Objavljeno: 10:57, 21. септембра 2014.\nTREBINJE, „Elektroprivreda Republike Srpske“ /ERS/ je od velikog gubitaša, kakva je bila do 2008. godine, postala preduzeće koje konstantno povećava proizvodnju električne energije i prihode, te postaje generator razvoja Srpske, a samim tim i cijelog regiona, rekao je izvršni direktor za ekonomsko finansijske poslove u ERS-u Blagoje Šupić.\n„Rezultat toga je da je i prihod od 402 miliona KM, koliki je bio u 2001. godini, povećan na 707 miliona u 2013, sa cijenom električne energije koja je najniža u okruženju„, rekao je Šupić za Srnu, navodeći da je cijena struje za domaćinstva u Srpskoj niža nego i u Srbiji.\n„Veoma bitna je i cijena koštanja u termoelektranama koja je u 2001. godini bila 0,13 KM po kilovat-času, dok je u 2013. godini cijena smanjena na 0,08 KM„, rekao je Šupić, te dodao da su do 2001. godine rudnici i termoelektrane bile „fabrike troškova“, jer su treća lica pravila troškove, a da toga danas više nema.\n„Najbolji dokaz sposobnosti ovog preduzeća da se nosi sa svim iskušenjima je uspjeh u očuvanju stabilnosti elektroenergetskog sistema u uslovima elementarnih nepogoda u protekle dvije godine – poplava, suša i ekstremnih snježnih padavina„, istakao je Šupić i dodao da posljednji primjer nezapamćenih majskih poplava potvrđuje ove navode.\nOn je podsjetio da je u toku realizacija kapitalnog projekta „Gornji horizonti“, te da je dobijena građevinska dozvola za izgradnju hidroelektrane „Dabar“ instalisane snage 160 megavata i dovodnog tunela koji će se raditi u okviru ovog projekta.\n„Ovaj hidroenergetski projekat imaće višestruki značaj za opštine Nevesinje, Bileća i Berkoviće i biće zamajac privrednog razvoja cijele Hercegovine, a osim energetskih i poljoprivrednih efekata, biće riješene i putne i vodovodne infrastrukture“, rekao je Šupić.\n„Da je odluka Arbitražnog suda u Beču veliki uspjeh ERS-a potvrđuje i pravosnažno okončanje postupka po alternativnoj tužbi PIF-ova za naknadu štete od 113 milona KM, koju su povukli mali akcionari„, rekao je Šupić i podsjetio da je prije manje od godinu dana ERS dobio i spor od 108 miliona KM sa Preduzećem za proizvodnju računara i računarskih programa „SB Soft“ iz Beograda. Srna


DA LI ĆE BITI PUBLIKE? Vučić odgovorio Zvezdi: To je ogroman broj ljudi | Novosti.RS\nPredsednik je, gostujući na televiziji Pink u emisiji Hit tvit, rekao da tako nešto ipak nije realno.\n- Tražili su 30 odsto stadiona, to je ogroman broj ljudi, to je 15.000 do 16.000. Da ne donosimo odluke, sutra ćemo videti u kom smeru ide epidemija. I neću da krivim krizni štab, podržaću svaku njihovu odluku - rekao je predsednik.\nPodsetimo, Zvezda protiv Milana igra u četvrtak od 18.55 u okviru šesnaestine finala Lige Evrope.\nZVEZDAN TERZIĆ: Dug Zvezde je oko 30.000.000, očekujemo dodatne prihode\n14. 02. 2021. u 16:19\nfudbal Sport Aleksandar Vučić Delije FK Crvena zvezda FK Milan Liga Evrope\n( 259 ) ( 5 )Odgovori\nBroj zaraženih govori u prilog tome da bi najbolje bilo da se utakmica odigra bez publike.