američke proizvodnje tipa Gruman AG-CAT od kojih 3 komada Super AG-CAT. Tokom 1980. godine izvršena je nabavka i 5 aviona tipa UTVA U-65-S i 4 aviona UTVA U-65-P da bi se od 1977. godine krenulo u nabavku savremenih poljoprivrednih aviona velike nosivosti i to najpre 5 aviona tipa AN-2R dobavljača PEZETEL Poljska a potom još 2 aviona istog tipa tokom 1987. i 1988. godine. U isto vreme modernizacija flote vršena je još u jednom pravcu kroz nabavku sjajnog poljoprivrednog aviona M-18 Dromader gde je u periodu 1980. – 1986. godine izvršena nabavka čak 11 ovih vazduhoplova. Prednost ova poslednja dva tipa aviona je višestruka u odnosu na svoje prethodnike a ogleda se u povećanoj nosivosti rezervoara sa hemikalijama na 1500 litara, maksimalnoj poletnoj težini 5300 kg za M-18 Dromader odn. 5500 kg za AN-2, radnom zahvatu od 80m u suzbijanju komaraca i povećanoj radnoj brzini od 170 km/h. Isti avioni su dodatno opremljeni savremenim mikronerima AU 5000 proizvodnje firme Micronair Limited iz Engleske i mogu dati odabrane kapi u dijapazonu od 40-500 mikrona a služe za zaprašivanje iz vazduha. Među nabavljenim avionima čak 6 aparata tipa Dromader M-18 je dodatno opremljeno i sa uređajima za gašenje požara iz vazduha formirajući tako JAT-ovu protivpožarnu eskadrilu.\n*Osnovna organizacija udruženog rada


Teroristi granatirali Alep fosfornim bomba - Sputnjik Srbija\nTeroristi granatirali Alep fosfornim bomba\n21:09 08.03.2016 (osveženo 21:17 08.03.2016) Preuzmite kraći link\nKurdski „Odred narodne samoodbrane“ saopštio je da su teroristi Ahrar aš Šam prilikom granatiranja Alepa koristili fosforne bombe.\nDogovor o primirju postignut sa još dve sirijske oružane grupe\n„Danas, 8. marta 2016. godine u 15 časova po lokalnom vremenu bombardovan je kvart Šejh Maksud u Alepu, a bombe su sadržale hemijske elemente, najverovatnije žuti fosfor“, navodi se u izjavi predstavnika „Odreda narodne samoodbrane“ Redura Halila.\nPrema njegovim rečima, pored terorista Ahrar aš Šama, za napad mogu biti odgovorni i borci El Džeba aš Šamije.\nRanije je ruski Centar za primirje u Siriji saopštio da je režim prekida vatre u toj zemlji za protekla 24 časa narušen sedam puta.\nNajviše slučajeva kršenja primirja zabeleženo je u provinciji Alep, a pojedinčni slučajevi primećeni su u Idlibu i Latakiji.\nAlep, fosforne bombe, granatiranje, Sirija


Novi singl i spot pop sastava Retrospektiva - Čupava Keleraba\nPop sastav Retrospektiva u saradnji sa Lunom Škopeljom objavio jeza izdavačku kuću Kontra novi singl pod nazivom Kako da ti kažem.\nSingl je na svim streaming platformama https://kontra.streamlink.to/kakodatikazem\nPogledajte novi spot: https://www.youtube.com/watch?v=a-0DZ3dpr8k\n‘’Veliko mi je zadovoljstvo što sam učestvovala na ovoj inspirativnoj ideji mojih dragih kolega i dugogodišnjih prijatelja! Ova pesma označava moje prvo gostovanje u ovakvom tipu kolaboracije, a ovaj projekat za mene predstavlja jedinstvenu fuziju kreativnosti i muzičkog vizionarstva svih učesnika. Mislim da smo postigli zvuk kakav još nije čut na našim prostorima!’’