Od poljoprivredne letelice do smrtonosnog aviona - Servisiran u Srbiji, spreman za rat u Libiji - Nedeljnik Vreme\nRAJ ZA TRGOVCE ORUŽJEM I OPREMOM: Libija od 2011. do danas\nHangar firme Gas-Aviation d.o.o. nalazi se na malom aerodromu Rudine u Smederevskoj Palanci, oko 80 kilometara južno od Beograda. Baš na tom mestu ova firma za održavanje vazduhoplova je krajem leta 2018. godine preuzela jednomotorni avion pod imenom LASA T-Bird, prvobitno namenjen za zaprašivanje useva.\nVlasnik Gas-Aviation d.o.o. Željko Ivošević kaže za BIRN da u to vreme ništa nije bilo neobično na avionu. Ipak, u martu 2021. godine, nepune tri godine od servisa u Srbiji, isti avion je prikazan u izveštaju ekspertske komisije UN-a, ali s izvesnim smrtonosnim dodacima: onim za raketne lansere 16–57 mm i 32–57 mm, kao i za mitraljez opremljen dvostrukim topom od 23 mm, smeštenim pod krilima aviona. "Te 2018. kada je stigao do nas, na njemu nije bilo ništa izmenjeno", insistira Ivošević, vlasnik srpske firme i bivši pilot, u izjavi za BIRN u aprilu ove godine.\nMeđutim, LASA T-Bird, prvobitno poljoprivredni vazduhoplov, bio je prepravljen u borbeni avion znatno pre sletanja u Srbiju. Istražitelji UN-a, prateći trag novca, ali i trag većeg broja remodifikovanih aviona, otkrili su posao vredan 80 miliona dolara i kompleksnu šemu kompanija i saradnika pod kontrolom Erika Prinsa, osnivača ozloglašene američke privatne vojne kompanije Blekvoter (Blackwater), ali i saveznika bivšeg predsednika SAD Donalda Trampa.\nKrajnji cilj operacije nazvane Projekat "Opus" bila je isporuka širokog dijapazona poljoprivrednih vazduhoplova remodifikovanih za borbu i prismotru, čiji je krajnji korisnik bio general Kalifa Haftar, vođa pobunjeničkih snaga u Libiji. Na taj način, Prins i njegovi saradnici prekršili su desetogodišnji embargo na izvoz oružja u ovu severnoafričku zemlju razorenu građanskim ratom.\nBIRN je mapirao putanju smrtonosnog aviona LASA T-Bird, tragajući za njegovom sadašnjom lokacijom, povezujući Erika Prinsa i njegove saradnike sa misterioznim poslovnim vezama u Srbiji, o kojima je BIRN prethodno pisao.\nPRIVATNA VOJSKA: Pripadnici Blekvoterafoto: silentprofessionals.org / za uvećanu sliku desni klik pa »open image...«\nPROJEKAT "OPUS": ERIK PRINS I "POSREDNIČKI" RAT U LIBIJI\nEmbargo na oružje UN-a datira iz februara 2011. godine, kada je Moamer Gadafi pokušavao da uguši pobunu protiv svoje višedecenijske vladavine. Gadafi je ubijen u oktobru te godine, a stabilnost u Libiji je postala misaona imenica. Nakon što je preuzeo kontrolu nad istokom zemlje, pobunjenički vođa general Kalifa Haftar poslednjih sedam godina pokušava da osvoji ostatak države.\nOvaj 77-godišnjak uživa podršku Ujedinjenih Arapskih Emirata, Egipta, Rusije, Francuske i Saudijske Arabije. S druge strane, Vladu nacionalnog jedinstva sa sedištem u Tripoliju, zvanično priznatu od strane UN-a, podržavaju Turska, Evropska unija i – makar do aprila 2019. godine – SAD.\nORTACI U POSLU: Erik Prins, osnivač Blekvotera…foto: miller center\nTada je bivši predsednik SAD Donald Tramp razgovarao telefonom sa Haftarom, nakon čega je Bela Kuća saopštila da je Tramp prepoznao Haftarovu "značajnu ulogu u borbi protiv terorizma i očuvanja libijskih naftnih resursa". Njih dvojica su, kako se navodi, razgovarali o "zajedničkoj viziji" za tranziciju Libije u stabilnu demokratiju, time signalizirajući promenu američke državne politike prema ovoj severnoafričkoj zemlji. Pojedini mediji su ovaj Trampov potez doveli u vezu upravo sa poslovima Erika Prinsa, koji je Haftaru predložio Projekat "Opus" upravo u aprilu 2019. godine.\nNekadašnji pripadnik "američkih foka" smatra se dugogodišnjim donatorom i saveznikom bivšeg američkog predsednika Donalda Trampa, dok je njegova sestra bila i sekretarka za obrazovanje u Trampovoj administraciji. Prins je osnivač privatne kompanije Blekvoter, koja je postala sinonim za zloupotrebe i ratne zločine tokom godina tzv. "rata protiv terorizma". U 2007. godini grupa Blekvoter plaćenika, radeći za američki Stejt department, ubila je 14 iračkih civila, zbog čega su četvorica i osuđena. Interesantno, samo nekoliko dana pred napuštanje Ovalne sobe u Vašingtonu, u decembru 2020, bivši američki predsednik je pomilovao svu četvoricu.\n…i general Kalifa Haftarfoto: flickr / magharebia\nZbog svega ovoga, pojedini strani mediji promenu Trampove politike prema Haftaru dovode u vezu sa Prinsovim poslovima. Prema izveštaju UN-a, oko 14. aprila 2019. godine, samo nekoliko dana od napada Haftarovih snaga na Tripoli, Prins je generalu samoproklamovane Libijske nacionalne armije predložio Projekat "Opus", posao nabavke aviona i drugog vojnog hardvera vredan 80 miliona dolara. Prema tom planu, Prinsovi saradnici bi od Jordana kupovali višak vojnih helikoptera. Ali, kada su jordanske vlasti odlučile da prekine akciju u junu 2019, Prins je morao brzo da promeni plan i "identifikuje i nabavi nove letelice", navodi se u izveštaju.\nJedna od njih bila je i specijalna letelica LASA T-Bird, (laka letelica za napad i nadzor), zvanično u vlasništvu L-6 FZE, kompanije sa sedištem u UAE, a koju su kontrolisali Prinsovi saradnici: bivši australijski borbeni pilot Kristijan Djurent, i njegova saradnica Amanda Peri, u to vreme formalna vlasnica kompanije. Uprkos zamršenoj mreži kompanija iz različitih zemalja, direktora i njihovih međusobnih odnosa, istražitelji UN-a tvrde da je upravo Prins imao stvarnu kontrolu nad kompanijama koje su posedovale sporne avione, među njima i LASA T-Bird.\nAvioni su bili "raspoređeni pre bilo kakvog plaćanja i dubinske analize poslovanja", što je istražitelje UN-a dovelo do zaključka da je Prins pomogao u nabavci. "Niko drugi nije mogao da organizuje prodaju tih aviona u tako kratkom roku", navode u izveštaju. Komisija UN-a tvrdi da su Prins i njegovi saradnici "prekršili ili pomogli u izbegavanju odredbi embarga na oružje u Libiji". Sam embargo ekspertska komisija UN-a nazvala je embargo "potpuno neefikasnim", a razlog u velikoj meri leži upravo u navodnim međunarodnim i regionalnim "saveznicima" dve zaraćene strane.\nMetju L. Švarc, Prinsov advokat, nije odgovorio na pitanja BIRN-a u vezi sa ovom pričom.\nT–BIRD: OD AUSTRIJE, PREKO BALKANA, PA DO KIPRA\nErik Prins dugo godina radi na stvaranju flote modifikovanih poljoprivrednih aviona, koje bi koristio za svoje "posredničke poslove" na ratištima u Africi i Bliskom istoku.\nPrema pisanju UN-a, najpoznatiji američki tzv. "gospodar rata" je 2014–2015. u hangarima austrijske kompanije "Airborne Technologies Gmbh" organizovao vojnu nadogradnju poljoprivrednih aviona za zaprašivanje, a za čitav projekat je bio zadužen njegov saradnik Kristijan Djurent. Jedan od aviona je bio upravo LASA T-Bird. "Postavljen je S.C.A.R dodatak na prednjem delu aviona, koji sadrži senzorni sistem nadzora za snimke iz aviona i šest uklonjivih nosača oružja ispod krila… Izvršen je opsežan inženjerski rad u vazduhoplovu kako bi se u njega uklopili sistemi za ciljanje i lansiranje oružja," opisuje se u izveštaju UN-a.\nU 2015. godini avion je zvanično registrovan u Bugarskoj kao vlasništvo kompanije LASA Engineering, koja je osnovana samo godinu dana ranije. Prema pisanju "Intercepta", bugarska firma je stvorena kao paravan, zamenjujući austrijsku kompaniju Airborne Technologies, koju je Prins takođe kontrolisao, a sve kako bi se izbegli strogi austrijski zakoni o izvozu oružja.\nU 2017. godini LASA T-Bird je bila izložena na Sajmu aviona u Parizu, gde je avion slikan sa i bez dodataka za lansere raketa.\nU Srbiju je na servisiranje stigao u avgustu 2018. godine, a kao njegov operator bila je kompanija Gas-Aviation d.oo. Vlasnik srpske firme i dugogodišnji pilot Željko Ivošević potvrdio je za BIRN da je imao ugovor sa bugarskom firmom LASA Engineering o servisiranju aviona, ali je porekao da je na aerodrom Rudine stigao kao borbeni avion. "Ne, nije bio modifikovan kad je bio kod nas. To je zabranjeno. U suprotnom avion ne bi mogao proći provere", kaže Ivošević za BIRN.\nOn je istakao i da nikada ranije nije radio sa kompanijom LASA Engineering, ali da 90 posto bugarskih vazduhoplovnih kompanija koristi njegove usluge, jer u regionu nema ništa slično, zbog čega se nije iznenadio njihovom pozivu. "Najbliži ovakav centar je u Nemačkoj", kaže Ivošević.\nDirektorat civilnog vazduhoplovstva Republike Srbije je potvrdio za BIRN da je avion registrovan kao "nekomercijalni". Direktorat je avionu izdao sertifikat o plovidbenosti u junu 2019. godine, istog meseca kada ga je LASA Engineering prodala kompaniji L-6 FZE koju je kontrolisao Djurent.\nKasnije tog meseca, avion je odleteo za Aman u Jordanu, gde je boravio do 11. jula, kada su, prema izveštaju UN-a, jordanske vlasti rekle Djurantu da ukloni sve delove za borbeno delovanje. Jedanaest dana kasnije, 22. jula, T-Bird je trebalo da leti do Larnake na Kipru. Međutim, istražitelji UN-a navode da kiparska kontrola vazdušnog saobraćaja "nema evidenciju o sletanju letelice".\nSam Kristijan Djurent, odgovarajući na pitanja UN-a, istakao je da ne zna gde se trenutno nalazi T-Bird – tvrdnja za koju istražitelji UN-a kažu da je "vrlo malo verovatna".\nMeđutim, Ivošević za BIRN navodi da ga je pre samo nekoliko meseci kontaktirao "engleski pilot" tražeći od njega da otputuje na Kipar i servisira letelicu, što je on, kako kaže, odbio, jer nema dozvolu za rad van granica Srbije. Vlasnik GAS Aviation je odbio da navede ime pilota, pozivajući se na poslovnu poverljivost. Ipak, njegova izjava sugeriše da je avion još uvek na Kipru, odnosno da je to njegova poslednja poznata lokacija.\nVEZE PRINSOVIH SARADNIKA SA FIRMOM FUNKCIONERA SNS–a\nGas-Aviation nije jedina kompanija u Srbiji koja je imala veze sa saradnicima Erika Prinsa. U decembru 2020. godine, BIRN je otkrio da je kompanija za trgovinu oružjem VIP Global Logistics, u vlasništvu visokog funkcionera SNS-a Nemanje Marijana, pokušala da naplati dodatnih 235.000 evra troškova "konsultantskih usluga" Zastavi oružje, što je protivno zakonu i međusobnom ugovoru dve firme. BIRN je otkrio i da je navodni "konsultant" bila kiparska firma Felixon Investments Limited, osnovana 2018. godine, a čiji je vlasnik direktor u VIP Global Logistics i Marijanov dugogodišnji poslovni partner – Predrag Nikolić. Ispostavilo se, tako, da se firma funkcionera SNS "konsultovala" sa sopstvenim direktorom, za iznos od 235.000 evra, i to pokušala da naplati kragujevačkoj Zastavi.\nUpravo je VIP Global Logistics među svoje poslovne partnere navodila "Lancaster 6" i "PBM Ammunition", kompanije povezane sa Kristijanom Djurentom i Džejmsom Fenečom – Prinsovovim saradnicima za koje UN navodi da su tokom Projekta "Opus" "dogovarali transfer vojne opreme i pružali drugu pomoć u vezi sa vojnim aktivnostima oružanoj grupi u Libiji", time kršeći dugogodišnji embargo.\nLancaster 6 takođe je među kompanijama koje je Komisija UN-a označila među subjektima uključenim u kršenje embarga. Firma je takođe povezana sa drugom kompanijom koju kontroliše Djurent – odnosno sa L-6 FZE, poslednjim poznatim vlasnikom T-Bird aviona. Opisujući L-6 FZE, istražitelji UN-a kažu da je kompanija korišćena za "organizovanje transfera vojne opreme i pružanje druge pomoći u vezi sa vojnim aktivnostima oružanoj grupi u Libiji".\nKristijan Djurent je novinara BIRN-a uputio na njegovog advokata u vezi sa svim spornim detaljima, međutim, njegov advokat Vins Gordon do kraja objave teksta nije poslao odgovore.\nS druge strane, malteški trgovac oružja Džejms Feneč u izjavi za BIRN osuđuje "sve akcije koje su mogle da se dese u Libiji", ali negira bilo kakvu vezu sa Prinsom, iako je firma čiji je bio vlasnik u to vreme, PBM Ammunition, 2018. godine zajedno sa Prinsom javno predstavila novi brend municije za automatske puške, koristeći upravo originalni Blekvoter logo.\nFeneč negira i tvrdnje istražitelja UN-a: "Optužen sam za tehničku neusaglašenost koju opovrgavam i oko koje se ne mogu složiti, jer su naša plovila brodovi civilne klase… Imali smo potrebnu policijsku i carinsku dozvolu da bi plovila napustila Maltu i ako se ono što navodi potvrdi kao tačno, mi zadržavamo pravo na pokretanje pravnog postupka protiv klijenta."\nOdgovarajući na pitanja u vezi sa poslovima sa VIP Global Logistics, Feneč ističe da je svoj udeo u vlasništvu prodao početkom 2020. godine i da nije upoznat sa srpskom kompanijom. Međutim, istraživanje BIRN-a pokazuje da je PBM već u junu 2019. bio na listi poslovnih partnera srpske firme u vreme kada je Feneč kontrolisao firmu.\nU VIP Global Logistics su, krajem prošle godine, odbili da odgovaraju na pitanja o vezama sa saradnicima Erika Prinsa, pozivajući se na poslovne klauzule tajnosti.