\nZarad zdravlja svih nas najbolja odluka je da se meč odigra bez prisustva navijača.\n( 219 ) ( 5 )Odgovori\nČuvajmo zdravlje, jer je život samo jedan.\n@MarijaM - Zaboravila si da promenis ime...\nZvezdas sam ali nema zdravog razuma koji bi dozvolio prisustvo publike u bliznje vreme na bilo kom stadionu na svetu. Mozda tek na jesen ili sledece prolece i to po malo. Punih stadiona ne cerujem da cemo videti narednih par, tri godina.\nNajbolja odluka bi bila bez publike, naravno šta god da odluči krizni štab tako je najbolje jer oni misle i na nas i na našu ekonomiju\nTreba biti odgovoran, kako krizni stab odluci, treba postovati mere...\nFIFA ne odobrava da se utamice igraju pred publikom.\nVerujem da će Krizni štab doneti pravilnu odluku povodom molbe iz Zezda za publikom na utakmici sa Milanom.\nKorona virus i dalje vlada u Srbiji, a o svemu odlučuje Krizni štab.\nPrevise ljudi na jednom mestu je u ovom trenutku nedopustivo.\nSvima treba da bude priortet zdravlje utakmica nije toliko važna koliko je naše zdravlje važno. Bitno je da pobedimo ovaj virus koji je zadesio sve nas moramo da budemo odgovorni i da poštujemo mere.\nSmatram daće biti doneta prava odluka u vezi toga. Što se tiče same utakmice smatram da nam je zdravlje najpreče. Možemo svi da navijamo od kuće to nije nikakav problem bitno je da se sačuvamo zdravlje svi kao nacija.\nOčekujem ubedljivu pobedu Zvezde protiv Milana. Što se tiče same utkmice smatram da treba da bude bez publike to je moje lično mišljenje.\nU ovom trenutku ne treba biti neobazriv prema virusu, veliki broj ljudi moze da prouzokuje sirenje virusa.\nBitnije je zdravlje ljudi nego prisustvo na stadionu.


– Najavili smo ovaj projekt na Zboru građana koji smo održali u januaru ove godine u Mjesnoj zajednici Babića bašča i kako sam i tada rekao, ovo će biti veliki projekat koji će zahtijevati strpljenje građana dok sve završimo. S ovim radovima i projektima koje smo prethodnih godina uradili na Bistriku, Toki – Džeki, Širokači, Mahmutovcu i Jarčedolima, zamjena instalacija na lijevoj obali Miljacke će biti okončana – kazao je Hadžibajrić.\n– Postojeća kanalizaciona mreža u dijelu ulice Veliki Alifakovac je tehnički neispravno izvedena, neadekvatnog je profila, opterećena u kišnim periodima godine većim količinama vode, kao i mješovitim otpadnim vodama sa uzvodnog dijela ulice Veliki Alifakovac. U ulicama Alifakovac, Maguda i Megara nema položene kanalizacione mreže na tehnički ispravan način, odgovarajućeg kapaciteta i kvaliteta – pojasnili su.\n– Skoro cijelom dužinom ulica Alifakovac i Maguda trenutno egzistiraju dva cjevovoda, a sada se projektant (projektni biro KJKP ‘Vodovod i kananalizacija’) opredijelio da umjesto ova dva cjevovoda izvede jedan profila DN 300. Pored toga, rekonstruisat će se i dio cjevovoda profila DN 100 – objašnjavaju iz nadležne Službe.\nU Sarajevu završeno mjerenje emisije zagađujućih materija iz saobraćaja:...\nU srijedu 25. sjednica Gradskog vijeća Zenica\n16. MEĐUNARODNI SAJAM ORGANSKE PROIZVODNJE I EKO TURIZMA DANI...\nJelovnik najzdravijeg naroda na svijetu: Žive preko 100 godina,...