\nRetrospektiva je krajem 2020. godine objavila svoje debi izdanje pod nazivom ‘’Čujem da ljudi kažu zbogom’’. Radi se o hitičnoj pop pesmi za koju su pored video spotova za originalnu i akustik verziju objavili i četiri remixa koje potpisuju poznati muzičari sevdahBaby, Gramophonedzie, Pocket Palma i Fantom. “Kako da ti kažem“ je drugi singl koji najavljuje debi album ovog pop sastava. AUDIO ZA RADIO STANICE https://drive.google.com/drive/folders/1CZJT0RVGm5QQDTUjPqPgywr_4lvMxmYY?usp=sharing\nMuzikaČujem da ljudi kažu zbogom, Kako da ti kažem, Kontra, Luna Škopelja, retrospektiva, vesti


Putin: Rusija se preventivno oduprla agresiji\nTanjug 9. maja 2022. 09:35\nMOSKVA – Rusija se preventivno oduprla agresiju, to je bila jedina ispravna odluka, izjavio je danas ruski predsednik Vladimir Putin.\nOn je, u obraćanju na Paradi pobede na Crvenom trgu u Moskvi, rekao da je NATO proširivao vojnu infrastrukturu, da su počele da rade stotine stranih savetnika, da je redovo isporučivano najsavremenije naoružanje iz zemalja NATO-a.\n„Opasnost je svakim danom bila sve veća. Rusija se preventivno oduprla agresiji – to je bila iznuđena, pravovremena i jedina ispravna odluka suverene, jake i nezavisne zemlje“, istakao je Putin.\nPredsednik Rusije je rekao da je sistematski stvarana apsolutna neprihvatljiva pretnja za Rusiju, direktno na njenim granicama.\nNaveo je da se Ruska Federacija uvek zalagala za nedeljivu bezbednost, ali da zemlje NATO-a nisu želele da je čuju, da su imale potpuno drugačije planove i da je pripremana nova operacija u Donbasu i invazija na, kako je rekao, „naše istorijske teritorije, uključujući Krim“.\nPrema rečima predsednika Rusije, SAD su posle raspada S S SR-a počele da govore o svojoj ekskluzivnosti, ponižavajući ceo svet i svoje satelite, ali je istakao da je Rusija drugačija zemlja. Putin je naveo da se Rusija nikada neće prestati da poštuje sve narode i kulture.\nPredsednik Rusije je istakao da se milicije u Donbasu i vojnici koji se bore u Ukrajini bore za bezbednost otadžbine i budućnost, da u svetu ne bude mesta za, kako je rekao, „dželate i naciste“. Dodao je da na Paradi pobede učestvuju i vojnici i oficiri koji su stigli direktno iz Donbasa, iz zone borbenih dejstava.\nPutin je naglasio da je Rusija ponosna na nepobeđenu hrabru generaciju pobednika i da je dužnost da se čuva sećanje na one koji su slomili nacizam.


Вучић обишао завршне радове на згради BW Terraces у оквиру Београда на води; Нашли смо решење за Закон о експропријацији\nHomeEkonomijaVučić obišao završne radove na zgradi BW Terraces u okviru Beograda na vodi; Našli smo rešenje za Zakon o eksproprijaciji\n07/12/2021Redakcija BALKAN TVEkonomija, Vesti, za slajder0\nRadovi na izgradnji zgrade „BW Terraces“, u okviru Beograda na vodi, su pri kraju, a danas ih je obišao predsednik Aleksandar Vučić.\nZajedno sa Vučićem, radove su obišli i predsednik kompanije “Eagle Hills“ Mohamed Alabar, ministar finansija Siniša Mali, gradonačelnik Beograda Zoran Radojičić, zamenik gradonačelnika Goran Vesić…\n„Sve su zgrade lepe, imaju nešto svoje i celo ovo naselje, kao novi mali grad je fantastično. To gotovo nestvarno izgleda“, konstatovao je Vučić.\nNa pitanje novinara da li je verovaro da će sve da izgleda onako kako danas izgleda, Vučić je rekao da su samo on i tek nekoliko ljudi verovali u projekat „Beograd na vodi“.