MEDIJI OVO PREĆUTKUJU: NATO priprema logistiku za treći svetski rat.. | Web-Tribune.com\nHome / TEMA DANA / MEDIJI OVO PREĆUTKUJU: NATO priprema logistiku za treći svetski rat..\nMEDIJI OVO PREĆUTKUJU: NATO priprema logistiku za treći svetski rat..\n31. oktobra 2017.\tTEMA DANA Leave a comment\nAerodromi, luke, železničke stanice i putevi – NATO etapno pretvara Evropu u veliki placdarm za momentalno prebacivanje krupnih vojnih kontigenata i teškog naoružanja. Prilično zarđao posle Hladnog rata, transportni mehanizam se razdrmava i podmazuje, uz pažljivo obnavljenje pogubljenih zupčanika. Motiv već niko više ne krije – ruska pretnja.\nU sredu je postalo poznato da Alijansa hoće da odobri stvaranje dve nove vojne komande za slučaj potencijalnog konflikta sa Rusijom. Jedna od njih će se baviti logistikom, dok će druga da osigura morske puteve na Atlantiku i Severnom Ledenom okeanu od ruskih podmornica. O tome šta zaista znače ti postupci, i čime oni prete Rusiji, u materijalu RIA Novosti.\nVijugavi rovovi, kontrolni punktovi na putevima, vreće sa peskom, i tenkovi ukopani u zemlju – nije isključeno da NATO upravo tako vidi Evropu u budućnosti. Kako piše Wall Street Journal, pozivajući se na činovnike iz savezničkih država, zarad ubrzavanja prebacivanja ljudstva i materijalno-tehničkih sredstava, u NATO-u može da bude stvorena posebna komanda. To će se pitanje definitivno rešiti na kvartalnom savetovanju ministara odbrane zemalja bloka.\nSvaki oficir zna, da od znalački ustrojene logistike direktno zavisi borbena sposobnost armije. Operativno savijanje i razvijanje grupacija, rotacije, prebacivanja, predislociranja, priprema pozadine, desantne operacije – za sve to je potrebna transportna infrastruktura ispravna kao švajcarski sat. U ratu sve je u upotrebi – železnički i putni pravci, civilni aerodromi, morske luke i čvorišta. Trenutno, NATO i SAD aktivno dovode u red taj inventar.\nNjima je potrebno da uspostave ne toliko premeštanje vojske po Evropi, koliko iz Severne Amerike u Evropu“, zapaža zamenik direktora Instituta za političku i vojnu analizu Aleksandar Hramčihin. „U pitanju je prebacivanje težih združenih jedinica, jer sa tim što sada SAD imaju u Evropi, apsolutno je nemoguće suprotstaviti se Rusiji“.\nNa Zapadu ne skrivaju da će se pitanje povećavanja mobilnosti trupa, uz reformu komandne strukture, rešavati među prvima. Kako je izjavila za RIA Novosti zvanični predstavnik NATO-a Joana Lungesku, saveznici čak prilagođavaju i nacionalno zakonodavstvo kako bi vojna oprema mogla brže da prelazi granice.\n„Govoreći vojnim jezikom, to nije sasvim logistika, već pre priprema napora za pregrupisavanje trupa i tehnike sa kontinentalnog dela SAD u Evropu“, kaže glavni urednik žurnala „Vazdušno-kosmička granica“, vojni stručnjak Mihail Hodarenok. „Pouzdane komunikacije skraćuju rokove predislokacije jedinica i sastava u, po njihovom mišljenju, ugrožena područja“.\nAmerikanci su se ne jednom žalili na probleme sa transportovanjem vojnih tereta i žive sile po EU. Po rečima komandanta oružanih snaga SAD u Evropi generala Bena Hodžesa, u slučaju borbenih dejstava, između Poljske i Nemačke neće biti dovoljno pruga, a pored toga, mnogi evropski mostovi ne bi izdržali teret tenkova.\n„Ojačanje mostova je prvi simptom pripreme za prebacivanje teške oklopne tehnike. Na primer, kada je kod nas u Zapadni vojni okrug počela da pristiže teška vojna tehnika, prve obaveštajne indikacije za zapadne specijalne službe postali su upravo radovi na ojačavanju mostova“, izjavio je Hodarenok za RIA Novosti.\nFaktički, Hodžes istupa za stvaranje „vojnog Šengena“ kako bi se u u Litvaniju brzo prebacivale trupe kroz tranzitne zemlje. On je ubeđen, da će se obezbeđivanje ma kakvih vojnih dejstava odvijati preko Poljske.\nVeliki logistički čvor Alijanse već se stvara u bazi ratnog vazduhoplovstva Poljske u selu Povidz. Planira se da se u vojni aerodrom uloži 200 miliona dolara, i da se on pretvori u moćno čvorište za podršku snagama NATO-a, u svim zemljama Baltika, na severu Evrope, a takođe u Bugarskoj i Rumuniji. Hodarenok je primetio, da je o realnom jačanju snaga bloka još rano govoriti. Ali, po njegovom mišljenju, sve preduzete more potpomoći će tome da se jedinice i sastavi OS SAD i zemalja NATO-a prebacuju prema zapadnim granicama Rusije daleko brže nego ranije, što će pojačati napetosti između Alijanse i Moskve.\nArktik ne damo\nInteresantno je da se osim logističke komande, u NATO-u planira formiranje još jedne koja bi bila odgovorna za zaštitu morskih puteva ka Evropi, u rejonima Atlantskog i Severnog Ledenog okeana, naročito od pretnji podmornica. Očigledno je da se pod njima podrazumevaju ruske podmornice, pošto kineske tu vrlo retko zalaze.\n„Rusija se za takva dejstva zaista ne sprema, posebno na Atlantiku“, primećuje bivši komandant Severne flote admiral Vjačeslav Popov. Naša odbrambena strategija usmerena je na zaštitu vlastitih granica. Za vreme Drugog svetskog rata, tamo su dejstvovale nemačke podmornice protiv konvoja iz SAD u Evropu i Englesku. U doglednoj budućnosti, mi nemamo takvih namera“.\nGovoreći o Severnom Ledenom okeanu, admiral je podvukao, da svoju arktičku zonu i Severni morski put, Rusija neće dati nikome, i da će nastaviti da tamo jača potencijale.\nMnogi vojni eksperti u stvaranju nove NATO komande vide deo plana za obezbeđenje morskih komunikacija za buduća prebacivanja po njima trupa i naoružanja iz SAD.\nGlavno vojno čvorište SAD do danas ostaje američka vazduhoplovna baza Ramštajn u Nemačkoj. Pošto je ključni logistički centar, ona takođe ispunjava funkciju štaba RV SAD u Evropi, i komandnog centra objedinjene PVO zemalja NATO-a. U bazi je raspoređeno 16 eskadrila vojno-transportnih aviona 86-og avio vinga, i oko 40 hiljada osoblja. Osim Ramštajna, Pentagon u Evropi drži još 350 manjih baza od kojih se 40 nalazi u njegovom vlasništvu.\nPrema ocenama eksperata, danas mnogo šta ukazuje na to da SAD postupno pripremaju infrastrukturu u zemljama istočne Evrope i Baltika, zarad razmeštaja tamo grupacije trupa brojnosti do 150 hiljada ljudi.\nPrevious PROROČANSTVO PATRIJARHA PAVLA: Verski ratovi, sudbina Kosmeta – evo šta nam sve PREDSTOJI\nNext ŠOKANTNA ISPOVEST RAZOTKRILA ko je spremao „DRŽAVNI UDAR“ u Crnoj Gori i „ATENTAT“ u Jajincima


Regioni - datum: 2019-12-04 NAČELNIK CB BAR TVRDI DA JE STOPA KRIMINALITETA U PADU\nMagovčević,Vasović i Bušković Realna slika demantuje statistiku\nBAR – Na sastanku organizovanom s predstavnicima medija, načelnik Centra bezbjednosti Bar Veselin Magovčević saopštio je da prvih deset mjeseci ove godine karakteriše pad kriminaliteta u odnosu na uporedni period prošle godine. Kako je rekao, procenat rasvijetljenosti je preko 80 odsto na mjesečnom nivou.\nPrema njegovim riječima, iako statistički podaci govore da je zabilježen porast broja pojedinih krivičnih dijela, realna slika nije takva.\n-Službenici policije su sankcionisali veći broj lica koja konzumiraju opijate i, naravno, procesuirali lica koja se bave uličnom prodajom i distribucijom psihoaktivnih supstanci.\nU ovoj godini bilježimo povećanje prekršaja u oblasti javnog reda i mira. Veliku pažnju u tom segmentu posvetili smo problematici prosjačenja- kazao je Magovčević, ističući da je tokom prvih deset mjeseci oduzeto više od 95 komada oružja.\n-I u radu saobraćajne policije bilježimo dobre rezultate. Iako smo imali više smrtno stradalih lica u odnosu na prošlu godinu (za cijelu prošlu godinu bilo je troje poginulih, dok se tokom prvih deset mjeseci ove godine taj broj popeo na šest), saobraćajna policija ulaže maksimalne napore da bezbjednost bude na zadovoljavajućem nivou. Obeshrabruje činjenica da tokom ove godine imamo 16 odsto više procesuiranih lica po pitanju vožnje pod dejstvom alkohola u odnosu na uporedni period, pri čemu je 25 odsto više lica lišenih slobode koji su u krvi imali više od jednog promila alkohola- kaže Magovčević.\nIstakao je i da ima dosta detektovanih slučajeva porodičnog nasilja.\nRukovodilac stanice kriminalističke policije Ilija Vasović saopštio je da su u CB Bar, s pripadajućim odjeljenjem u Ulcinju, za proteklih deset mjeseci registrovana 584 krivična djela, što je u odnosu na isti prošlogodišnji period, kada je taj broj bio 652, smanjenje za 10,4 odsto. U oblasti opšteg kriminaliteta registrovano je 476 krivičnih djela, a u oblasti privrednog 108.\nKako je saopštio komandir stanice policije Predrag Bušković, na putevima na području nadležnosti CB Bar dogodilo se 608 saobraćajnih nezgoda ili 5,30 odsto manje u odnosu na prethodnu godinu.


... /Vijeće za štampu: Sloboda medija od iznimne važnosti za krhku bh.demokratiju / Radio Sarajevo\n03. 05. 2020. u 13:59:00 Fena\nVijeće za štampu i online medije u Bosni i Hercegovini medijskim radnicima čestita Svjetski dan slobode medija, podsjećajući javnost na iznimno važnu ulogu medija, što se posebno pokazalo u vrijeme globalne krize izazvane pandemijom koronavirusa, u kojoj se trenutno nalazimo.\n"Tačna, provjerena i blagovremena informacija u ovim teškim okolnostima, kada se stotine hiljada ljudi širom svijeta bore za svoj život, od velike je važnosti i doslovno može spasiti ljudski život. Zbog toga nedopustiva je cenzura izazvana favoriziranjem određenih medija, koju su pokazali pojedinci na visokim funkcijama, čime su direktno uskratili javnost njihovog ljudskog prava na tačno i pravovremeno informiranje", saopćeno je iz Vijeća za štampu i online medije u BiH.\nDodaje se da, osim velikog bremena odgovornosti za svaku napisanu riječ, na koje su odgovorni novinari naviknuti pišući o korupciji, kriminalu, političkim i brojnim drugim malverzacijama, novinari danas dodatno izlažu riziku svoje i živote članova svojih porodica, svakodnevno izvještavajući o borbi s virusom COVID-19.\nMedijske kuće, upozoravaju iz Vijeća, našle su se u velikoj ekonomskoj krizi, pod pritiskom troškova, padom tiraža, drastično smanjenim prilivom zarade od oglašivača, čiji ishod može imati velike posljedice po bh. krhko demokratsko društvo. "Jer neovisnost medija, koji su sve svoje resurse bespoštedno stavili na uslugu zajednici, najviše ovisi o njihovoj ekonomskoj stabilnosti".\n"Bosna i Hercegovina Svjetski dan slobode medija 2020. godine dočekuje na 58. mjestu, prema svjetskom Indeksu slobode medija, što predstavlja napredak od pet mjesta u odnosu na prošlu godinu. Ipak, Reporteri bez granica u svome izvještaju navode da BiH ima najliberalnije zakone o slobodi medija u regionu, ali da je njihova implementacija i realizacija zakočena zasićenim pravosudnim sistemom", navodi se u saopćenju.\nZbog toga Vijeće za štampu i online medije u BiH, na ovaj važni Dan slobode medija, upućuje ponovno poziv svim građanima, da svojim reagiranjima na napade na novinare, na uskraćivanje informacija novinarima, kao i slanjem žalbi na netačno i neprofesionalno medijsko izvještavanje, budu nositelji borbe za slobodne i odgovorne profesionalne medije, kao temelje slobodnom demokratskom društvu i životu.\nTagovi: Vijeće za štampu sloboda medija novinari Svjetski dan medija BiH\nSvjetski dan medija / Međunarodna zajednica: Novinari u BiH često su meta napada\n! / Društvo novinara BiH: Protiv smo bezrazložnog ometanja rada bilo kojeg medija