Huawei seli istraživački centar iz SAD u Kanadu - ITmagazin\nNaslovna Blog Huawei seli istraživački centar iz SAD u Kanadu\nHuawei seli istraživački centar iz SAD u Kanadu\nKineska kompanija Huawei seli svoj istraživački centar iz SAD u Kanadu zbog američkih sankcija koje ugrožavaju njen rad.\nU intervjuu za list “Globe and Mail” iz Toronta, direktor kineske kompanije Ren Žengfej je rekao da bi restrikcije sprečile Huawei da komunicira sa zaposlenima u SAD. Ren nije precizirao na koliko bi radnih mesta bi ova odluka mogla da utiče.\nHuawei, jedan od najvećih svetskih proizvođača pametnih telefona, upravlja istraživačkim i razvojnim centrom u Silikonskoj dolini u Kaliforniji, ali je u junu potvrdio da smanjuje obim posla zbog američkih sankcija.\nSAD su u maju stavile na crnu listu pet kineskih organizacija, među kojima je i Huawei, koje se bave “superkompjutingom”, označivši ih kao pretnju američkoj nacionalnoj bezbednosti i sprečivši im pristup poverljivoj tehnologiji. To znači da američke kompanije ništa ne mogu da prodaju kineskoj kompaniji Huawei bez odobrenja vlasti SAD.\nPrethodni tekstBudućnost gejminga uz mts\nSledeći tekstPraznici stižu uz nove naslove u Video klubu\nSrbija je među Evropskim liderima u oblasti digitalizacije poljoprivrede\nInstagram testira novi način vraćanja hakovanog računa


Predrag Rajić za portal "Srbija danas" o predstojećim kongresnim izborima u SAD - Centar za društvenu stabilnost\nU okviru Sajma medija štand portala „Srbija Danas“ (srbijadanas.com) posetio je i portparol Centra za društvenu stabilnost Predrag Rajić, koji je sa novinarima razgovarao o trenutno najaktuelnijoj temi u SAD – izbori za američki Kongres, koji će se održati 6. novembra ove godine.\nPredrag Rajić tokom razgovora istakao je nekoliko ključnih faktora koji će uticati na krajnji ishod izbora:\n– U ovom momentu deluje da su demokrate blizu da uzmu donji dom, a da gornji dom zadrže republikanci. Demokrate neće imati čemu da se nadaju ako izgube izbore za ceo Kongres. U tom slučaju republikanci će dobiti “vetar u leđa”.\nPredrag Rajić je istakao da je ekonomska situacija u SAD sve bolja:\n– Generalno, situacija u SAD ide na bolje, nezaposlenost pada, plate rastu. Vlast uspeva da izgura svoju agendu i sa nižim porezima i sa novim trgovinskim sporazumima sa Kanadom i Meksikom. Verovatno će nešto slično biti dogovoreno i sa EU.\nDemokrate se bore za kongresne izbore:\n– Demokrate sad igraju na kartu nezadovoljstva određenog broja republikanskih birača, međutim, to će im verovatno biti pogrešna taktika, zato što je Tramp na vreme shvatio da ne može da vlada sam.\n– Afroamerikanci su listom glasali za demokrate, međutim bitan momenat je što su republikanci počeli da rade sa afroameričkom manjinom i na marketinškom planu. Takođe, nezaposlenost Afroamerikanaca je pala na ispod 5 procenata, što je najniži nivo u istoriji. Kada je Obama, na primer, otišao iz Bele kuće afroameričko stanovništvo je bilo na 8 odsto nezaposlenosti. Napredak se najviše vidi u Mičigenu, Pensilvaniji i Viskonsinu, državama na severu. Te države su veoma važne jer su upravo one donele Trampu pobedu 2016. godine. Očekuje se da Afroamerikanci daju 15-25 odsto glasova na sledećim izborima samo iz ovih država. Takođe, u Kaliforniji u nekim distriktima, republikanci će moći da ostvare pobedu. Ona je velika država od preko 40 miliona ljudi, a u nekim krajevima, pogotovo u unutrašnjosti države, izražena je protestantska etika, gde su građani sličniji onima sa “Midvesta”.