\n„Kada imate viziju i kada nešto hoćete da uradite, gotovo uvek ste usamljeni, što i nije novost. Ali kada izgurate to, svi uživaju i to me čini veoma srećnim“, rekao je Vučić.\nZgrada „BW Terraces“ ima 17 spratova, 132 stana, a radi dodatnog komfora za stanare tu su i bazen, teretana…\nKada u potpunosti bude završena, u Kuli Beograd će se, osim stanova i parking mesta, nalaziti hotel i apartmani „Sent Redžis“, kao i restoran.\nNa jednom mestu, u Beogradu na vodi najbolje se vidi koliko je Srbija napredovala i promenila se, poručio je danas predsednik Vučić, dodajući da se projektom „Beograd na vodi“ zapušteni deo grada pretvorio u prostor za divljenje.\nVučić je rekao da je „Beograd na vodi“ najverovatnije najveće gradilište u ovom delu Evrope, na kojem se polako stvari privode kraju.\n„Danas smo u jednoj, spolja najlepše izgrađenoj zgradi, mada je to stvar ukusa… Važno je da se spoljni deo fasade Kule Beograd završava, verujem da će pre kraja godine, osim samog vrha kule, sve biti završeno“, rekao je Vučić.\n„Na jednom malom mestu najbolje se vidi koliko je zemlja napredovala i promenila se za sedam godina“, poručio je Vučić.\n„Napravili smo sadržaj koji privlači ljude širom regiona, jer smo verovali u snove, i kada smo obećavali građanima nest, držali smo se toga, uradili sve što smo obećali. Kasnili smo malo, nema sumnje da smo napravili i neku grešku, ali na kraju rezultat je fascinantan – divne zgrade , čitav jedan novi grad u gradu“, rekao je Vučić.\n„Uspeli smo sve da izguramo jer smo imali dovoljno snage da se suprotstavimo svima koji su to sprečavali, pokušavali da spreče po svaku cenu. Zato što su nam snovi i ono što će da bude zapisano u istoriji, bili važniji od dnevne politike i takvih rekacija, i na to sam ponosan“, rekao je Vučić.\nPozvao je sve da za Novu godinu posete Beograd na vodi, da vide kaok će to izgledati, a izgledaće, kaže spektakularno – ono što imaju Dubai ili veliki svetski centri, imaće i Srbija.\nAlabar: Menjamo živote ljudi na bolje\nOvo je samo jedan korak koji pravimo u našem napretku, stremeći da uradimo više, izjavio je predsednik kompanije „Igl Hils“ (Eagle Hills) Mohamed Alabar nakon obilaska završnih radova na izgradnji zgrade BW Terraces koja je deo projekta Beograd na vodi.\n„Mi menjamo živote ljudi, unapređujemo društvo, poboljšavamo standarde i obogaćujemo umove naše dece o tome šta može da se uradi. To je naše dostignuće, kako zaista možemo da ulijemo entuzijazam našoj deci i na pozitivan način utičemo na njih“, rekao je Alabar.\nAlabar je istakao da su za ovakve stvari potrebni hrabri ljudi i dodao da nikada nije sumnjao u energiju i odlučnost predsednika Vučića da se stigne do tog cilja.\n„Gurali ste nas napred i zaista bili odlučni da uradite nešto posebno za narod Srbije. Zahvalan sam što sam deo ovog putovanja i srećan što u drugim zemljama gledaju šta vi radite i žele da u svojim zemljama i društvima urade dobru stvar“, rekao je Alabar.\nDodao je da je to još jedno dostignuće – kako da tokom svog životnog veka uradimo velike stvari i ne samo da motivišemo našu decu i naše društvo, već i druge zemlje da kažu: „I mi možemo ovako da uradimo'“.