Ruski oligarh zavađa Rusiju i Crnu Goru\nRuski oligarh zavađa Rusiju i Crnu Goru\nMinistarstvo spoljnih poslova Rusije zatražilo je od Crne Gore da odmah dozvoli ruskim diplomatama i lekaru da posete uhapšenog Dmitrija Potrubača, finansijskog direktora aluminijskog kombinata u Podgorici. U ruski MIP je pozvan ambasador Crne Gore Zoran Jocović kome je rečeno da Rusija izražava veliku zabrinutost zbog toga šta se događa sa Potrubačem.\nGrađanin Rusije Potrubač je uhapšen u sredu zbog sumnje da je kao rukovodilac počinio krivično delo teške krađe na štetu AD Crnogorski elektroprenosni sistem, jer je KAP od 22. februara do 25. maja 2013. godine, protivpravno prisvojio električnu energiju u vrednosti 9.640.079 evra.\nPotrubač nije u sredu uspeo da napusti Crnu Goru jer ga je granična policija uhapsila na osnovu lokalne poternice.\nU saopštenju ruskog ministarstva se kaže da posle hapšenja Potrubača crnogorska policija nije dozvolila da ga posete ruski diplomati. Posebno se naglašava da je Potrubačevo zdravstveno stanje loše, pa Moskva traži da se odmah dozvoli da ga posete konzul i lekar, kao i da se uvažavaju njegova zakonska prava.\nRuski mediji pišu da je to sve rečeno ambasadoru Crne Gore u „tvrdoj formi“. Moskovske agencije ne prognoziraju hoće li Potrubač, uhapšen pod sumnjom da je zloupotrebio svoju dužnost i napravio štetu Crnoj Gori, biti pušten da se brani sa slobode. Takođe, nijedan medij ne spekuliše o tome hoće li se sve komplikovaniji odnos ruskog oligarha Olega Deripaske i Crne Gore odraziti na odnose Moskve i Podgorice.\nPitanje kako će se ovo hapšenje odraziti na odnose dve zemlje je logično jer su biznis interesi svojevremeno ubrzali rusko priznanje nezavisnosti Crne Gore. Prvi ruski političar koji je javno rekao da Crnu Goru treba priznati kao nezavisnu zemlju bio je gradonačelnik Moskve Jurij Luškov kome su vlasti u Podgorici nudile placeve na obali gde bi njegova žena zidala hotele. U to vreme su Milo Đukanović i njegova desna ruka Milan Roćen ugošćavali uticajne ruske političare koji su dolazili na odmor na crnogorsko primorje.\nNišta manje interesantno nije i pitanje ima li Oleg Deripaska neki adut za poslednji razgovor sa onima koji su mu pomogli da uđe u Aluminijumski kombinat. Sada o svemu tome može da se nagađa jer samo Oleg Deripaska može da kaže je li davao mito ili ne. Možda su Milo Đukanović i njegovi najbliži saradnici „čoveka bez osmeha na licu“ stvarno doživeli kao poslovnog mesiju koji je došao da spasi KAP. Jedno je nesporno – Olega Deripasku ni u Rusiji radnici ne pamte kao čoveka „meka srca“, pa zašto bi onda bio drugačije u Podgorici.


Klivlend i Boston nastavili sa pobedama : Nadlanu.com\nKlivlend i Boston nastavili sa pobedama\nObjavljeno 4. dec 2008. / 00:00:00\nBEOGRAD, 4. decembra 2008. (Beta) - Košarkaši Klivlenda ubedljivo su pobedili Njujork, 118:82 i tako zabeležili 10. uzastopni trijumf na domaćem terenu.\nNajefikasniji u pobedničkom timu bio je Lebron Džejms sa 21 poenom, dok je Aleksandar Pavlović za 12 minuta u igri postigao osam poena. Mediji u SAD uveliko navode da će Džemjs 2010. godine pojačati Njujork, ali je najbolji strelac lige rekao da ga to ne ometa.\n"To ometa Nikse, ne nas. Mi smo dobri. Ostaćemo skromni i igraćemo svaku utakmicu kao da nam je poslednja", rekao je Džejms novinarima pošto je na klupi za rezerve presedeo poslednju četvrtinu utakmice koja se igrala u noći između srede i četvrtka.\nKlivlend je sada prvi u Centralnoj diviziji, sa tri i po pobede više od rivala.\nNjujork je igrao bez petorice igrača, uključujući i plejmejkera Stefona Marberija, kome je rečeno da se drži podalje od tima, pošto je odbio da igra protiv Detroita prošle nedelje. Da sve bude gore, zbog dve tehničke greške isključen je Kventin Ričardson.\nNju Orleans pobedio je kod kuće Feniks 104:91. Kris Pol završio je meč sa 24 poena i 15 asistencija, dok je Predrag Stojaković postigao 24 poena.\nŠampion Boston pobedio je Indijanu 114:96 i tako zabeležio 10. uzastopni trijumf. Redžon Rondo zabeležio je prvi "tripl dabl" učinak u karijeri sa 16 poena, 13 skokova i 17 asistencija.\nNajefikasniji u ekipi bio je Rej Alen sa 31 poenom.\nLA Lejkersi su kod kuće pobedili Filadelfiju 114:102, a ekipu je predvodio Kobi Brajant sa 32 poena. Vladimir Radmanović proveo je 19 minuta u igri i za to vreme postigao je 11 poena.\nAtlanta je kod kuće pobedila Memfis 105:95. Darko Miličić igrao je 19 minuta za poraženi tim, uz učinak od dva poena i tri skoka.\nAtlanta - Memfis 105:95\nŠarlot - Oklahoma 103:97\nKlivlend - Njujork 118:82\nOrlando - Minesota 100:89\nLA Lejkers - Filadelfija 114:102\nPortland - Vašington 98:92\nBoston - Indijana 114:96\nMilvoki - Čikago 97:90\nNju Orleans - Feniks 104:91\nHjuston - LA Klipers 103:96\nMajami - Juta 93:89


2000/12/14 22:04 AIM JUNIOR: Ko �titi organiyovani kriminal?!\nTHU, 14 DEC 2000 22:04:11 GMT\nAIM JUNIOR: Ko �titi organiyovani kriminal?!\nBeskompromisna borba za vlast politi�kih partija u Makedoniji je drugo vremena odvla�ila pa�nju javnosti od aktuelnog problema kao �to je organizovani kriminal.\nZategnuta atmosfera na politi�koj sceni predstavlja jedan od optimalnih uslova za razvoj organizovanog zlo�ina, koji je tokom deset godina nezavisnosti Makedonije stvorio savr�enu infrastrukturu delovanja. Gra�ani su �esto u prilici da �uju o plja�kama preduze�a od strane direktora koji su rukovodili velikim firmama u zemlji, o zloupotrebama sredstava u procesu privatizacije preduze�a sa dru�tvenim kapitalom I njihovo prisvajanje od strane odre�enih krugova ili pojedinaca.\nIako nerazja�njeni do kraja, ovi slu�ejevi su u javnosti stvorili utisak da u Makedoniji deluje struktura organizovanog kriminala koja kontroli�e najprofitabilnije biznise. Sumnja se da I politi�ke partije u Makedoniji, posebno one koje kontroli�u vlast, usko sara�uju sa raznim organizacijama kriminalaca. Do sada su ostale nerazja�njene brojne privredne afere, a u kojima se spekulisalo imenima nekoliko politi�ara I ministara u makedonskim vladama. Prisustvo organizovanog zlo�ina u Makedoniji su u nekoliko navrata otvoreno potvrdili I visoki dr�avni zvani�nici. U vreme kada je Branko Crvenkovski bio premijer Makedonije, on je poslanicima priznao da u Makedoniji funkcioni�e organizovani zlo�in kojeg je nazvao "Hobotnica". Upravo u vreme njegove Vlade u Makedoniji se dogila afera piramidalne �tedionice "TAT", gde je materijalno olak�ano nekoliko hiljada gra�ana. Supervizija poslovnih knjiga ove �tedionice od strane eksperata Narodne banke Makedonije iznela je na videlo imena nekoliko poliit�ara I ministara u Vladi premijera Crvenkovskog, koji su tu bili ulo�ili svoj novac.\nOsim njegove izjave da je "Hobotnica" zahvatila I neke rukovode�e strukture u dr�avi, Crvenkovski nije imao hrabrosti da pre�e u slede�u fazu gde se o�ekivalo da �e saop�titi imena njegovih funkcionera koji su bili deo organizovanog kriminala u Makedoniji. Kompetentni organi koji su autorizovani da se bore protiv ove opasne pojave, koja prema nekim izve�tajima me�unarodnih organizacija izgleda da kontroli�e vlade dr�ava Balkana, do sada nisu zabele�ili u tom pravcu nikakav napredak.\nU posednje vreme su u�estale kontrole kriminalne policije I inspektora Uprave za javne prihode u nekim preduze�ima u zemlji, ali to nije dalo potrebne efekte. Krugovi koji kontroli�u organizovani kriminaln su na savr�en na�in sakrili sve tragove I dokaze koji mogu dovesti do njihovog otkrivanja. Sa metodama koje ima na raspolaganju, dr�ava nema �anse da prikupi potrebne �injenice kako bi dokazala slu�ajeve u kojima mafija kr�i zakone dr�ave.\nStvaranje savr�ene infrastrukture za slobodno delovanje kriminalaca pove�alo je potrebu dono�enja zakona kojim bi se raznih sektorima u MUP-u dozvoljavalo prislu�kivanje osoba za koje se sumnja da su deo organizovanog kriminala u na�oj zemlji.\nKada je makedonski parlament 1991. godine usvojio aktuleni Ustav, on je ocenjen kao Ustav koji ispunjava zahteve I standarde dr�ava sa razvijenom demokratijom. Takva ocena je izme�u ostalog proizilazila I usled ustavnih garancija na neotu�ivu tajnost komuniciranja gra�ana, �ime se zabranjivalo bilo kakvo njihovo prislu�kivanje ili pra�enje od strane dr�avne tajne slu�be. U to vreme, takvom formulacijnom u Ustavu Makedonije, njegovi autori su �eleli da stvore utisak o navodnom ukidanju prislu�kivanja kojim je u godinama komunisti�ke vladavine vlast pratuila aktivnosti njenih politi�kih oponenata. Eksperti koji su stvarali Ustav Makedonije, namerno ili ne, napravili su veliki propust daju�i tako �irok prostor za slobodno funkcionisanje raznih kriminalnih organizacija u na�oj zemlji. Sa metodama koje je imao na raspolaganju, MUP je ostao nekoliko koraka iza organizovanog zlo�ina za kojeg se zna da koristi najsavremenija sredstva I tehnike delovanja. Uprkos tome, dr�ava je nastavila da prati svoje politi�ke protivnike do kraja pro�log veka, a metoda prislu�kivanja za borbu protiv organizovanog zlo�ina nikada nije primenjvana.\nU MUP-u tvrde da ve� postoji projekat zakona koji ure�uje ovo pitanje, jo� od vremena kada je ministar MUP-a bio Pavle Trajanov. Autor ovog projekta je Zvonimir Jankulovski koji je svojim projektom pobedio na otvorenom tenderu MUP-a. Ako makedonska Vlada bude prihvatila ovaj Nacrt zakona, prirodno je o�ekivati konkretne rezultate u ovom pravcu. Paraleno sa usvajanjem zakona o prislu�kivanju komunikacije osumnji�enih osoba za veze sa kriminalom, Vlada treba da ubrza pripremu I ostalih prate�ih zakona, kao �to su izmene u Krivi�nom zakonu I krivi�nom postupku, Zakon za borbu protiv korupcije, zakon za pranje noca itd., koji bi kompletirali potreban zakonski okvir za �to efikasniju borbu protiv raznih vrsta kriminala.\nNave�u prepreku predstavlja potreba za iznemu aktuelnog Ustava Makedonije kojim se zabranjuje prislu�kivanje gra�ana. Propusti I negativne posledice ovog Ustava su evidentne za sve, a sada su na redu politi�ke partije u makedonskom parlamentu, koje na delu moraju da poka�u njihovu sprenost za borbu protiv organizovanog kriminala u zemlji.\nAIM Skoplje, Lirim DULLOVI


Na pomolu raspad skupstinske većine u Bileći -\nNa pomolu raspad skupstinske većine u Bileći\nNačelnik opštine Bileća Veselin Vujović izjavio je da je skupštinska većina koju predvodi SDS dovedena u pitanje, i da će se vidjeti šta će se dalje dešavati.\n„Sve je moguće da se desi, pa i raskol koalicije, ne mojom krivicom, niti ljudi koji su uz mene, nego zahvaljujući odbornicima koji su bili u većini, a nisu htjeli da podrže tačku dnevnog reda koja se odnosi na izbor Opštinske izborne komisije /OIK/“, rekao je Vujović novinarima, poslije prekida sjednice Skupštine opštine.\nOn je dodao da je na konkursu za izbor OIK predloženi kandidat Miljan Milićević bio najbolji i imao je najviše bodova.\nVujović je istakao da, osim izbora OIK-a, ima još razloga za raskol vladajuće koalicije i da su, kako je naveo, pojedini ljudi iz skupštinske većine insistirali da budu čak i predsjednici Skupštine.\n„LJudima vremenom porastu apetiti, ali sigurno neću dozvoliti nikakve kriminalne radnje i sve komisije moraju raditi po zakonu bez obzira koje lice bude izabrano“, poručio je načelnik opštine Bileća.\nOn je dodao da će uvijek tražiti da se radi po zakonu i propisima i da se zaštite građani Bileće.\nPredsjednik Skupštine opštine Bileća Mato Vujović rekao je da se prema Poslovniku sjednica prekida, ako ne postoji kvorum za rad, istakavši da su poslije pauze, koja je uslijedila prije glasanja za tačku dnevnog reda koja se odnosi na izbor OIK-a, samo tri odbornika prisustvovala sjednici i da je zbog toga prekinuta.\nOn je navao da će o daljim zasjedanjima javnost biti blagovremeno obaviještena.\nDražen Dunđer, odbornik Srpske radikalne stranke „Dr Vojislav Šešelj“ koja je dio većine u bilećkoj Skupštini, rekao je novinarima da ne vidi ovo kao raspad vladajuće koalicije, ukoliko SDS, kako je rekao, bude razuman.\n„Ovdje niko nije pravio probleme oko bilo čega nego oko kandidata OIK-a koji je iz SDS-a. Jer SDS je uzeo na ovaj ili onaj način što direktora, što načelničkih, funkcionerskih mjesta, važnih komisija ukupno 18 odlučujućih mjesta, a njima po koalicionom dogovoru pripada pet mjesta“, rekao je Dunđer.\nOn je zato pozvao SDS da vrate tih 13 mjesta koje su uzeli i dodao da nikakvog spora neće biti u koaliciji.\n„Oni hoće sve, misle da imaju apsolutnu vlast“, rekao je Dunđer i dodao da ne može da bude, kao što je predloženo, član SDS-a predsjednik OIK.\nOdbornik SNSD-a LJubo Vuković rekao je novinarima da je sjednica prekinuta poslije pauze koju je zatražio Klub odbornika SDS-a.\n„To je kao razlog što je prekinuta sjednica, ali mislim da su tu neki drugi koalicioni odnosi u pitanju“, rekao je Vuković.\nHrvat Srbić donio Hrvatskoj osmu medalju\nOptuživao starice za crnu magiju: Jedno ubio, drugu povrijedio\nBez žrtava zaraze: Korona virus potvrđen kod još šest osoba u Srpskoj\nZDRAVKO KRIVOKAPIĆ: Vlada je spremna da potpiše temeljni ugovor sa SPC\nU Trebinju oduzeta municija\nKrivokapić i sedam ministara kažnjeni sa po 500 evra\nTrebinje: Deveti Festival mediteranskog i evropskog filma