Prijedlog budžeta institucija BiH za 2020. do daljnjeg "na čekanju"\nMeđu onima koji su glasali protiv bili su i poslanici HDZ-a BiH i SNSD-a\n– Nemamo odluku danas. Konstatujem da Predstavnički dom PSBiH nije usvojio zakon u prvom čitanju. Ići će na usaglašavanje članova Kolegija i o tome ćemo se izjašnjavati na narednoj sjednici – kazao je predsjedavajući Predstavničkog doma Nebojša Radmanović nakon glasanja, te je potom zaključio današnju hitnu sjednicu.\nPrije glasanja o predloženom zakonu, Predstavnički dom se izjašnjavao i o zaključcima koje su tokom diskusije predložili pojedini poslanici.\nPrihvaćen je zaključak koji je predložila poslanica Mira Pekić, a prema kojem se zadužuje Ministarstvo finansija i trezora u Vijeću ministara BiH da mjesečno dostavlja izvještaj Predstavničkom domu PSBiH o utrošku i namjeni budžetske rezerve namijenjene za saniranje ekonomske štete od 27.180.000 KM.\nPotrebnu entitetsku podršku poslanika nije dobio zaključak koji su predložili poslanici Aida Baručija, Jasmin Emrić, Mirjana Marinković Lepić i Damir Arnaut, a kojim se zadužuje Vijeće ministara BiH da sve ranije usvojene odluke u 2020. godini o novom zapošljavanju stavi van snage, te da se svako novo zapošljavanje vrši samo u slučaju da je to neophodno za funkcioniranje institucije koja podnese obrazložen i potkrijepljen zahtjev Vijeću ministara BiH.\nPredloženi zaključak bit će upućen Kolegiju doma na usaglašavanje.\nPrije glasanja o zaključcima, a potom i principima Prijedloga zakona o Budžetu institucija BiH i međunarodnih obaveza BiH za 2020. godinu, obavljena je poslanička rasprava o ovom dokumentu.\nPredsjedništvo BiH je 26. juna utvrdilo Priјеdlоg zakona o Budžetu instituciја BiH i mеđunаrоdnih оbavеzа BiH zа 2020. gоdinu, sa izmjenama u tekstu Zakona o Budžetu na stranici 11 – Parlamentarna skupština BiH – Kapitalni izdaci, gdje se predloženi iznos umanjuje za 754.000 KM. Taj iznos sredstava se prebacuje u stavku na stranici 9., član 6. Zakona o Budžetu na poziciju Fonda za saniranje ekonomskih šteta.\nKako je ranije saopćeno iz Vijeća ministara BiH, tekući izdaci planirani su u iznosu od 868.345.000 KM i u odnosu na 2019. godinu manji su za 718.000 KM ili 0,1 posto.\nSredstva za saniranje ekonomskih šteta planirana su u ukupnom iznosu od 41.927.000 KM kao nova stavka u Budžetu, od čega na direktnim transferima 14.747.000 KM i na tekućoj rezervi 27.180.000 KM.\n#budžet#izdvojeno#Predstavnički dom PSBiH


Na „Sinergiji“ predstavljena „PKS Instant Pay“ aplikacija\nTanjug 17. oktobra 2019. 12:02\nBEOGRAD – Na konferenciji „Sinergija 19“, posvećena informaciono-komunikacionim (IKT) tehnologijama kao i njihovoj primeni u kompanijama širom regiona Jugoistočne Evrope, danas je predstavljena „PKS Instant Pay“ aplikacija.\nSekretar Udruženja za bankarstvo i osiguranje Privredne komore Srbije (PKS) Katarina Ocokoljić izjavila je da je „PKS Instant Pay“ aplikacija namenjena pre svega trgovcima koji na svojim prodajnim mestima nemaju POS terminale, dok trgovcima koji ih imaju pruža mogućnost proširenja usluga svojim kupcima, uz niže troškove transakcija.\n„Privredna komora Srbije će svojim članicama ponuditi aplikaciju potpuno besplatno, a dovoljno je da trgovci, koji se odluce na ovaj vid usluge, skinu aplikaciju sa Google Play prodavnice, a potom se obrate banci kod koje imaju račun i aktiviraju aplikaciju putem telefona ili tablet uređaja“, kaže Ocokoljić.\nPrema njenim rečima, kako svaka banka mora da prođe neophodnu test fazu u testnoj laboratoriji Narodne banke Srbije, početak upotrebe ove inovativne tehnologije se očekuje nakon dobijanja svih saglasnosti NBS.\nKako ističe Ocokoljić, bitno je da primalac dobija sredstva odmah na računu, 365 dana u godini, 7 dana nedeljno, 24 časa dnevno.\n„Pokrenuta je velika promena, gde smo od e-bankinga došli do mnogo bržeg procesa plaćanja. Imajući u vidu koliko je mobilni telefon postao deo svakodnevnice za očekivati je da u budućnosti ovakav vid naplate postane i najzastupljeniji“, zaključuje Ocokoljić.\nU fokusu ovogodišnje „Sinergije“ su teme vezane za veštačku inteligenciju, klaud (cloud) tehnologiju i inovativno preduzetništvo.\nTokom tri dana trajanja konferencije biće održano više od 70 predavanja i demonstracija, ali i predstavljena najsvežija rešenja za IT bezbednost i izgradnju moderne biznis infrastrukture.