\n„Sutra ću vas obavestiti i posebno govoriti o toj temi. Pripremamo ceo paket i analiziramo i sve zahteve i našli smo rešenje oko Zakona o ekspropiojaciji koje vam danas neću saopštiti. Spremam dodatne provevere, još jednom da ne bismo učinili nešto protivustavno“, rekao je Vučić na pitanje novinara da li će potpisati izmene Zakona o eksproprijaciji usvojene u skupštini i šta će se menjati, ako se bude nešto dodatno menjalo.\nTražimo način da se kompletan zakon stavi van snage\nPredsednik izjavio je danas da se traži način da se kompletan Zakon o eksproprijaciji stavi van snage i da to bude u skladu sa Ustavom Srbije.\n“Neka se u budućnosti dogovaraju svi oni koji misle kako bi to trebalo da izgleda. Naše je da vidimo da se taj zakon isključi iz pravnog prometa i tražimo način kako da to izvedemo u skladu sa Ustavom Srbije“, rekao je Vučić novinarima posle obilaska završnih radova na izgradnji zgrade BW Terraces i na fasadi Kule „Beograd“.\nPredsednik Vučić saopštio je da je na protestima širom Srbije u subotu bila 31 000 ljudi od kojih veliki broj nema veze sa partijskom pripadnošću, koji su iskreno zabrinuti za životnu sredinu i sa kojima treba razgovarati.\nOn je naveo da je na najvećim demontracijama 2019. godine bilo 81 000 ljudi u celoj Srbiji, a sada 31 000 od kojih najviše u Beogradu, 8000, a kod Sava centra 4190. Dodao je i da je najveći skup bio u Novom Sadu proporcionalno broju stanovnika.\n„Zabrinut sam zbog velikog broja ljudi jer ne mogu svi da budu samo partijski funkcionri, neki su veoma zabrinuti i moramo da im se obratimo, jer veruju da postoji problem i treba da ga rešimo“, rekao je Vučić.\nOn je napomenuo i da postoje sistemi za preborjavanje i da ni za jednog čoveka nisu slagali.\n„Isti lažno liberalni krugovi, elitistička nasilna levica, ništa novo. Sa onima koji su istinski zabrinuti moraćemo da razgovaramo“, poručio je Vucić.\nNa pitanje kako komentariše to što se vrši pritisak na javne ličnosti da podrže proteste Vučić je rekao da je onima koji organizuju proteste posao da vrše pritisak, ali je na svakome da pokaže svoju snagu i da ako ne želi da se pridruži kaže – „neću ili ne znam“.\nNapominje da je i kod partijskih istomišljenika i članova SNS primetio zabrinutost zbog rudnika, i da to nema veze sa partijskom pripadnošću i da i njima treba da se obrati.\nNa pitanje zašto ga za sve velike projekte „dočekuju na nož“ kao što je bilo sa Beogradom na vodi, potvrđuje da ne postoji nijedan projekat koji nije napadan.\nKaže da postoji samo problem u desetak lokalnih samouporava koje će morati da promene ponašanje.\n„Ponosan sam što smo uprkos svemu uspeli da se podignemo i da nam zemlja ide napred i uveren sam da će građani izabrati takvu budućnost“, poručio je Vučić.\nNisam naivan, znam da je cilj protesta moja glava…\nNisam ja naivan da mislim da organizatori skupova nemaju isključivo jedan cilj, a to je moja glava, izjavio je predsednik Vučić i dodao da sa tim nema problem, jer je i takav cilj pošten, ali da bi pošteno bilo i da oni koji skupove organizuju, to otvoreno i kažu građanima.