SPO: Uskoro i poslanički klub\nVučetić: Odluka USS korektna sa pravne strane, "transferi" poslanika predstavljaju politički problem stranaka koje se osipaju\nBEOGRAD - Tumačenje Ustavnog suda Srbije da mandati pripadaju poslanicima pre dva meseca izazvalo je oprečne reakcije. Da je ova odluka u mnogo čemu sporna, čuje se ponovo ovih dana, posle prelaska doskorašnjeg poslanika DSS-a Tomislava Kitanovića u SPO, čime je ova stranka postala parlamentarna. Pominje se prekrajanje izborne volje građana, s obzirom na to da na izborima 2000. godine SPO nije prešao cenzus potreban za osvajanje mandata, a sada ima glas u Skupštini.\nPrema najavama iz ove stranke, "prelazni rok" neće se završiti samo na jednom poslaniku. Za sada, Kitanović neće biti ni u jednoj poslaničkoj grupi u Narodnoj skupštini, ali, kako kaže Vlajko Senić, portparol SPO-a, do kraja godine stranka će imati sopstveni poslanički klub, na čijem će se čelu nalaziti upravo Kitanović. Da podsetimo, za formiranje poslaničkog kluba potrebno je najmanje pet poslanika, a u SPO-u računaju na poslanike nezadovoljne sadašnjim strankama, ali i na povratnike - stare članove, koji su u međuvremenu prešli u drugi "tabor".\nObradović: Prebezi ne dobijaju novac\nPredsednik Ujedinjene penzionerske stranke iz Beograda Vojislav Obradović, koji očekuje da mu, u skladu sa odlukom Ustavnog suda Srbije bude vraćen mandat, demantovao je juče tvrdnje narodnog poslanika SSJ Dragana Markovića Palme, da "tarifa" za prelazak iz partije u partiju iznosi oko 200 hiljada evra, kao i da za prebeg iz jedne u drugu stranku mogu da se dobiju skup automobil i dobro radno mesto. Obradović veruje da ni Kitanović, niti ijedan drugi prebeg, nije dobio taj novac.\n- Ne radi se ni o kakvom prekrajanju izborne volje, već o čistom legalizmu i poštovanju zakona i Ustava, jer po postojećem tumačenju, mandat pripada čoveku - tvrdi Senić. Prema njemu, ovaj prelazak nije sporan ni sa moralne strane, jer je "Kitanović, razočaran svime što se dešava, prešao iz jedne od najvećih stranaka, koja ima vlast u mnogim opštinama, u opozicionu partiju".\nSenić, takođe, negira da je motiv "transfera" bio finansijski:\n- Onaj kome je to prioritet svakako ne bi prelazio u SPO, jer smo mi daleko od bogate stranke. Uostalom, oni koji prelaze zbog novca, verovatno će sutra napustiti i novu stranku, ako im neko ponudi više novca.\nNa optužbe da je odluka Ustavnog suda Srbije politička, a ne pravna, predsednik USS Slobodan Vučetić odgovara da "to mogu da kažu samo ljudi koji ne poznaju pravo".\n- Odluka je u skladu sa Ustavom, međunarodnim pravnim standardima i ustavnim rešenjima evropskih zemalja. Dakle, sa pravne strane je apsolutno korektna. Kada je reč o prelascima poslanika, to je politički problem stranaka koje se osipaju, kao i pitanje morala tih ljudi - zaključuje Vučetić.\nNišta sporno u Kitanovićevom prelasku ne vidi ni član UO CeSiD-aa Marko Blagojević, s obzirom na odluku USS.\n- Sa pravne strane u prelasku poslanika Kitanovića nema nikakvih nepravilnosti, mada je stranka Vuka Draškovića dobila poslanika u Skupštini Srbije, iako na izborima nije osvojila dovoljan broj glasova - rekao je Blagojević za "Dnevnik".\nNa pitanje da li je ulazak Kitanovića u srpski parlament još jedno izvrdavanje izborne volje građana, Blagojević je odgovorio da je odluka USS-a pokazala da građani ne glasaju za stranke nego za poslanike.


Beogradski džez festival: U. Dreksler, N. Vasilic, V. Stefanovski\nTanjug 14. decembra 2020. 13:41\nBEOGRAD – Beogradski džez festival (BJF), 36. po redu, otvoriće poznati srpski kompozitor i kontrabasista Nenad Vasilić, a uz njega, najistaknutija imena biće austrijski umetnik Ulrih Dreksler, kao i duo Vlatko Stefanovski i Matija Dedić, saopšteno je u susret festivalu na današnjoj konferenciji za novinare u beogradskom Domu omladine.\nZamenik gradonačelnika Beograda Goran Vesić, kao predsednik Odbora Festivala, zahvalan je svima koji su uložili trud da se poznata manifestacija održi i ove godine i da ne bude otkazana.\nVesić je podsetio da je BJF uz BITEF jedini festival koji će u nekakvom formatu biti održan ove godine zbog poznate situacije sa pandemijom COVID-19 ali uz poštovanje svih epidemioloških i zdravstvenih mera i preporuka koje se odnose na bezbednost učesnika.\nOn je posebno zahvalio Domu omladine (DOB) na izradi monografije o BJF, u susret narednoj godini i obeležavanju pedesetogodišnjice od održavanja prvog festivala, 1971. godine.\n„U pitanju je kapitalna monografija koja nikada kod nas nije izdata“, naveo je Vesić i dodao da očekuje da će sve proteći u najboljem redu.\nOve godine će, kako je najavljeno, za trećinu biti smanjen kapacitet sala u kojima će nastupati muzičari.\nVojislav Pantić, umetnički direktor BJF, podsetio je da je 1991. godine festival „stao“ zbog rata u bivšoj Jugoslaviji.\n„Da tada nije stao sledeće godine bismo slavili 50. rođendan. Razmišljanje o tome imamo li pravo da izgubimo dve generacije muzičara koliko smo izgubili za tih 15 godina, koji su svoje šanse morali da traže negde po svetu nas podseća da smo tek od 2005. naovamo pokušali da se vratimo na mesto na kom je bio Beograd s početka devedesetih godina. Ali, vratili smo se neuobičajeno brzo“, kazao je Pantić.\nOn je naveo da će ovogodišnji festival biti na tragu onoga što je obeležavalo BJF sedamdesetih i osamdesetih godina prošlog veka.\n„U fokusu će biti retrospektiva onoga što je džez karakterisalo 70-ih i 80-ih godina odnosno nastupiće oni koji su izvršili ključnu ulogu u odrastanju ove sredine kao ‘džez sredine’. Vlatko Stefanovski je ’89-e sa Leb i Sol-om nastupao na BJF, Matija Dedić je takođe nekoliko puta nastupao. Nenad Vasilić, kao predstavnik naše dijaspore je bio tu i 2012. U malom obimu koliko je to bilo moguhe u ovim okolnostima imamo i Evropljane, Austrijanca Ulriha Drekslera, kao predstavnika starije i srednje generacije evropskih muzičara, zatim Italijana Filipa Vinjata“, kazao je Pantić.\nNa konferenciji su govorili i Ivan Karl, sekretar za kulturu grada Beograda, koji je ukazao na značaj održanja „niti i plamena“ poznatih beogradskih festivala kao i Nenad Dragović, v.d. direktora Doma omladine i direktor Beogradskog džez festivala, koji je rekao da mu se čini da je BJF „zrak nade da se uskoro vraćamo u normalu“.\n„DOB se potrudio da se održi najstariji i međunarodno najpriznatiji srpski džez festival i posebno sam zadovoljan monografijom, kao zaista kapitalnim delom ne samo o istoriji srpskog džeza, već i priloga kulturi i umetnosti“, rekao je Dragović koji se zahvalio gradu na podršci i posebno zameniku gradonačelnika Goranu Vesiću na tome što je prepoznao važnost kontinuiteta manifestacije.\n36. Beogradski džez festival pod sloganom „Jažistance“ biće održan od 16-21. decembra u Domu omladine i Kombank dvorani.


JP Pošta Srbije Archives - podunavlje.info\nOznaka: JP Pošta Srbije\nJP Pošta Srbije: Na Veliki petak radiće samo dežurne pošte\n21. april 2022 – Za vaskršnje praznike, od 22. do 25. aprila, radiće dežurne –ukupno 72 u celoj zemlјi, objavilo je JP Pošte Srbije. Među onima koje će raditi na Veliki petak je i pošta u Smederevu, u Karađorđevoj ulici, koja će, kao dežurna, biti otvorena i u ponedeljak. Na Vaskrs, u nedelјu 24. aprila, radiće samo beogradska Glavna pošta, pošta…\ndežurne pošte, JP Pošta Srbije, VaskrsLeave a comment\nJP Pošta Srbije upozorava na novu SMS i sajber prevaru\n4. februar – JP „Pošta Srbije“ upozorila je juče na novi pokušaj zloupotrebe logotipa i imena Pošte kojim se građanima putem lažnih i prevarnih SMS i „whats app“ poruka sugeriše da treba da izvrše određenu uplatu u cilјu podizanja izvesne pošilјke. Poruke sadrže link ka stranici koja nije u vlasništvu JP „Pošta Srbije“, a na kom se traži uplata novca…\nJP Pošta Srbije, prevara, SMS, UpozorenjeLeave a comment\nOd ponedeljka doplatna marka povodom Nedelje Crvenog krsta\n8. avgust 2021- Javno preduzeće Pošta Srbije objavilo je da će se od 9. do 16. avgusta plaćati doplatna poštanska marka „Nedelja Crvenog krsta“. Cena doplatne markice je 10 dinara, a plaća se na poštanske pošiljke u unutrašnjem poštanskom saobraćaju. Doplatna poštanska marka izdata je u tiražu od 750.000 komada, a sredstva od prodaje namenjena su Crvenom krstu Srbije za…\ndoplatna poštanska marka, JP Pošta Srbije, Nedelja Crvenog krstaLeave a comment