Konkurs se raspisuje na osnovu člana 44. Statuta Sokoja, a u skladu sa kriterijumima za raspodelu sredstava iz Fonda za kulturna davanja. Programi i projekti moraju da budu realizovani do 01. septembra 2015. godine. Konkurs se objavljuje u listovima Politika, Blic i na sajtu Sokoja: www.sokoj.rs\n- stimulacija koncertnog izvođenja domaćeg muzičkog stvaralaštva, izdavanje promotivnih kompakt diskova i izdavanje partitura od značaja za muzičku kulturu;\nRok za podnošenje prijave je do 07. marta 2014. godine.\nPrijave se podnose Sokoju - Organizaciji muzičkih autora Srbije, za konkurs, 11000 Beograd, Mišarska 12-14\nSve dodatne informacije mogu se dobiti u Sokoju, kontakt osoba: Marija Cvijanović, tel: 011/ 324 16 33, mob: 064 805 18 39, e-mail: marija.cvijanovic@sokoj.rs


Postavio Yucom - 10/05/2019 Vesti\nIzazovi integrisanja pravosuđa na Kosovu\nEfekti dogovora Beograda i Prištine na pristup pravdi\nKuća ljudskih prava i demokratije, 9. maj 2019. godine\nKatarina Golubović, predsednica Komiteta pravnika za ljudska prava YUCOM, je u uvodnom izlaganju poželela dobrodošlicu, istakla da je integrisano pravosuđe inicijativa Evropske unije i time čestitala i Dan Evrope. Zahvalila se na podršci i Ambasadi Kraljevine Norveške kao i Balkanskom fondu za demokratiju bez čije pomoći ovaj izveštaj ne bi nastao. Iskoristila je priliku da istakne da ovo prvi izveštaj na ovu temu. Podsetila je da je Briselski sporazum zaključen 2013. godine a direktan produkt je sporazum o pravosuđu koji je počeo da se primenjuje 2017. godine i samim tim govori o prestanku rada paralelnih institucija i formiranja integrisanog pravosuđa uz obavezno uključenje srpskih sudija i tužilaca i upotrebom srpskog jezika. Opšta ocena je da su mali pomaci u pristupu pravde, pravne sigurnosti i predvidljivosti za sve građane. Dodala je i da se javlja problem nepriznavanja akata i odluka tzv. paralelnih institucija koje su nastale do početka primene sporazuma i ne mogu se izvršiti na teritoriji Kosova. Istakla je da rešavanje problema koči i politički dijalog kao i nedostatak mehanizama EU za tumačenje odredaba o pravosuđu. Dodala je da je pod idejom „građani za snažnije pravosuđe“ sprovedeno niz aktivnosti, a najznačajniji su izrada dva izveštaja – jednog koji se odnosi na sprovođenje mera iz Akcionog plana za Poglavlje 23 koje se odnose na pravosuđe, a drugi izveštaj koji predstavljamo.\nGeir Håkon Johansen, prvi sekretar Ambasade Kraljevine Norveške , ističe da je finansiranje civilnih organizacija bitno kako bi se formirale aktivnosti koje doprinose implementaciji reforme. Reforma je kompleksna kako na tehničkom i administrativnom tako i na političkom nivou. Napominje da institucionalne reforme moraju biti održive a krucijalni deo je civilni monitoring implementacije što je i jedan od razloga zbog koga Ambasada Kraljevine Norveške podržava projekat. Projekat je deo jačanja integracije Makedonije, Crne Gore i Srbije a šema se odnosi na poglavlja 5,8,23,24,32 i 35 od kojih su poglavlja 23 i 35 od posebnog značaja.\nDragiša Mijačić, koordinator Radne grupe Nacionalnog konventa o EU za Poglavlje 35, ističe da je glavni cilj normalizacija odnosa Beograda i Prištine i ponavlja da Briselski dijalog treba da bude smernica u kom pravcu će ići normalizacija. Proces je viđen kao paralelni proces integracije Srbije u EU i napreduje tako što vodi dijalog i radi na normalizaciji odnosa. Otvaranjem Poglavlja 35 Briselski sporazum se upotpunjuje i određuje se kakav progres Srbija treba da postigne. Istakao je da su merila podeljena u tri dela a to su: 1) Briselski sporazum i implementacija odredaba, 2) implementacija tehničkih dijaloga od februara 2011. godine do marta 2012. godine, 3) normalizacija odnosa.