\n„Nemojte da lažete narod, da su u pitanju dva zakona, o referendumu i ekproprijaciji, jer to nije problem. Ako rešimo to, hoćete li da prestanete? Nećete. Osim što ćete da izgubite podršku običnog naroda“, rekao je Vučić odgovarajući na pitanja novinara.\n„Ceo smisao je šta god mi i kako god da uradimo, nikada nije dovoljno dobro. Mogao sam da se vratim sa neuspehom iz Sočija, sa još većim uspehom, možemo da vratimo barake ovde… Nijedan argument nemaju“, rekao je Vučić.\nDodao je da je „prvi Đilasov čovek“, zamenik direktora u njegovoj firmi, Marko Blagojević, koji je, kaže, hapšen zbog „lopovluka na Bulevaru kralja Aleksandra“, prodao zemlju Rio Tintu za 717.000 evra, navodeći da sada oni demonstriraju protiv njega (Vučića) koji nije ni uzeo ni dinar od Rio Tinta, niti ga je doveo u Srbiju.\n„O čemu se ovde radi… To je apsurd. Dođu trenuci u istoriji kada ljudi misle da sve može.. Ali, i takva vremena prođu. Narod uvek zna da proceni ko hoće da sluša ljude. A, na političke ucene i ulicu neću da reagujem nikada“, rekao je Vučić.\n„Pitali su me da li da isključujemo ljude iz SNS. Mi smo široka partija, imamo ljude koji su za svašta glasali, ali kada vodite veĺku partiju morate da imate mnogo više demokratije, a ne kao ovi iz bivše vlasti koji su jedni druge izbacivali iz stranke, a sad se ponovo okupili ne bi li se vratili na vlast i delili narodne pare, kojih sada opet ima“, rekao je Vučić.\nPredsednik Vučić izjavio je danas da veruje da nadležno tužilaštvo radi svoj posao kada je reč o batinašu koji je pokušao da ubije bageristu na mostu u Šapcu.\nTaj batinaš, rekao je Vučić, nije samo pesnicama pokušao da ubije čoveka koji je upravljao bagerom, već nosio i gvozdeni čekić.\n„Siguran sam da će tužilaštvo to da ispita“, rekao je Vučić odgovarajući na pitanje novinara da li je upoznat dokle se stiglo u tom slučaju.\nPredsednik je rekao da je u subotu tokom njegove posete Jadru i razgovoru sa meštanima tamo bilo i članova SNS koji su, kaže, prema njemu bili najoštriji.\n„Kada se obraćate običnim ljudima morate o njihovim interesima da vodite brigu za razliku od onih koji o njima nisu vodili brigu“, rekao je predsednik.\nNjegov utisak je, kazao je, da neki žele kako bi učesnici protesta mogli da im prilaze sa ružom kao u onim, kako je kazao, idiotskim filmova 90-tih godina i obojenih revolucija.\n„Ne prizivajte državu da vam pomaže u kršenju zakona“, ponovio je predsednik.\nPolicija se neće pojavljivati na blokadi autoputa i puteva u Srbiji najavljenim za subotu, jer su to protivzakonite radnje i policija ne može nekoga da štiti u tom protivzakonitom postupanju poručio je danas predsednik Aleksandar Vučić.\nVučić je to rekao posl obilaska Beograde na vodi odgovarajući na pitanje novinara da li će policija biti prisutna na protestu zakazanom za subotu.