Crna Gora i Julska kriza 1914. - Kulturni centar Novog Sada - Културни центар Новог Сада\nCrna Gora i Julska kriza 1914.\nCrnogorski narod, crnogorska skupština i crnogorski kralj nisu imali dilemu kako da se postave u julskoj krizi, kada je Austro-Ugarska pretila napadom, a na kraju i napala Srbiju. Iako ova tema nije bila u velikoj meri zastupljena u istoriografiji, ponašanje Crne Gore nakloljeno Srbiji i njena nepokolebljivost da zagazi u rat zbog Srbije je poznata. Ona nikada nije dovođena u pitanje. U ovom tekstu ćemo samo malo podrobnije analizirati kako su se vlada, a pogotovo kralj Nikola, ponašali tokom tih napetih dana, kada je dvojna monarhija pretila i konačno napala Srbiju.\nCena ulaska u rat i podrške Srbiji mogla je biti velika za Crnu Goru, pogotovo njenu dinastiju (na kraju rata se ispostavilo da joj svakako nije bilo spasa), kralja i malobrojnu crnogorsku elitu. Ono što je budilo bojazan kod saveznika (ne i Srbije) bilo je kako će se Crna Gora ponašati tokom julske krize, da li će ući u nekakve dogovore sa Centralnim silama. Zebnje generalno nisu imale osnova, mada kralj Nikola nije uživao poverenje u zapadnim krugovima. Ipak se ispostavilo da su bojazni bile preterane.\nVelike sile i Balkan jula 1914.\nKada pogleamo globalnu situaciju tadašnjeg sveta, pa se osvrnemo na stanje u Srbiji i Crnoj Gori videćemo sledeće: Centralne sile, pogotovo Nemačka, bile su spremne za rat. Njima je sukob u tom trenutku odgovarao. Otud je dvojna monarhija dobila punu podršku Nemačke da uđe snažnije na Balkan i reši problem sa Srbijom. Postojao je scenario koji je predviđao lokalizovanje sukoba. Snaga Nemačke, smatralo se, biće razlog odvrćanja ostalih velikih sila od mešanja u ovaj spor.\nMeđutim, ovo je bilo nemoguće. Interesi svetskih sila su bili direktno ili indirektno prisutni na Balkanu. Britanija i Francuska su motrile na Grčku i Tursku, Rusija je bila zaštitnica Srbije i Crne Gore, dok je Italija smatrala Albaniju, Crnu Goru i Dalmaciju za svoju sferu uticaja. Dakle sve sile su imale interesa na Balkanu i rat na ovom prostoru nije mogao proći bez uplitanja više faktora. Nemačka je računala i na ovaj scenario i bila spremna na konfrontacije većih razmera. Otuda je i pružena podrška Austro-Ugarskoj, koja sama ne bi smela da zagazi u rat i remeti tadašnji svetski poredak.\nKao što se zna dvojna monarhija je uputila ultimatum Srbiji, koji nijedna država nije mogla u potpunosti da prihvati ukoliko želi da sačuva minimum nezavisnosti. Srbija je dala maksimalno tolerentan odgovor, ali 28. jula dvojna monarhija je poštanskim pismom objavila rat Srbiji, te su sada velike sile (do tada su upućivale Srbiju da bude u svom odgovoru maksimalno tolerantna) morale delovati u novonastalim okolnostima.\nCrna Gora, koja je u vreme aneksione krize bila u potpunom saglasju sa Srbijom, i ovoga puta nije se dvoumila. Ono što je opterećivalo odnose Srbije i Crne Gore su dinastička pitanja, odnosno kralj Nikola je smatrao da dinastija Petrovića kao najstarija ima i najviše prava da bude predvodnik u vaskolikom srpskom svetu. Međutim, ovo je moglo biti pod znakom pitanja usled slabosti crnogorske države, baš u vreme kada su dve bratske države stremile ka ujedinjenju. Dakle, dinastički problem je postojao usled mogućnosti ujedinjenja gde bi onda bila ugrožena dinastija Petrovića.\nKao mala država, koja ne može da se uporedi sa Srbijom, a usled osećaja izuzetnosti u srpskom svetu te i pretenzija dinastije da bude predvodnik ujedinjenog srpstva, Crna Gora je tražila oslonac i bliske veze sa Rusijom. Otuda je sklopila vojni sporazum sa Rusijom 1910. g. Rusija često nije gledala sa potpunim poverenjem na Crnu Goru, nije imala poverenje ni u kralja Nikolu. Međutim, dugovekovno prijateljstvo i geopolitički interes Rusije određivali su njenu naklonost maloj balkanskoj državi. Otuda ona konstantno vojno pomaže Crnu Goru, ne samo početkom XX veka nego i tokom nekoliko prethodnih vekova. Međutim, Rusiji je isto tako bilo stalo da prati u koje namene će se vojna pomoć iskoristiti. A vojnu pomoć je kralj Nikola iskoristio da reorganizuje i unapredi vojsku, što je njemu služilo da između ostalog ojača svoju poziciju u okviru srpskog sveta, pre svega u rivalstvu sa dinastijom Karađorđevića.\nIsto tako, crnogorski kralj se neretko opirao pokušaju Rusije da potpuno kontroliše Crnu Goru. Crnogorski monarh pokušavao je, kada god je bio u prilici (bilo to opravdano ili ne), da samostalno deluje i sklapa ugovore. Tako je sklopio i ugovor o savezu pred balkanske ratove, a da nije zatražio formalni pristanak od Rusije. Sve ovo je Rusiji smetalo. Ne toliko sklapanje Balkanskog saveza koliko ignorisanje velike slovenske carevine, koja je finansijski pomogla da Crna Gora uopšte bude sposobna da vodi rat. Ono što je još bitnije, Rusiju su na Zapadu videli kao patrona Crne Gore i neretko smatrali odgovornom za postupke kralja Nikole. Tako je posle ulaska u Skadar Rusija bila pod pritiskom velikih sila te je morala da se pridruži apaelu kojim su savezničke sile tražile da se crnogorska vojka povuče.\nPosle Drugog balkanskog rata Crna Gora se proširila, uključila mnogo stanovnika nesrpske nacionalnosti, ali je isto tako bila i iscrpljena posle ovih sukoba. Zaustavljeni su projekti koji su bili od vitalne važnosti za državu. Trebalo je dići ekonomiju, isušiti jedan deo zemlje oko Skadarskog jezera, formirati bankarski sektor, isplatiti invalidnine i penzije. Kako bi sve ovo postigla, država je trebalo da pojača poreze, ali je privreda bila slaba te ovo nije bilo sprovodljivo. Isto tako, teška finansijska situacija je uslovila nemogućnost vraćanja stranih dugova, što je sve govorilo da ova mala državica ne može da funkcioniše baz strane pomoći i zajmova, što je opet degradiralo položaj kralja Nikole u srpskom svetu.\nOtud je crnogorski kralj doživljavan kao vladar koji se ne ponaša u skladu sa snagom Crne Gore, te u njega mnogi nisu imali poverenja. Ovo se videlo i tokom julski dešavanja, ali i tokom čitavog rata. Otuda su na početku rata prektično sve svetske sile pokušavale da ubede Crnu Goru da bude neutralna, kako ne bi izazvala neke konflikte. Centralne sile su snažnije insistirale na neutralnosti pošto su smatrale da je Crnu Goru teško privesti u njihov tabor zbog jakih veza sa Srbijom i srpskog karaktera njenog naroda.\nČak je i Sazonov, ruski ministar spoljnih poslova, smatrao da Crna Gora treba da ostane mirna i da zajedno sa Srbijom (pre objave rata Srbiji) ostane tolerantna, te da nijedna ne radi na ujedinjenju. Ovo stoga što su saveznici još uvek nameravali da sve pokušaju kako bi diplomatski izbegli sukob. Međutim, posle 23. jula, kada je upućen ultimatum Srbiji, a svi bili upoznati sa istim, uvideli su da je rat teško izbeći. Ipak, i dalje se smatralo u nekim savezničkim krugovima da uz velika odricanja Srbija još uvek možda može izbeći sukob.\nMeđutim, svima je bilo jasno da je mirovna opcija bila na klimavim nogama. Tako je Rusija odlučila da sprovede delimičnu mobilizaciju 25. jula. Narednog dana Nikolaj Nikolajevič, veliki vojvoda, za koga je bila udata Stana, ćerka kralja Nikole, upućuju crnogorskom samodršcu obaveštenje u kom upućuje Crnu Goru da se sprema za rat, objašnjavajući da je slovenski svet ugrožen, te da Rusija neće ostaviti Srbiju samu. Sa druge strane, ministar spoljnih poslova Sazonov 27. jula upućuje Aleksandru Girsu, poslaniku na Cetinju, instrukcije kako da priča sa kraljem. I dalje su saveti da država i narod budu mirni, uputstvo da se ne poteže priča o ujedinjenju, te ni u kom slučaju ne podstiče ratoboran stav. Takođe, ministar Sazonov preko svog poslanika poručuje kralju da će u zavisnosti od njegovog stava zavisiti stav Rusije, jer je Rusija praktično patron Crne Gore. Ovaj dvostruki stav iz Rusije, izražen preko vojske i vlade, držaće u nedoumici kralja Nikolu, sprečavajući ga u narednih nekoliko dana da zauzme zvaničan stav, čak i kada je već formalno država bila u ratu na strani Srbije.\nDakle, od zapadnih saveznika, kao i od Centralnih sila, stizale su poruke koje su upućivale crnogorske zvaničnike da zauzmu neutralan stav u budućem ratu. Sa druge strane, iz Rusije su stizale oprečne poruke, koje je kralj Nikola dobijao od vlade i od vojnih vrhova. Za to vreme jedino Srbija je bezrezervno računala u potpunosti na Crnu Goru. U srpskoj javnosti se znalo da će država biti napadnuta i nije bilo iluzija u mogućnost nekih pregovora. Otuda se Srbija spremala za rat i zbližavala se sa Crnom Gorom. Dve države su pokušavale da stvore zajedničke vojne institucije. Već 29. jula Srbija se obavezuje da isplaćuje značajnu pomoć u frankama kako bi se održavala borbena gotovost crnogorske vojske.\nZbližavanje sa Srbijom i ulazak u rat\nNa početku avgusta poslani su oficiri u Crnu Goru koji će ustrojiti zajedničku komandu. Ona je bila u funkciji tokom čitavog rata, što se najbolje videlo na Mojkovcu kada je crnogorska vojska štitila odstupnicu srpskoj, pri čemu je sva izginula, ali tek pošto je uspela da obavi zadatak. Sa druge strane u samoj Crnoj Gori, kako se situcija razvijala, a rat postao stvarnost, reagovala je i crnogorka skupština. Ona je prvog avgusta konstatovala da Crna Gora ne može da bude van sukoba kad je Srbija napadnuta, te je otuda izglasala bezrezervnu podršku Srbiji.\nPosle ovog čina skupštine i kralj je imao obavezu prema Srbiji. Ali, iako je bio za ulazak u rat na strani Srbije, još uvek se nije zvanično izjašnjavao, jer se plašio stava Rusije, odnosno onoga što mu je rekao ruski ministar spoljnih poslova Sozonov – instrukcije da bude miran. Iako je od 1. avgusta rat proširen, a činjenica da postaje evropski bila stvarnost, kralj Nikola još uvek, nemajući saglasnost Rusije, a pritisnut Srbijom i hoteći da bude na strani Srbije, još uvek je ćutao. Njegov stav bio je da čeka napad od strane dvojne monarhije ili saglasnost Rusije.\nMeđutim, dvojna monarhija nije nameravala da se konfrontira sa Crnom Gorom nadajući se da će ona ostati neutralna. Štaviše 1. i 2. avgusta, Eduard Oto, austrijski poslanik, u razgovoru sa Petrom Plamencom nudi Crnoj Gori mnoge ustupke, uključujući i povratak u Skadar, a sve u zamenu za neutralnost. Međutim, kralj Nikola ne pomišlja da prihvati ponudu znajući da bi tada vezao državu, a i svoj opstanak za dvojnu monarhiju, a protiv saveznika i Srbije. Crnogorski kralj je još uvek čekao saglasnost iz Rusije, a Rusija zaoukupljena svojim problemima nije slala nikakave poruke.\nKralj je sa jedne strane hteo da uđe u rat na strani Srbije, dok sa druge još uvek nije dobijao signal iz Rusije. Takođe, imao je pritisak svoje skupštine, a još više samog naroda koji nije mogao da zamisli državnu pasivnost i neutralnost dok je Srbija u ratu. No, trebalo je sačekati kraj drame, a on se nije mogao zamisli drukčije osim da Crna Gora uđe u rat na strani Srbije. Dilema se razrešila onoga trenutka kada su zvanično 6. avgusta ušle u sukob Austro-Ugarska i Rusija. U tom trenutku kralj Nikola nije više video nikakve prepreke za ulazak u rat sa dvojnom monarhijom, koji je objavljen takođe 6. avgusta, čime je Crna Gora i zvanično ušla u rat, stala na stranu Srbije i odredila svoj položaj u julskim previranjima 1914. g.


U današnjem tekstu pod nazivom "Najeksplozivnija zaostavština građanskog rata" španski list "El Pais" podseća na mnogobrojne slučajeve neeksplodiranih bombi iz ovog perioda navodeći posebno slučaj kada je jedna granata pre nekoliko decenija pronađena u blizini Arhitektonskog fakulteta na madridskom Politehničkom univerzitetu.\nTo nije bila slučajnost, navodi list pošto je jedna od prvih linija fronta u građanskom ratu prolazila baš kroz univerzitetski kampus i javni park "Kasa de kampo" u Madridu.\nDesetine hiljada neeksplodiranih uređaja koje je ostavio trogodišnji sukob nisu izgubile ni malo od svoje destruktivne moći uprkos decenijama koje su prošle od sukoba.\n"Ako se projektil otvori, eksploziv bi mogao biti oštećen vlagom, ali ako je neoštećen, on ostaje neograničeno aktivan", upozorava poručnik Salvador Serano iz odeljenja za uklanjanje bombi Civilne garde koja je stacionirana u gradu Valdemoru.\nDana 2. maja 2018. godine 38-godišnji muškarac je teško ranjen od projektila koji je držao u svojoj kući u Arevalu u pokrajini Avila, a pošto su komšije pozvale civilnu gardu ona je u stanu ovog čoveka pronašla čitav arsenal iz Građanskog rata.\nEl Pais navodi i još neke slučajeve kao onaj kada je u novembru 2014. godine jedan farmer poginuo u Viljarealu u pokrajini Kasteljon kada je bomba iz građanskog rata eksplodirala u njegovoj šupi za alat, ili kada su u septembru 2013. otac i sin ozbiljno povređeni od eksplozivne naprave koja se aktivirala u garaži koju su čistili u gradu Teruelu.\nList navodi podatatak da je Civilna garda demontirala oko 35.000 eksplozivnih naprava od 1985. godine, a 80 odsto od njih bilo je oružje iz Građanskog rata.\nNasuprot očekivanjma, broj novih pronalaženja eksplozivnih naprava se nije smanjio s vremenom, on je ostao stabilan na oko 1.000 novih slučajeva godišnje\nPrema rečima poručnika Serana, većinu pronalaze u ruralnim područjima planinari ili pastiri nakon većih padavina posle kojih se ukažu i ove naprave.\nNe nosite ih u kuću\nU gradovima bombe se obično pojavljuju kada buldožeri kopaju zemlju za potrebe izgradnje, ali ima i projektila koji su pronađeni u kućama, ispod lažnih plafona ili između zidova, kao da su ih stanari tu čuvali u slučaju nekog napada.\nAli najveća opasnost dolazi od sakupljača koji pronalaze i uzimaju ove naprave za kuću, ponekad čak i bez svesti o tome koliko mogu da budu smrtonosnie.\nCivilna garda insistira da svako ko nađe bilo šta što izgleda kao eksplozivna naprava ne treba da ih dodiruje, a još manje da ih transportuje, već da umesto toga označi mesto na neki način i pozove Civilnu gardu, a dalji postupak je da tehničari pokušaju da ih unište na licu mesta ili na najbližem sigurnom mestu, navodi poručnik Serano.\nPovremeno se pojavljuju i starija oružja, pa je tako u martu 1985. godine ribarski brod izvukao dve bombe iz Prvog svetskog rata iz Biskajskog zaliva i preneo ih u luku. Kada su eksperti počeli da demontiraju prvu, ona je emitovala gas zbog koga je jedan policajac proveo u bolnici četiri dana.\nU pitanju je bila hemijska bomba, a na sreću vremenski uslovi su bili takvi da se toksični oblak nije proširio. Druga bomba je zbog toga bačena nazad u more daleko od obale, navodi El Pais.\nPROTESTI ZA GODIŠNJICU Pre tačno godinu dana Katalonci su pokušali da se otcepe od Španije


Druženje penzionera Prijedora i susjednih opština - GradPrijedor.com - Portal grada Prijedora\nHome»Društvo»Druženje penzionera Prijedora i susjednih opština\nDruženje penzionera Prijedora i susjednih opština\n8. juna 2012. 2 Mins Read\nPredsjednik Udruženja penzionera Republike Srpske Rade Rakulj rekao je juče u Prijedoru da nije zadovoljan primjenom novog Zakon o PIO, jer se on još ne primjenjuje u potpunosti već samo u jednom njegovom dijelu i da samo djelimično daje rezultate.“Nema više naglog povećanja broja korisnika prava i ljudi su shvatili da se ne može sa malo staža dobiti velika penzija. Mi nemamo zakon o doprinosima koji bi trebao da prati Zakon o PIO koji se ne primjenjuje u dobrovoljnom osiguranju i time je oštećeno više od 1.000 ljudi“, rekao je Rakulj. On je dodao da se još ni poljoprivrednici ne mogu osigurati i da je ovo jedina sredina na Balkanu, a možda i u Evropi, koja poljoprivrednicima ne daje to pravo.\nRakulj je juče u Prijedoru prisustvovao druženju više od stotinu penzionera Prijedora i susjednih opština koje je organizovalo mjesno udruženje penzionera Prijedor 2. „Ovo je zdrava sredina i zna da cijeni kad se nešto učini,a mi smo napravili reformu koja znači neku bolju budućnost za penzionere i nadamo se da će iz mjeseca u mjesec dolaziti neki boljitak za ove ljude“, rekao je Rakulj. Druženju je prisustvovao i načelnik opštine Prijedor Marko Pavić koji je istakao da prijedorska opština ima veoma dobre odnose sa republičkim,a posebno sa opštinskim udruženjem penzionera. „Ovo nije prvo ovakvo druženje sa penzionerima. I ovom prilikom sam im obećao da će opština budžetskim sredstvima i dalje podržavati ovu populaciju, bilo kroz jednokratne pomoći ili odlazak na banjsko liječenje“, rekao je Pavić.\nNa području opštine Prijedor živi 14.500 penzionera od kojih je oko 13.000 uključeno u 23 mjesna odbora opštinskog Udruženja penzinera. Opština Prijedor je budžetom i ove godine planirala 220.000 KM za podšrku radu uddruženja.