\nPodsetio je da Evropska komisija i svaka predstavnica EU trebala da izveštava Evropski savet dva puta godišnje o toku implementacije iz Poglavlja 35 iako su merila jasna i konkretna. S obzirom na to da Evropska komisija nije podnela nijedan dokument njen stav nam nije poznat. Napomenuo je da su se političke okolnosti od 2015. godine promenile i da su sklopljena samo 3 sporazuma: 1) Sporazum o Zajednici srpskih opština (koji nije implementiran), 2) Sporazum o telekomunikacijama (u velikoj meri implementiran), 3) Sporazum o integraciji pravosuđa. Dodao je da se više diskutuje o statusu nego o normalizaciji odnosa i ističe da je proces usporen.\nJovana Spremo, savetnica za pitanja procesa EU integracija u Komitetu pravnika za ljudska prava YUCOM, istakla da je istraživanje i praćenje procesa počelo od prvog sporazuma iz 2013. godine, kao i praćenje procesa pristupanja Srbije EU i njenim obavezama iz Poglavlja 35. Podsetila je da je integrisano pravosuđe trebalo da reši problem paralelnog funkcionisanja institucija na Kosovu. Primena zakona o amnestiji omogućena je 2013. godine za predstavnike pravosuđa i policije, a po sporazumu integracija je trebala da se dogodi 2013. godine. Ističe da su se strane 2015. godine saglasile o osnovnim principima sporazuma. Napominje da tekst sporazuma nije detaljno razrađen i da ne postoji plan primene i vremenske odrednice. Naglasila je da je početak primene sporazuma 24. oktobar 2017. godine a ukupno je integrisano 40 sudija i 13 tužilaca kao i 145 zaposlenih u srpskim pravosudnim strukturama na Kosovu.\nNaglasila je da ne postoji razvijen set aktivnosti za ispunjenje prelaznih merila Poglavlja 35 koje se odnose na pravosuđe i samim tim je teško izmeriti ispunjenost istih. Takođe, nije donet poseban zakon u vezi sa sudovima i tužilaštvima na području AP Kosovo i Metohija, a nije poznato da postoji realna namera da se takav akt donese. Ističe da se izveštavanje ne odvija na adekvatan način. Dodaje da Vladina Kancelarija za Kosovo i Metohiju objavljuje polugodišnje izveštaje, ali da postoji nepokrivenost pola 2018. godine a da je to ključni period kad je integrisano pravosuđe trebalo da zaživi.\nKatarina Toskić, pravna savetnica Komiteta pravnika za ljudska prava YUCOM, je govorila o stanju u problemima o primeni sporazuma o pravosuđu. Kako je naglasila, nakon pripremnog istraživanja obavljeno je i terensko kroz niz intervjua sa predstavnicima kosovskih pravosudnih institucija, integrisanim sudijama, advokatima i NVO sektorom.. Napomenula je da su se formalno Sporazum primenjuje, ali da se ideja nije dubinski razradila. Istraživanje može da se podeli na tri dela: 1) način integracije nosilaca pravosudnih funkcija, 2) izazovi za realno funkcionisanje integrisanog pravosuđa, 3) efekti na građane i omogućavanje funkcionalnog pristupa pravdi.\nŠto se tiče nadležnosti za rešavanje i čuvanje starih predmeta, naglasila je da je najmanje transparentna sudbina predmeta koji su otpočeti nakon 1999. pa do 2017. godine. Dogovoreno je da će se 2013. godine srpski sudovi zaustaviti sa radom a postupalo se samo u hitnim slučajevima poput nasilja u porodici, međuetničkim sukobima, određivanje pritvora i slično. Istakla je da je 2018. godine predsednik Apelacionog suda u Nišu doneo odluku o privremenom prenosu nadležnosti Osnovnog suda u Kosovskoj Mitrovici na Osnovni sud u Leskovcu kao i Višeg suda u Kosovskoj Mitrovici na Viši sud u Leskovcu. Zapaženo je da je zatečen ogroman broj spornih predmeta čime se krši suđenje u razumnom roku gde su građani bili sprečeni da konkurišu za posao, nisu mogli da se razvedu, prava deteta su bila narušena itd. čime se direktno krše osnovna prava i slobode građana.