Puškov: Rusija ne odustaje od presretanja američkih aviona - Sputnjik Srbija\n08:05 14 Avgust 2020\n16:34 02.02.2018 (osveženo 16:43 02.02.2018) Preuzmite kraći link\n„Ministarstvo odbrane SAD ne namerava da odustane od obaveštajnih letova u blizini naših granica. Rusija ne namerava da odustane od presretanja. SAD igraju opasne igre“, napisao je Puškov na Tviteru.\nMinoboronы SŠA ne namereno prekraщatь razved.poletы u naših granic. Rossiя ne namerena otkazыvatьsя ot perehvatov. SŠA igraюt v opasnыe igrы\n— Alekseй Puškov (@Alexey_Pushkov) February 2, 2018\nKrajem januara Ministarstvo odbrane Rusije je saopštilo da su avioni Su-24 iznad Crnog mora presreli avion američke vojne mornarice. Predstavnik Komiteta načelnika štabova Oružanih snaga SAD, general-potporučnik Kenet Makenzi izjavio je da je to presretanje bilo opasno i neprofesionalno.\nOn je dodao da Pentagon ne namerava da odustane od letova u blizini ruske obale.\n„Letimo iznad Crnog mora, a Crno more je međunarodni vazdušni prostor. Imamo pravo tuda da letimo i ti letovi će biti nastavljeni“, rekao je Makenzi.\nMinistarstvo odbrane Rusije je naveo da su ruski lovci delovali u skladu sa zakonom, strogo poštujući međunarodna pravila korišćenja vazdušnog prostora.\nšpijunski avioni, američka avijacija, presretanje, Tviter, Ministarstvo odbrane Rusije, Pentagon, Aleksej Puškov, Crno more


Centrir - Održan drugi seminar o omladinskom aktivizmu za srednjoškolce iz Srbije i BiH\n23.12.2013. - Održan drugi seminar o omladinskom aktivizmu za srednjoškolce iz Srbije i BiH\nTridesetak srednjoškolaca iz Srbije i BiH, koji su krajem prošlog meseca pohađali uvodni seminar u Bijeljini, se ponovo okupilo u Rumi gde su u periodu od 20.-23. decembra 2013. pohađali drugi seminar posvećen omladinskom aktivizmu. Učesnici seminara su bili učenici 8 srednjih škola, koje se nalaze u sledećim opštinama i gradovima pograničnog regiona Srbija-BiH: Bijeljina, Orašje, Doboj-Istok, Gradačac, Inđija, Sremska Mitrovica, Stara Pazova i Ruma.\nSeminar je omogućio mladima razmenu mišljenja sa vršnjacima iz regiona o ključnim problemima mladih u njihovim lokalnim zajednicama, ali i sticanje novih znanja, veština i iskustava vezano za osmišljavanje i sprovođenje lokalnih akcija. Uz pomoć trenera i moderatora polaznici seminara su samostalno razrađivali akcione planove za sprovođenje lokalnih akcija u svojim zajednicama, čiju realizaciju će koordinisati od februara do aprila naredne godine, uz mentorsku podršku CenTriR-a i Helsinškog odbora za ljudska prava u Republici Srpskoj. Cilj ovih lokalnih akcija jeste doprinos rešavanju jednog problema mladih u opštinama/gradovima koje su obuhvaćene projektom, kao i povezivanje mladih sa lokalnim Komisijama/Kancelarijama za mlade u sprovođenju ovih lokalnih akcija.\nRadionice za srednjoškolce su se odnosile na sledeće teme:\nOmladinska politika i omladinski aktivizam\nIdentifikacija problema mladih u lokalnoj zajednici\nKorak po korak- od problema do akcionog plana za njegovo rešavanje\nTimski rad i uspešna podela uloga u timu\nMotivisanje mladih i njihovo uključivanje u lokalne akcije\nLobiranje kod donosioca odluka za podršku inicijativama mladih\nPrezentacija 8 akcionih planova za sprovođenje lokalnih akcija učesnika seminara.\nSeminar je sproveden u okviru aktivnosti na projektu ,,Mladi najznačajnija pokretačka snaga našeg regiona”, koji finansira Evropska unija, kroz IPA Program prekogranična saradnja Srbija- BiH. Projekat sprovode partnerske organizacije- CenTriR u Srbiji i Helsinški odbor za ljudska prava u Republici Srpskoj u BiH.