IMA ZA UHLJEBE, NEMA ZA GRAĐANE: Inflacija u BiH preko 10%, skoro sve poskupjelo, izostala intervencija države. - Visokoin.com\nIMA ZA UHLJEBE, NEMA ZA GRAĐANE: Inflacija u BiH preko 10%, skoro sve poskupjelo, izostala intervencija države.\nStručnjaci odavno upozoravaju da je ovo prvi inflatorni udar, a da se može očekivati i drugi. A s obzirom da ni u aprilu nismo dočekali nikakvu reakciju države, očekujemo ponovo saopštenje o rekordno prikupljenom PDV-u. A to, podsjetimo to još jednom, nije novac koji pripada građanima – već isključivo NJIMA. Njima, koji su se odavno otuđili od tog istog naroda, kojeg tobož predstavljaju.


Rajčević: Policijski čas sprečavao stanje anarhije - Virus korona - BiH\nRajčević: Policijski čas sprečavao stanje anarhije\nFoto: N.N. | Rajčević: Policijski čas sprečavao stanje anarhije\nSrna 22.05.2020 13:32\nBANJALUKA - Ministar za naučnotehnološki razvoj, visoko obrazovanje i informaciono društvo Republike Srpske Srđan Rajčević rekao je da policijski čas bio uveden radi sprečavanja stanja anarhije.\n"Duge cijevi nemaju nikakav efekat protiv virusa korona, ali mislim da su one uvijek bile prisutne na ulicama kad god se radilo o policijskom času", rekao je Rajčević danas u Narodnoj skupštini, tokom skupštinske rasprave o potvrđivanju akata koje je donio predsjednik Republike Srpske za vrijeme vanrednog stanja i donošenju odluke o prestanku važenja uredbi sa zakonskom snagom.\nRajčević je istakao da duge cijevi za vrijeme policijskog časa imaju odvraćajući efekat da se ne skrene u anarhiju.\nPoslanik SNSD-a Dražen Vrhovac rekao je da je Investiciono-razvojna banka (IRB) Republike Srpske donijela niz mjera pomoći građanima i privredi Republike Srpske kako bi što lakše prošli period pandemije virusa korona.\nGovoreći o mjerama IRB-a radi održavanja tekuće likvidnosti privrede i lakšeg vraćanja kredita građana Republike Srpske, Vrhovac je rekao da je omogućeno uvođenje moratorijuma na otplatu glavnice i kamate do tri mjeseca za pravna lica i preduzetnike, ističući da IRB ne zaračunava nijednu KM na odobravanje moratorijuma.\n"IRB je uveo mogućnost uvođenja grejs perioda na otplatu do 24 mjeseca za pravna lica i preduzetnike, mogućnost produženja roka otplate do 60 mjeseci za korisnike kojim su sredstva plasirana na osnovu pravila plasmana sredstava po kreditnim linijama IRB-a", istakao je Vrhovac, koji je vršilac dužnosti direktora IRB-a Republike Srpske.\nOn je rekao da je IRB uveo mogućnost uvođenja grejs-perioda na moratorijum u otplati kredita tri do šest mjeseci za fizička lica, uz produženje roka otplate za isti period.\nVrhovac je rekao da je neposredno pred krizu koju je izazvala pandemija virusa korona, IRB smanjio izlazne kamatne stope za sve kreditne linije privredi Srpske na 0,5 odsto s ciljem da kreditna sredstva postanu što dostupnija i jeftinija.\n"IRB je s ciljem da se poveća kokurentnost privrede uveo i kreditnu liniju za novu opremu i tehnologije, gdje je maksimalna izlazna kamatna stopa tri odsto", dodao je Vrhovac.\nSrđan Rajčević Policijski čas\nNa virus korona pozitivna još 573 lica u FBiH, preminulo 15\nU RS registrovano 83 novozaraženih, 26 preminulo od posljedica k\nKanton Sarajevo registrovao 299 novozaraženih, osam preminulih\nSZO pohvalio intezivnu njegu UKC RS zbog stope preživljavanja pa\nMjere u Srpskoj produžene do 21. decembra\nU Federaciji BiH 738 novozaraženih, preminulo 36 osoba


Kukan: Ne treba očekivati da će Srbija brže u EU od drugih\nŠef delegacije Evropskog parlamenta za Zapadni Balkan Eduard Kukan izjavio je da je prirodno da kriza u Ukrajini u ovom trenutku bude prioritet za Evropsku uniju, ali da to ne znači da je proces proširenja na Balkan manje važan.\n"Buknula je vatra i moramo hitno da je gasimo. Ali, to ne znači da je proces proširenja na Balkan, kao dugotrajan proces, manje važan", rekao je Kukan za beogradske Večernje novosti od ponedeljka.\nNa ocenu da se evrointegracije ipak odvijaju sporije, Kukan je odgovorio da se sve odvija "Bez problema", da su pregovori u toku, da se EU nada da će nova Vlada Srbije biti formirana 27. aprila i "tada će svi neophodni kanali komunikacije biti funkcionalni".\nKukan je novoj vladi preporučio da nastavi da radi ono što je i do sada činila u procesu evrointegracija, ali je upozorio i da ne treba očekivati da će Srbija taj proces završiti brže od drugih država.\n"Moj veoma prijateljski savet političarima u Srbiji je da ne treba da najavljuju svojim građanima da će zemlja prolaziti kroz proces evropskih integracija brže nego ostale države, i da će za četiri ili pet godina biti u EU. To, jednostavno, nije moguće, jer je za ovaj proces potrebno vreme. Nije neophodno isticati nešto što se neće dogoditi", rekao je Kukan.


Cmana Krnjevo - O kompaniji\nu svetu poljoprivrede\nKompanija Cmana posluje u poljoprivrednom sektoru i pretežna delatnost je maloprodaja, gde u 92 poljoprivredne apoteke nudimo proizvode namenjene poljoprivrednoj proizvodnji. Pored toga, naše delatnosti uključuju otkup poljoprivrednih proizvoda, proizvodnjom stočne hrane vrhunskog kvaliteta, organizacijom kooperantske proizvodnje kao i proizvodnjom, preradom, pakovanjem i plasmanom svežeg i zamrznutog pilećeg mesa. U okviru kompanije Cmana, posedujemo fabriku stočne hrane Moravac i farmu za uzgoj pilića. Prisutni smo na teritoriji centralne Srbije i delom u Južnom Banatu.\nProširenje poslovanja na komplentu teritoriji Srbije, formiranje otkupnih centara koji ce biti u sklopu maloprodajnih objekata i konstanto građenje veće povezanosti sa poljoprivrednim proizvođačima kako bismo ostvarali bolje poslovne rezultate za poljoprivredne proizvođače i samu kompaniju.\nObezbeđivanje poljoprivrednim proizvođačima i seoskim domaćinstvima sve neophodne stavke za uspešno poslovanje, kako u delu repromaterijala neophodnog za njihovu proizvodnju tako i u delu garantovanog otkupa svih proizvoda koje poljoprivredni proizvođači mogu da ponude.\nLogotipi i press kit\nLako stupite u kontakt sa nama


RTS :: FSS: Futsaleri ne idu u Mađarsku zbog koronavirusa\nFudbal FSS: Futsaleri ne idu u Mađarsku zbog koronavirusa\nutorak, 10. mar 2020, 16:58 -> 17:07\nFutsal reprezentacija Srbije neće igrati dva planirana prijateljska meča u Mađarskoj zbog koronavirusa i to je, za sada, jedina otkazana akcija neke reprezentativne selekcije, saopštio je Fudbalski savez Srbije. Kako se navodi, FSS pažljivo prati preporuke Vlade Republike Srbije i Ministarstva zdravlja i sve strukture sistema ponašaju se u sladu sa svakom novom informacijom.\nIstovremeno Savez je u kontaktu sa nadležnim institucijama Uefa.\nKako ističu iz FSS odlaganje gostovanja futsalera u Mađarskoj došlo je na zahtev ministarstva zdravlja Vlade Mađarske, kao i da u narednom periodu nema planiranih gostovanja nijedne selekcije u zemljama koje su potencijalna žarišta.\nFSS je savetovao klubove da otkažu eventualno ugovorena gostovanja u tim zemljama.\n"Fudbalski savez Srbije ističe potrebu da budemo društveno odgovorni i savesni svako u svojoj zoni odgovornosti. Tim povodom želimo da uputimo savet lekarima svih klubova da prate razvoj situacije i da se ponašaju u skladu sa preporukama Vlade Srbije", izjavio je predsednik Medicinske komisije FSS Miljko Ristić.\nPrema njegovim rečima, ukoliko dođe do nekog slučaja koji ukazuje na simptome koronavirusa, kašalj i povišenu temperaturu, neophodno je da preduzmu potrebne mere koje su predviđene u tim situacijama.\n"Apelujemo i na gledaoce da budu odgovorni prema sebi i zajednici, ukoliko imaju nekih tegoba koje upućuju na moguće oboljenje, da ne dolaze na sportske priredbe i da potraže pomoć kod nadležnih institucija. Na kraju i dobra volja da svako ko ima potrebu da se informiše o gore navedenim stvarima, može da se obrati bilo kom članu Medicinske komisije Fudbalskog saveza Srbije", istakao je Ristić.


U Novi Beograd stiže pomoć građana iz Novog Sada – Nadlanu.com\nObjavljeno 21. maja 2014. / 18:43:48\nPomoć donirana od građana poslata je i na druge lokacije u poplavama ugroženim područjima.\nKako se dodaje u saopštenju, javno gradsko saobraćajno preduzeće stavilo je na raspolaganje svojih devet autobusa, koji su upućeni u Morović, mesta u šidskoj opštini iz kojeg se obavlja preventivna evakuacija zbog opasnosti od poplava.\nRadnici Javno-komunalnog preduzeća “Zoohigijena i veterina Novi Sad” otišli su u selo Miokus kod Šapca, gde pomažu u uklanjanju uginulih životinja, a u Ub će biti upućen i kombi sa priborom za ličnu higijenu i opremom za bebe.\nU zgradi Skupštine Novog Sada je konstantno veliki odziv građana koji donose najpotrebnije stvari za ugroženo stanovništvo, na čemu su im zahvalili predstavnici Beograda.\nU zgradi Skupštine grada, u Ulici Žarka Zrenjanina 2, nastavlja se prikupljanje pomoći za ugrožena područja a najpotrebnije stvari su oprema za bebe i decu, konzervisana hrana, voda i sredstva za higijenu.\nPotrebna pomoć u Doboju!\nNa račun Vlade uplaćeno 2,82 milijarde dinara


Spajić: Vlada će dati sve od sebe da pronađe rješenje za autoprevoznike | Aktuelno\nAktivno radimo na obezbjeđivanju povoljnijih uslova kreditiranja za privrednike i preduzetnike, kako bi naša privreda spremna dočekala predstojeću turističku sezonu, rekao je Spajić\nVlada Crne Gore i resorna Ministarstva će dati sve od sebe da pronađemo rješenje za nezavidnu situaciju u kojoj su se našli crnogorski prevoznici, kazao je ministar finansija i socijalnog staranja, Milojko Spajić.\nSpajić se danas sastao sa prevoznicima koji obavljaju javni prevoz putnika u drumskom saobraćaju, kako bi zajednički pronašli finansijski održivo rješenje za pružanje podrške ovom sektoru, koji je teško pogođen pandemijom COVID-19.\n“Aktivno radimo na obezbjeđivanju povoljnijih uslova kreditiranja za privrednike i preduzetnike, kako bi naša privreda spremna dočekala predstojeću turističku sezonu. Crnogorska ekonomija je teško pogođena pandemijom korona virusa i Vlada Crne Gore priprema još jedan paket mjera pomoći privredi i građanima, u okviru kog će biti obezbijeđena sredstva za ovaj sektor privrede“ rekao je Spajić.\nSpajić: Crna Gora je dobila kovid, a imala je jako loš imuni sistem\nEKONOMIJA Aktuelno - 17.05.2021-11:54\nMinistar finansija i socijalnog staranja Milojko Spajić kazao je da je prethodna godina bila armagedonska za Crnu Goru i da država ima strukturalne probleme...


Preda: “Mora se okončati proces formiranja vlasti u BiH” – Haber.ba\nIzvjestilac Evropskog parlamenta za BiH Kristijan Dan Preda izjavio je da se u BiH mora okončati proces formiranja vlasti, jer bi se naredni koraci u procesu integracija u EU mogli odgoditi.\nCristian Dan Preda - Nezavisne.com\n“Niko ne pobjeđuje iz ove situacije. O NATO i Godišnjem nacionalnom programu, kao i o svakom drugom pitanju koje je potencijalno povezano sa formiranjem vlasti, politički lideri bi trebalo da postignu kompromis”, rekao je Preda za “Avaz“.\nGovoreći o mišljenju Evropske komisije o aplikaciji za kandidatski status BiH, koje je pred Evropskim parlamentom predstavio komesar za proširenje Johanes Han, Preda kaže da je pred BiH mnogo posla koji bi, u najboljem slučaju, trebalo da bude brzo urađen.\nPreda je istakao da nema rokova, ali da će dobijanje statusa kandidata zavisiti od toga, što se može učiniti uz ozbiljnost, odgovornost, političku volju, ali smatra da je pravo pitanje da li su vlasti u BiH spremne da to učine.\nOn je pojasnio da je 14 prioriteta, koje je Han naveo kao ključne ako BiH želi kandidatski status, vezano uz osnovne politike EU i da će njihovo ispunjavanje biti od ključne važnosti.\n“Kada je riječ o demokratiji, fukcionisanju institucija, ustavnom i izbornom okviru, stanju u pravosuđu, ljudskim pravima, korupciji… građani sigurno vide da postoje nedostaci u poređenju sa EU”, naveo je Preda.\nOn je izrazio nadu da će novi saziv Evropskog parlamenta nastaviti da podržava evropsku integraciju zapadnog Balkana, kao i da će tu biti nastavljen pozitivan trend snažnijeg angažmana nove Evropske komisije.\nTeme:BiH, Cristian Dan Preda, formiranje vlasti, izdvojeno


Učenici “Valuas” koledža iz Holandije ponovo su gosti đaka niške gimnazije “Svetozar Marković”. Saradnja traje već pet godina, a pored rada u debatnim klubovima proširena je i u oblasti prirodnih nauka, tako da će đaci iz Holandije svoje radove izložiti i na manifestaciji “Nauk nije bauk”.\nIdeja festivala “Nauk nije bauk”, gde će svojim radovima iz oblasti robotike učestvovati i đaci iz Holandije i jeste da se na jednom mestu okupe mladi iz Niša, Srbije i ostalih zemalja.\nBaletska predstava gostiju iz zemlje lala zakazana je za sutra u 18 sati u Narodnom pozorištu, gde će ulaz biti besplatan. To će biti uvod u festival “Nauk nije bauk”, koji će na Elektronskom fakultetu biti održan 3. i 4. aprila. Naredne godine niški gimnazijalci uzvratiće posetu Holanđima, za koje ih pored saradnje, vezuju i prijateljstva za ceo život.