\nU nastavku, Jovana Spremo je govorila o načinu stupanja na sudijsku, odnosno tužilačku funkciju. Pomenula je i priznavanje diploma budući da nostrifikacija diploma sa univerziteta u Srbiji nakon 1999. godine, ne funkcioniše, ali da je od 2015. godine moguća verifikacija diploma koja se odnosi samo na Univerzitet u Kosovskoj Mitrovici. Javlja se problem i u pogledu nepriznavanja pravosudnog ispita koje su sudije morale opet da polažu ali im je omogućeno da to bude na srpskom jeziku. Pitanje jezika je rešeno tako što integrisane sudije mogu da vode postupak na maternjem jeziku i za svaki postupak se dodeljuje prevodilac. Napominje da je konkurs za prevodioce jako striktan i da je nedostatak stručnih prevodioca problem koji se delimično rešava projektnim angažovanjem prevodilaca gde je konkurs sa manjim kriterijumima. Ističe da je i loš kvalitet prevoda zakona kao i da ne postoji prevod pravosudnih odluka. Kada je reč o raspodeli i rešavanju predmeta, istakla je da je raspodela predmeta u sudu u rukama predsednika suda i da se vrši prema jezičkom kriterijumu dok se raspodela predmeta u tužilaštvu vrši na osnovu stručnosti, specijalizaciji i poznavanju lokalne sredine što znatno usporava procese. Prilikom istraživanja primećeno je i da je veliki broj slučajeva upućen na medijaciju kako bi se izbeglo prevođenje dokumenataIstakla je i problem nemogućnosti validiranja sudskih odluke iz periuoda paralelnog funkcionisanja institucija. Naglašava da je potrebno da se formira komisija čija će uloga biti da određuje koje će se odluke i odluke kojih organa preispitivati, oko čega se i dalje vodi polemika. Primećeno je i da ne postoje notari i izvršitelji koji rade na srpskom jeziku, kao i da je jako mali broj advokata na severu Kosova koji rade na srpskom jeziku. Nakon izlaganja usledila je kratka diskusija.\nViše informacija o nalazima istraživanja i preporukama dostupne su u Izveštaju.


Ask menja strategiju uvodeći element zajednice koja će pružati odgovore na pitanja korisnika — Online Tržište\nObjavio(la) admin u kategoriji Internet pretraga, Socijalne mreže na dan 27. Jula 2010. / ostavite komentar\nAsk.com menja pravac i pokušavaju da preusmeri svoju strategiju pretrage puno bliže socijalnom iskustvu, uključujući i poboljšanu ponudu pitanja-odgovor.\nBeta verzija Ask.com dolazi sa novim interfejsom i dizajniran je da obezbedi više semantički doživljaj pretraživanja. To uključuje i Q&A proizvod koji vuče iz 500 miliona indeksiranih pitanja i odgovora i upita odgovarajuće, za Ask.com korisnike, odgovore na pitanja.\nZa razliku od tradicionalnih engine-a, Ask.com je uvek bio centriran oko serviranja relevantnih odgovora u vidu linkova na upite u formi pitanja. Nova verzija sajta je namenjena da pruži prave odgovore, za razliku od samih linkova, i uvede elemenate zajednice koja pruža ljudske odgovore na subjektivna i složena pitanja.\nBeta ponuda je proizvod sa četiri nove funkcije, potpuni redizajn izgleda sa fokusom na označavanje aktuelnih pitanja zajednice, semantička pretragu sa odgovorima prikazanim na stranici, ogromna Q&A baze podataka i element zajednice koji je usmeren na članove koji daju odgovor na pitanja na osnovu svoje oblasti ekspertize. Kasnije se reflektuje Aardvark formula za pronalaženje odgovora na pitanja korisnika, a pokreće se kada korisnici kliknu na dugme "Pitajte zajednicu" koje se nalazi na desnoj strani stranice sa rezultatima.