Foto vijest - U kampu u Trebinju džudisti treniraju sa čak tri olimpijca | Trebinje Live\nUčesnici 22. džudo kampa u Trebinju počeli su sa prvim treninzima, a u narednih nekoliko dana kroz njega će proći više od 300 džudista iz Srbije, Crne Gore, Hrvatske, Holandije, Republike Srpske i BiH.\nU Trebinje su stigla i tri olimpijca, koja su izazvala veliko oduševljenje među mlađim džudistima, kojim prenose svoje bogato iskustvo.\nIz Srbije je došao Aleksandar Kukolj, aktuelni prvak Evrope, učesnik Ljetnih olimpijskih igara u Riju, osvajač „Grand slem“ turnira u Tokiju i Abu Dabiju.\n"Ovo mi nije prvi put da sam u kampu u Trebinju. Uslovi su odlični, atmosfera je veoma lepa i ovde je mnogo dragih ljudi koje poznajem", rekao je Kukolj.\nKaže da mu je drago što je uspio da uklopi trebinjski kamp u svoje planove, te da tako zajedno sa svojim kolegama po pojasevima napreduje i priprema se za Svjetsko prvenstvo u Budimpešti, koje se održava u septembru.\nMitar Mrdić, Miodrag Mrdić, Aleksandar Kukolj, Larisa Cerić i Srđan Mrvaljević\n"Pripreme su u punom jeku. Idemo dalje", naveo je on, dodajući da je za dobre rezultate potrebno dosta vremena, pažnje i discipline, te da džudo za njega ne čini odricanje već način života.\nNa kampu u Trebinju trenira i Larisa Cerić, jedna od najboljih BH i evropskih džudistkinja.\nKaže da joj je uvijek drago kada dođe u Trebinje, jer je kamp iz godine u godinu sve bolji i bolji.\n"Ove godine je došla džudo elita regiona. Kamp nikad nije bio bolji. Čestitke organizatorima i mogu slobodno da kažem da je ovo najbolji kamp u našoj zemlji", rekla je Cerić, dodajući da poslije priprema u Trebinju putuje na Svjetski kup u Minsk, u Bjelorusiju, nakon čega je očekuje Svjetsko prvenstvo za seniore i seniorke.\nSa džudistima se druži i selektor reprezentacije Republike Srpske u ovom sportu Mitar Mrdić. On je naveo da su uslovi za treniranje više nego odlični, te da mu je drago što su neka od najboljih džudo imena došla u grad podno Leotara.\n"Sami gosti ovog kampa govore o kvalitetu priprema, koje se održavaju pred svjetsko i balkansko prvenstvo", naveo je Mrdić, dodajući da će tokom kampa biti održano i polaganje za pojaseve.\nPored Kukolja i Cerićeve, na kampu u Trebinju je i Srđan Mrvaljević iz Crne Gore, koji je svjetski vicešampion, džudista koji je tri puta učestvovao na olimpijskim igrama.\nIz Holandije je u Trebinje došao Bruno Čulo, koji je prvak ove zemlje u džudou, a medalje je osvajao i na Balkanskom prvenstvu, kao i na još nekoliko internacionalnih takmičenja.\n"Kamp je veoma jak, a tu su i najbolji sportisti ne samo Evrope već i svijeta, što je dodatni razlog da pohvalim ovaj kamp i poželim mu dosta uspjeha u budućnosti", kazao je Čulo.\nPrema riječima Miodraga Mrdića, rad na kampu je podijeljen u četiri grupe i to u uzrasne kategorije pionira, kadeta, juniora i seniora.\n"Tokom kampa biće održani i sudijski seminari, te obuke za trenere, koje svake godine izazovu veliko interesovanje najboljih džudo majstora", istakao je Mrdić.\nDžudo kamp u Trebinju organizuju Ministarstvo porodice, omladine i sporta Republike Srpske, Džudo savez RS, Gradska uprava Trebinje i Džudo klub „Leotar“ u okviru "Ljetne škole sporta".\nLJETNA ŠKOLA SPORTA "Trebinje 2016" - U toku džudo kamp