Vesti online / Vesti / Svet / Predsednik Bugarske: Pomogao bih Rusiji, ali ne mogu sam\nPredsednik Bugarske: Pomogao bih Rusiji, ali ne mogu sam\nPredsednik Bugarske Rumen Radev izjavio je da je spreman da podrži ukidanje sankcija Rusiji, ali da ne može da inicira taj proces sam.\nBori se za ukidanje sankcija Rusiji: Roman Radev\n- Ja bih sa zadovoljstvom podržao ukidanje ovih sankcija, ali treba znati da predsednik samostalno ne može da inicira ovakve stvari - izjavio je Radajev u intervjuu televiziji BTV.\nOn je naglasio da je mehanizam EU izgrađen na takav način da čak i jedna država može da pokrene proces ukidanja sankcija. To će se desiti pre ili kasnije, jer uzajamna ograničenja nanose veliku štetu.\nRusko oružje za slabljenje Zapada\nOdnosi između Rusije i Zapada su se pogoršali zbog situacije u Ukrajini. Krajem jula 2014. godine, EU i SAD su uvele sankcije jednom broju pravnih i fizičkih lica Rusije, a kasnije su one proširene na čitave sektore. Kao odgovor, Rusija je ograničila uvoz poljoprivrednih proizvoda iz zemalja koje su joj uvele sankcije: SAD, država EU, Kanade, Australije i Norveške.\nSVET Predsednik Bugarske: Antiruske sankcije ne mogu da traju večno


Nedopustivo ponovno širenje govora mržnje | ZR KLIK\nPolitika- Liga socijaldemokrata Vojvodine najoštrije osuđuje ponovno pojavljivanje grafita mržnje uperenih protiv pripadnika albanske nacionalne zajednice, koji su ovog puta osvanuli na stambenoj zgradi u jednom od najnaseljenijih delova grada.\n„Ovakvo širenje govora mržnje je nažalost postalo učestalo u našem gradu u poslednje vreme. Pre manje od mesec dana su ispisane poruke mržnje u naselju Šumica, a prošle godine su u više navrata precrtavane table sa nazivima mesta na jezicima nacionalnih manjina. Upozoravali smo na pogubnost takvih postupaka, međutim, neodgovorna i bahata gradska vlast tada nije reagovala niti je sprovela preventivne mere i kao rezultat toga imamo da sada neko misli da je dozvoljeno ostavljati poruke koje pozivaju na ubistvo. Ponavljamo da se mržnja i pozivanje na nasilje ne smeju tolerisati. Podsećamo da su u Zrenjanin dobrodošli svi, bez obzira odakle dolaze i kojoj naciji ili veri pripadaju. Naše bogatstvo je upravo u različitostima, preko dvadeset nacija, četiri službena jezika i bogato kulturno-istorijsko nasleđe su ono po čemu se Zrenjanin izdvaja i što prevazilazi sve podele i partije. Zato ne smemo dozvoliti da se u našem gradu šalju poruke mržnje“, navodi se u saopštenju Informativne službe Lige socijaldemokrata Vojvodine.\nLiga socijaldemokrata Vojvodine zahteva od predstavnika lokalne vlasti da hitno uklone ove i sve ostale poruke mržnje i javno osude ovakvo nedopustivo ponašanje pojedinaca ili organizovanih grupa. Pozivamo nadležne organe da otkriju i sankcionišu one koji pozivaju na ubistvo po nacionalnoj osnovi i poručuju predstavnicima lokalne vlasti da je krajnje vreme da organizuju mere preventive kako se ovakvi izgredi ne bi više ponavljali.


Home » OBAVEŠTENJA » Formiran Sindikat Sloga u Domu zdravlja u Somboru\nFormiran Sindikat Sloga u Domu zdravlja u Somboru\nSombor- Beograd, 03. 08.2017.\nSindikalna organizacija „Sloga“ Doma zdravlja „Dr Đorđe Lazić“ osnovana je pre nepunih mesec dana, najviše zahvaljujući angažovanju predsednika sindikata Dušana Popadića, koji je za kratko vreme pridobio poverenje članstva.\nTo je druga sindikalna organizacija formirana na području Grada Sombora i Zapadnobačkog okruga u porodici Udruženih sindikata Srbije “Sloga”.\nSindikat zdravstva i socijalne zaštite “Sloga” postoji šest godina i njegovo članstvo je za ovo kratko vreme naraslo na desetak hiljada članova. Reprezentativan je u mnogim velikim gradovima širom Srbije, kao i u najvažnijim državnim zdravstvenim ustanovama.\nSindikatu “Sloga” su pristupili i pristupaju uglavnom nezadovoljni članovi postojećih reprezentativnih sindikata. Naime, Zakon o radu i smanjenje zarada u zdravstvu su prošli bez ikakvog otpora reprezentativnih sindikata, što je upravo dovelo do gore navedene situacije. Konstantno urušavanje materijalnog statusa i uslova rada zaposlenih u zdravstvenim ustanovama dovodi do navedenog nezadovoljstva“, ističe Popadić.\nNovoformirani Odbor će imati predstavnike svih struktura, počev od spremačica, pa sve do lekara specijalista, jer je Sindikat “Sloga” otvoren za sve.\nPredsednik Popadić najavljuje aktivnije angažovanje za veća prava svih zaposlenih, jer kako ističe „članstvo je prepoznalo odliku da “Sloga“ radi korektno i pošteno”.\nSindikat „Sloga“ ovom prilikom poziva i ostale kolege zaposlene u ustanovama zdravstvene i socijalne zaštite Grada Sombora i Zapadnobačkog okruga da im se pridruže u zajedničkoj i najvažnijoj borbi, uz izražavanje zadovoljstva da je u toku registracija još jedne sindikalne organizacije na teritoriji grada.\nObjavljeno na: http://www.025info.rs/vesti/drustvo_8/formiran-sindikat-sloga-u-domu-zdravlja-u-somboru_21058.html\nNAZAD: Sindikat železničara Sloga Kargo proslavio Ilindan\nNAPRED: Radnici FAP-a tužbama naplatili u proseku po 400.000 dinara


Moderan amsterdamski dom ekscentričnog dekora - Moj Enterijer – Kupatila, Nameštaj, Kuhinje, Garniture...\nEnterijer koji vam predstavljamo veoma lako može biti i najdopadljiviji koji smo imali priliku da vidimo, ne samo zbog njegovih boja, već zbog savremene umetnosti i nameštaja koji poseduje. Ova velika trospratna kuća renovirana je od strane holandskog studija Cocoon Living.\nEnterijer je finiširan belim zidovima i plafonima, dok tamni drveni podovi u obrascima riblje kosti, predstavljaju pravi kontrast, i zajedno sa njima stvaraju izvanrednu pozadinu brojnim umetničkim delima. Eklektična mešavina nameštaja i dekoracije kreira donekle izgled kuće na plaži, ali ne onaj okeanski osećaj, već hladan morski dizajn, karakterističan za holandsko područje.\nUnutra je moguće videti lustere versajsko/baroknog stila, zajedno sa školjkama, ogledalima koja opisuju oblik sunca toplih afričkih savana, pomešan sa reprodukcijom skarletnih ibisa, ptica koje se najčešće vezuju za Južnu Ameriku. Umetnine mogu biti primećene u celokupnom enterijeru ovog doma, a one stvaraju veoma inspirativan i artistički ambijent, a sve prostorije su rezistentne na palete boja, osim jedne.\nJedina soba sa bogatom paletom boja jeste dečija, finiširana floralnim cvetnim lampama, zavesama, jastucima u različitim nijasama i raznobojnim tepihom sa prugama. Ovo je prostor posebno dizajniran za devojčicu, tako da su cvetni obrasci i svetle boje došle kao logično rešenje tokom njegovog nastajanja.\nModerno kupatilo kreirano je u potpuno beloj boji, sa crnim karakteristikama i aksesoarima, šik, glamuroznim lusterima od mesinga, koji ujedno predstavljaju predivne akcente. Dnevna soba poseduje unikatne geometrijske komade rasvete, skulpturalno dizajniranu konzolu i ogledalo fantastičnog izgleda. Prozori od poda do plafona čine ovaj prostor veoma prozračnim, dok tamno ljubičasta sofa stvara izvanredan i raznobojan akcentni komad.\nPROČITAJTE SLEDEĆI TEKST: Beli i sivi enterijeri modernog minimalističkog stila


Demokrate u Senatu odbacile republikanski paket pomoći zbog kotna virusa\nLider senatske republikanske većine Mitch McConnell (Foto: REUTERS/Joshua Roberts)\nČlanovi Senata iz redova demokrata odbacile su umanjeni paket pomoći zbog posljedica koronavirusa koji se predložili republikanci – uz obrazloženje da je preskroman u trenutku dok se pandemija širi Sjedinjenim Državama.\nGlasanjem, čiji je skor uglavnom po partijskoj liniji bio 52-47, okončane su nedjelje prepirki o petom po redu zakonu koji je trebalo da obezbjedi lakše podnošenje posljedica COVID-19. Uprkos tvrdnjama obje strane da žele da postignu dogovor – to se međutim nije dogodilo.\nTime je, najverovatnije okončana mogućnost, da se prije novembarskih izbora u Kongresu usvoji odluka o još jednom novčanom paketu pomoći za građane Sjedinjenih Država.\nMitch McConnell, lider republikanske većine u Senatu, izjavio je da demokrate nisu odstupile od, kako ih je označio, nerazumnih zahtjeva. Optužio ih je da zbog sopstvene političke koristi sprječavaju republikance i predsjednika Trumpa da pobijede virus neposredno uoči izbora.\nSa druge strane, Chuck Schumer – lider manjinskih demokrata u Senatu, uzvratio je da su republikanci izgubili dodir sa realnošću. Predvidio je i da bi se republikanci i Bijela kuća mogli vratiti za pregovarački sto jer je, kako je istakao, COVID-19 glavni izazov sa kojim se suočavaju američki građani.\nSuma od predloženih 500 milijardi dolara iznosila je ugrubo polovinu svote o kojoj su ljetos govorili republikanski lideri – ali je, sve ukazuje, bila prevelika za većinu konzervativaca iz redova republikanaca.\nUmjesto toga – zakon koji su predložili članovi Republikanske partije bio je usredsređen na pomoć školama, nezaposlenima i malim preduzetnicima.\nTo je pridobilo podršku većeg broja republikanaca, ali je iniciralo protivljenje demokrata, koji su tvrdili da je izostavljen značajan broj ranjivih kategorija društva.\nUprkos tome što djeluje da se broj slučajeva oboljelih širom SAD-a drastično ne uvećava – ekonomske i društvene poteškoće su široko rasprostranjene. Zatvaranjima su pogođena domaćinstva, škole i poslovi.\nStručnjaci upozoravaju da bi broj oboljelih mogao biti u porastu ukoliko građani ne budu poštovali smjernice zdravstvenih zvaničnika o upotrebi maski i fizičkom distanciranju – posebno kada počnu lošiji vremenski uslovi i sezona gripa.


Naslovna Aktuelno Kad je Đorđe pronašao izgubljenog Dinga (VIDEO)\nU senci prošlonedeljne priče o “Trci za zdravlje” odvijala se prava drama koja je, na radost svih, a posebno Đorđa Šinika i njegovog psa Dinga, imala srećan kraj.\nNaime, dok se Đorđe pripremao za humanitarnu trku o kojoj je “Direkt” već pisao, verni pratilac mu je bio bernardinac Dingo. Uostalom, kako kaže ovaj Gačanin, poslednjih sedam godina su stalno u pokretu i nekoj zajedničkoj “akciji”. Međutim, 6. decembra, prilikom spuštanja sa vrha Volujaka, Dingo je zaostao i, uprkos svakondevnom traganju, Đorđe ga je pronašao tek deset dana kasnije, Vidno smršao i izgladneo, Dingo je bio presrećan što opet vidi svog prijatelja.\nPrethodni tekstMomak koji je upao ravnozemljašima na Fejsbuk\nSledeći tekstTI BIH u Mostaru zabilježio brojne primjere zloupotrebe javnih resursa i ustanova za promociju kandidata


Ne davimo Beograd i politička platforma Solidarnost dogovorili saradnju\n04. 10. 2021.|\nPokret Ne davimo Beograd i politička platforma “Solidarnost” najavili, su na zajedničkoj konferenciji za medije, buduću saradnju i zajednički rad.\nU dosadašnjem dugogodišnjem radu pokret Ne davimo Beograd profilisao se kao zeleno-leva organizacija posvećena rešavanju konkretnih životnih problema građana, unapređenju životne sredine, zaštiti javnih dobara, i poboljšanju uslova života ljudi. Politička platforma “Solidarnost” najveći doprinos zajedničkom radu daće svojim znanjem i iskustvom u borbi za dostojanstven rad, socijalnu sigurnost, zaštitu socio-ekonomskih prava i radničkih prava, kao i borbom za kvalitetne javne usluge.\n„Potreba za novom zeleno-levom političkom opcijom proizlazi iz svakodnevnog teškog života u Srbiji. Srbija je danas, nažalost, zemlja sa najvećim društvenim i ekonomskim nejednakostima u Evropi sa mizernim platama od kojih ne može da se živi dostojanstveno, sa nesigurnim poslovima i lošim javnim uslugama, dok istovremeno politički sistem karakterišu urušene insitucije od strane bahatih vlastodržaca“, izjavio je Robert Kozma i napomenuo da su pokret Ne davimo Beogad i Politička platforma Solidarnost upravo zbog toga došli do sporazuma o zajedničkoj saradnji kako bi se zajedno izborili za dobre uslove života svih građana.\nPortparol Političke platforme Solidarnost Miloš Baković Jadžić je rekao da „Solidarnost čine ljudi koji su preko deceniju prisutni u levim borbama protiv komercijalizacije obrazovanja, za očuvanje javnih dobara i usluga, kroz feminističke i ekološke borbe, kao i one koje se tiču radnog zakonodavstva“. „Demokratiju je potrebno vratiti tamo gde joj je mesto – nama samima, u naše lokalne zajednice, naše komšiluke, mesne zajednice, tamo gde ljudi treba da se pitaju kako će izgledati društvo u kome živimo“, rekao je Baković Jadžić.\n„Naš fokus u budućem periodu će biti na pradnim pravima, socijalnim pitanjima i problemima zato što imamo dugogodišnje profesionalno i aktivističko iskustvo i zato što ne smemo više da dozvolimo da ta pitanja budu skrajnuta sa političkih agendi kao što je to bio slučaj do sada, jer je situacija alarmantna“, dodala je portparolka „Solidarnosti“ Aleksandra Lakić.\nPredstavnica pokreta Ne davimo Beograd Biljana Đorđević je rekla da je solidarnost za oba pokreta jedno od osnovnih vrednosti „pored jednakosti, participacije, slobode, brige i integriteta i nije slučajno da to bude nešto što nas povezuje jer se već jako dugo solidarno udružujemo i još važnije, solidarno stojimo sa obespravljenima. Ovaj naš sporazum je trenutak da više govorimo o novim politikama institucionalizacije solidarnosti“, navela je Đorđević.\nNa kraju konferencije za medije, učesnici su pozvali građane i građanke na vakcinaciju protiv virusa Kovid-19 i državu da se uozbilji i povede jasnu i nedvosmilenu kampanju za vakcinaciju.\nCeo tok konferencije za medije možete pogledati na ovom linku.


PLUS 40 U PODGORICI Danas je u prestonici Crne Gore zabeležen najtopliji dan ove godine\nMaksimalna temperatura vazduha u Podgorici danas je iznosila 39,7 Celzijusovih stepeni, što je najtopliji dan u ovom gradu od početka godine, rekao je meteorolog Dušan Pavićević.\nOn je rekao da je maksimalna temperatura vazduha u Ulcinju danas bila 39,4 stepena Celzijusova, što je, takođe, najviše ove sezone.\nRekordno visoka temperatura vazduha danas su izmerene i u Herceg Novom - 38,7 i Pljevljima 36,4 stepena Celzijusova.\nOn je naveo da je u Baru danas bilo 34,9, a u Nikšiću 34,1 stepen Celzijusov.\nPavićević je dodao da se od srede, 14. avgusta, očekuje svežije vreme.


'Kobre' spremne za vežbu 'Vek pobednika 1918–2018'\nIzvor: RTS, 08.Nov.2018, 14:57\nTaktičku vežbu "izvršenje protivterorističkih i zadataka bezbednosne zaštite", pripadnici "Kobri" izveli su u okviru priprema za združenu taktičku vežbu "Vek pobednika 1918–2018", saopštilo je Ministarstvo odbrane. Prikazu prisustvovao i ministar Aleksandar Vulin.\n>> Pročitaj celu vest na sajtu RTS << />Zamenik komandanta "Kobri", potpukovnik Goran Colić, istakao je da je pripadnicima tog bataljona velika čast što su deo jedne od najvećih vojnih vežbi poslednjih godina.\n"U okviru današnjih priprema pokazali smo deo naših sposobnosti i našeg naoružanja. U okviru toga, prikazali smo i zadatke iz bezbednosti zaštite, protivterorističke i protivdiverzione zaštite. Naši pripadnici su veliki profesionalci koji su i danas prikazali tehnike borenja, savlađivanja vodenih prepreka i situaciono gađanje", rekao je potpukovnik Colić.\nMinistarstvo navodi da su pripadnici "Kobri" još jednom, svojim sposobnostima i obučenošću, prikazali zašto su jedna od elitnih jedinica u Vojsci Srbije.\nDanašnjem uvežbavanju prisustvovali su i v. d. pomoćnika ministra odbrane za materijalne resurse Nenad Miloradović, general-major Petar Cvetković, zamenik načelnika Generalštaba, general-major Goran Radovanović, rektor Univerziteta odbrane, general-major Bojan Zrnić, načelnik Vojne akademije, i general-major Ilija Todorov, načelnik Uprave za obaveštajno-izviđačke poslove.\nZdružena, višestepena i jednostrana taktička vežba sa bojevim gađanjem "Vek pobednika 1918–2018" biće održana 10. novembra 2018. godine u čast obeležavanja stogodišnjice pobede u Prvom svetskom ratu.\nVežba se izvodi istovremeno na deset lokacija po temi "Priprema i upotreba snaga za reagovanje Vojske Srbije", a u njoj učestvuje oko 8.000 pripadnika Kopnene vojske i Ratnog vazduhoplovstva i protivvazduhoplovne odbrane i više od 600 borbenih sistema i vazduhoplova.\nMinistarstvo odrbane je sa saopštilo da će vežbi prisustvovati predsednik Aleksandar Vučić koji će se obratiti mdijima posle prikaza na privremenom poligonu "Pešter".\nVostok.rs: „Kobre“ spremne za vežbu „Vek pobednika 1918-2018“\nVojska Srbije je u potpunosti spremna za veliku vežbu sa bojevim gađanjem "Vek pobednika 1918-2018" i sve naše pripreme se privode kraju, rekao je danas ministar odbrane Aleksandar Vulin u rejonu Sremske Mitrovice gde je prisustvovao taktičkoj vežbi "Tenkovski bataljon na maršu" pripadnika Vojske...


Svetionik pokrenuo kampanju “Omogući stipendiju” za studente i srednjoškolce iz Sandžaka – SNEWS\nBy SNews 7. Decembra 2020. 441 No comment\nUdruženje “Svetionik” iz Novog Pazara je, u saradnji sa Fondacijom “Catalist”, pokrenulo kampanju “Omogući stipendiju” sa željom da obezbjedi novčana sredstva kako bi studentima i srednjoškolcima sa dobrim ocjenama, bez roditeljskog staranja ili čije porodice žive u teškim uslovima, obezbjedili stipendije i olakšali im na njihovom putu sticanja znanja.\nKampanjom na sajtu donacije.rs prikupljaju se sredstva za deset studenata ili srednjoškolaca, a iz “Svetionika” se nadaju da će ove godine obezbjediti sredstva za stipendiranje više od 250 mladih.\nIz ove organizacije koja od samog osnivanja, već 12 godina, stipendira uspješne studente i srednjoškolce, pozvali su sve ljude koji su u mogućnosti da donacijama na platformi donacije.rs ili svetionik.rs podrže njihovu akciju.\n“Akcijom u kojoj ćemo prikupiti novac za godišnje stipendije, želimo da nadarenim mladim ljudima pokažemo da cijenimo njihove uspjehe, da se znanje i upornost uvijek isplate, ali i da stipendija koju dobiju bude značajna podrška tokom školovanja. Posebno ćemo prilikom odabira stipendista voditi računa i o socijalnom položaju porodice iz koje dolaze”, poručio je predsjednik udruženja “Svetionik”, Mirza Aličković.\nPodsjetivši da je aktuelna pandemija ostavila je mnoge roditelje studenata i srednjoškolaca bez posla, Aličkovića je istakao kako neće dozvoliti da se ekonomska kriza koju je dodatno zakomplikovala pandemija Korona virusa odrazi na studente, te da zbog nedostatka materijalnih sredstava budu prinuđeni da prekinu studiranje.\n“Ovo radimo godinama unazad i imamo ogromno povjerenje zajednice. Naša Udruženje “Svetionik” više od deceniju sa po 60.000 dinara na godišnjem nivou stipendira 250 studenata i srednjoškolaca iz Novog Pazara, Raške, Sjenice, Tutina, Nove Varoši, Prijepolja i Priboja”, podvukao je on.\nKandidati koji apliciraju za “Svetionikovu” stipendiju moraju ispunjavati određene uslove predviđene konkursom koji je upravo završen\n“Prilikom odabira stipendista važno nam je da mladi koji apliciraju za stipendiju studiraju na nekom od državnih univerziteta u Srbiji, da na fakultetu imaju visok prosjek, a srednjoškolci odličan uspjeh. Prednost pri odabiru uvijek imaju kandidati iz porodica slabijeg materijalnog stanja i oni bez roditeljskog staranja. Ovom akcijom mi stipendistima ne pružamo samo finansijsku podršku, već smo im omogućili i neformalno obrazovanje, organizujući za njih predavanja, seminare, tribine, radionice i okrugle stolove sa predavačima, stručnjacima iz zemlje, regiona i svijeta. Do sada smo organizovali 150 edukativnih radionica i predavanja za njih. Naši donatori su ugledni pojedinci i rukovodioci kompanija, a našim posredstvom u stalnom su kontaktu sa stipendistima, te je tako otvorena mogućnost zaposlenja nakon završenog fakulteta.”, dodao je Aličković.\n– Podsticaj na činjenju dobra\nPored toga što dobijaju materijalnu podršku i neformalno obrazovanje, stipendisti se aktivno uključuju u sve humanitarne aktivnosti novopazarskog udruženja “Svetionik”.\n“Stalo nam je i da mlade ljude, naše stipendiste, podstičemo na činjenje dobra. Tokom trajanja stipendiranja uključujemo ih u sve naše humanitarne akcije i na taj način oni postaju karika u lancu činjenja dobra u zajednici. Mjesečna podjela paketa sa osnovnim životnim namirnicima socijalno ugroženim porodicama i angažman kroz “Humani butik” samo su neke od aktivnosti u kojima učestvuju i naši studenti”, rekao je Aličković.\nIz “Svetionika” su pozvali sve građane i kompanije da se priključe njihovoj akciji, u skladu sa mogućnostima jer, ukazuju, mnogi pametni studenti i srednjoškolci čekaju na podršku.\n“Samo ove godine na konkurs se prijavilo preko 500 studenata i učenika. Pred komisijom je težak zadatak, većina kandidata ispunjava sve uslove da dobije stipendiju. To su sve vrijedna i pametna djeca, i teško nam je da ih odbijemo, ali u nedostatku novca mi nismo u mogućnosti da svima obezbjedimo stipendiju. Još jednom pozivam sve da posjete sajtove donacije.rs ili svetionik.rs i tu podrže ovu akciju, kako bi bar još nekom od prijavljenih olakšali obrazovanje”, zaključio je Aličković.\nTagovi: "Svetionik" Mirza Aličković stipendija studenti\nHospitalizovano 135 pacijenata, dvoje preminulih iz Raške


Lavrov: Rusija neće dozvoliti propast Sirije - 29.09.2015, Sputnik Srbija\nRusija ne može da dozvoli da Sirija postane propala država jer bi alternativa bila kalifat Islamske države, izjavio je ruski ministar inostranih poslova Sergej... 29.09.2015, Sputnik Srbija\npolitika, vesti, rusija, svet, sirija, vladimir putin, barak obama, sergej lavrov, islamska država\n09:02 29.09.2015 (Osveženo: 16:19 05.10.2015)\nPrema rečima Sergeja Lavrova, Obama i Putin su razmotrili mogućnosti bliže saradnje u traženju rešenja za probleme, pre svega u Siriji.\n„Složili smo se da je naš zajednički cilj pobeda nad ID, da ne dozvolimo da organizuju kalifat koji planiraju da stvore na ogromnoj teritoriji“, kazao je on, ističući da su Moskva i Vašington čvrsto rešeni da im ne dozvole da postignu taj cilj.\n29 Septembar 2015, 00:55\nLavrov je rekao da političke reforme u Siriji jesu potrebne, ali bez nametanja spolja i ponavljanja grešaka iz Iraka i Libije, gde je „strana invazija, radi demokratizacije, gurnula zemlje u haos i izložila ih opasnosti da se nađu na granici nestanka i raspada na tri, četiri ili pet manjih enklava“.\n„Naša pozicija se sastoji u tome da je u ovoj fazi primarni zadatak ne dozvoliti teroristima da razruše Bliski istok koji poznajemo, koji je bio kolevka tri svetske religije“, kazao je ruski ministar inostranih poslova.\nLavrov je izrazio uverenje da je američki predsednik čuo šta je predsednik Rusije imao da kaže, ocenjujući da je sinoćni razgovor dvojice lidera bio konstruktivan, ali da nisu dogovoreni nikakvi konkretni koraci, niti je razmatrano formiranje koalicije za borbu protiv Islamske države.\nLavrov je, u intervjuu za TV „Raša tudej“ u Njujorku istakao da SAD i koalicija koju predvode „jednostranim antiterorističkim akcijama na sirijskom tlu“ pokazuju da „nisu naučile lekcije iz prošlosti“ i da „nastavljaju da podrivaju autoritet UN“.\n„Kad god se zaobilaze UN, pokušava upotreba sile bez razmatranja u Savetu bezbednosti UN o posebnoj situaciji i dobijanja potrebnog ovlašćenja, podriva se autoritet UN. To se desilo u Iraku, u Libiji, u Jugoslaviji“, rekao je ruski ministar inostranih poslova, dodajući da te zemlje od toga nisu imale koristi.\nPrema Lavrovljevim rečima, Putin je rekao Obami da ideja o zajedničkoj komandi snaga koje se bore protiv ID nije realna, ali da treba koordinisati aktivnosti na terenu i vazdušne udare sa lokalnim snagama.\n„To je zato što koalicija (koju predvode SAD) dejstvuje samo vazdušnim udarima, a na kopnu protiv ID, Nusra fronta i drugih ratuju vojske Sirije i Iraka, kao i kurdske grupe u Siriji i Iraku“, kazao je Lavrov, a prenose RIA Novosti.\nPrema njegovim rečima, borba protiv terorista bila bi mnogo efikasnija ukoliko bi se njoj priključilo sirijsko rukovodstvo. Rusija, kako je istakao, ne može da dozvoli raspad Sirije jer je alternativa „kalifat ID“.\nLavrov je rekao da su „Amerikanci potvrdili da je njihova apsolutna pozicija očuvanje teritorijalne celovitosti i suvereniteta Sirije, Iraka i drugih zemalja regiona“ i da se na toj osnovi može sarađivati.\nPrema njegovim rečima, dve zemlje su se „složile da nastave saradnju“, a dalji razgovori biće nastavljeni po liniji ministarstava inostranih poslova i odbrane.