30.07.2020 u 13:11\nIsplata za dežurstvo, stimulacije i prekovremeni rad\nLekarima i medicinskim sestrama koji rade u kovid sistemu isplaćuje se maksimalan broj sati koji je moguć za dežurstvo, kao i stimulacija i prekovremeni rad, kaže ministar zdravlja Zlatibor Lončcar. Navodi da je time rešen problem isplate za zaposlene koji rade sa pacijentima pozitivnim na koronavirus, a koji je nastao pre više od mesec dana. Upitan o pritužbama lekara u Kliničkom centru Niš u kovid sistemu koji tvrde da primaju za 80 sati rada samo isplatu za 40 radnih časova, za razliku do onih koji ne rade sa kovid pacijentima, Lončar je rekao da je dobijao takve podatke i pritužbe i da je taj problem rešen. Objasnio je da su lekari van kovid sistema koji rade sa pacijentima koji nisu korona pozitivni mogli da dežuraju po 24 sata što je, kaže, prepoznato u zakonu i statutu\nPrivatni sektor tihuje, a javnom se najavljuje povećanje plata\nAko bude sačuvana stabilnost do kraja godine, biće uslova za rast plata u javnom sektoru, najavio je predsednik Srbije Aleksandar Vučić. Tokom ovog meseca slično je rekao i posle video-sastanka s misijom MMF-a, kada je izrazio očekivanje da će se kontrolisani rast plata i penzija nastaviti i u 2021. godini. Međutim, ekonomisti smatraju da to nije realno kada je privatni sektor na kolenima, a nije ni pravično jer bi svi trebalo da dele sudbinu društva. Ekonomista Saša Đogović, autor publikacije „Makroekonomska kretanja u Srbiji”, kategorično kaže da u ovoj i narednoj godini nema šanse za povećanje plata. Osim ako država ne planira dodatno zaduživanje. To bi dalje značilo povećanje deficita i javnog duga koji će po svemu sudeći do kraja godine preskočiti 60 odsto BDP-a. Inače, u aprilu je\nIsplata trećeg „korona minimalca” za oko 1.055.000 radnika u oko 232.000 preduzeća u zemlji počeće sutra. Minimalac od oko 30.000 dinara biće uplaćen za radnike mikro, malih i srednjih preduzeća dok je polovina tog iznosa namenjena za velike kompanije, prenosi Tanjug.


Najbolji filmovi u poslednjih 10 godina - Muški magazin - trendovi, fitness, lifestyle, saveti, devojke...\nPonovo nam sajt, IMDB, daje informacije koje su nam pomogle da napravimo ovu listu. IMBD je zaista sjajan filmski sajt koji vam nudi informacije o bukvalno svakom filmu koji poželite da gledate. Ono što ga je izdvojilo od ostalih sajtova i učinilo neverovatno popularnim su ocene koje dodeljuje filmovima. Ove ocene kreiraju se uz pomoć korisnika ovog sajta koji nakon gledanja filma glasaju i daju ocenu za bilo koji film.\nTokom godina, ogroman broj glasova, ocena i komentara je prošlo kroz ovaj internet sajt, što je dovelo da vrlo realne slike kvalitetnih filmova. IMBD je postao toliko popularan, a ocene ovog sajta su toliko prznate da ljudi pre gledanja filma vrlo često idu na IMBD da vide koja je ocena, pa tek onda odluče da li će gledati film.\nOvoga puta, odlučili smo da vam predstavimo najbolje filmove po godinama, u periodu od 10 godina. Po mišljenju fanova i kritičara, ovo su filmovi koje svako mora poglwdati, makar jednom.\nposlednjih 10 godina,


Električni Volt Motors e1 iz Argentine\nIzvor: AutoBlog, 27.Nov.2018, 07:51\nVolt Motors je u Kordobi predstavio svoj električni gradski automobil e1, za koji se kaže da je u potpunosti dizajniran, razvijen i proizveden u Argentini. Ovaj 550 kg teški automobil je dugačak samo 280 cm, širok je 170 cm a visok 150 cm. U kratkoj vesti se navodi da e1 sa jednim punjenjem baterija može da pređe do 150 km kao i da najveća brzina iznosi 110 km/h.Automobil će biti dostupan od sledeće godine, pri čemu se očekuje da će u prvoj godini prodaje kupce naći oko 3.000 primeraka. Deo opreme između ostalog čine i 16-inčni ekran na centralnoj konzoli, 10-inčna instrument tabla, multimedia sistem, GPS, head-up displej i 360º kamera. Ivan Mitić – Autoblog.rs Foto: Autoblog Argentina...\nUnikatni Ferrari SP3JC\nIzvor: AutoBlog, 27.Nov.2018\nFerrari je predstavio još jedan specijalni model, opet napravljen po narudžbini dovoljno bogatog klijenta. Pred nama je naime Ferrari SP3JC (JC u nazivu zbog imena kupca - John Collins), unikatni roadster za čiji nastanak je zaslužan Ferarrijev Styling Centre, pri čemu je kao baza poslužio Ferrari...