\nAsk.com trenutno može da računa na samo 2% tržišta pretrage u SAD, što je jednako 184,518,000 ukupne pretrage za jun 2010 godine, navodi se u Nielsen podacima. Menjanje pravca i strategije pretrage ima smisla za kompaniju ali stiče se dojam da se možda malo i zakasnilo sa ovim zaokretom.\nU 2010 godini smo videli tradicionalni Q&A model sajta kako doživljava uspeh sa Aardvark, koji je sada u vlasništvu kompanije Google, sa Quora i anonimnim pristupom korisnik-korisnik Q&A koji Formspring pruža. Čak i Facebook učestvuje u Q&A trendu sa funkcijom koja je već u fazi testiranja.\nEvolucija naše tehnologije, brz rast društvenog web-a i promene u ponašanju potrošača kada se radi o pretrazi, stavlja Ask na čelo onoga što verujemo da će biti Q&A kategorija vredna više milijardi dolara,\nnavodi predsednik Scott Garell.\nTagovi: ask, odgovori, pitanja, Q&A, strategija, zajednica


VREMENSKA PROGNOZA ZA DECEMBAR 2017: Evo kada će biti kiše i snega, a koliko sunčanih dana (GRAFIKON) | DNEVNE\nVreme do kraja 2017. godine – krajem druge i sredinom treće dekade meseca decembra, kao i poslednja dva dana u ovoj godini – meteorolozi predviđaju susnežicu ili sneg.\nZa početak poslednjeg meseca, 1. decembra padaće kiša, koja će u drugoj polovini dana preći u susnežicu, a zatim i sneg, uz formiranje snežnog pokrivača.\nTokom 3. i 4. decembra povremeno će padati sneg, dok se za 7, 8. i 9. dana poslednjeg meseca prognoziraju kiša, susnežica ili sneg.\nU periodu od 11. do 26. decembra uspostaviće se malo toplije vreme sa češćom pojavom padavina. Srednja dnevna temperatura vazduha biće iznad ili u granicama višegodišnjeg proseka (od 0ºS do 7ºS).\nJutarnja temperatura vazduha imaće vrednosti u intervalu od -3ºS do 4ºS, a najviša dnevna od 2ºS do 7ºS; početkom i sredinom druge dekade decembra i do 10ºS. Tokom većeg dela perioda prognozira se pojava kiše, dok se krajem druge i sredinom treće dekade decembra predviđa kiša, sunežica ili sneg.\nDo kraja decembra ima izgleda da će se uspostaviti prosečno hladno vreme sa češćom pojavom padavina, kao i sa srednjom dnevnom temperaturom vazduha u granicama višegodišnjeg proseka (od -2ºS do 3ºS). Jutarnja temperatura vazduha imaće vrednosti u intervalu od -4ºS do 1ºS, a najviša dnevna od 0ºS do 8ºS.\nOko 27. decembra padaće sneg, uz kratkotrajno formiranje snežnog pokrivača; oko 29. decembra kiša, koja bi poslednja dva dana decembra trebala biti praćena susnežicom ili snegom.


Prevodi sa srpskog na mađarski jezik - Audio verzija\nBesplatni online prevod sa srpskog na mađarski jezik\nZa online prevod sa srpskog na mađarski jezik ne garantujemo kvalitet. Prevod na ovaj način ne može biti 100% tačan. Najbolje je da se obratite našem najbližem centru za tačan prevod.\nDa li zbog činjenice da se teritorije naše dve zemlje graniče ili iz nekog drugog razloga, tek ne može se osporiti činjenica da Prevodilački centar Akademije Oxford ima veliki broj klijenata kojima su potrebni prevodi sa srpskog jezika na mađarski. I to se ne odnosi samo na prevođenje dokumenata, već i filmova, sajtova, tekstova i mnogih drugih sadržaja.\nA naš tim, osim prevodilaca koji su naročito usmereni na obradu sadržaja koji se odnose na mađarski jezik, čine i sudski tumači koji su od strane nadležnih državnih institucija ovlašćeni za overu svih dokumenata koji se prevode u navedenoj kombinaciji jezika. Da bi vam bilo jasnije koliko je uloga sudskog tumača važna u ovom slučaju, reći ćemo samo to da dokument koji je preveden sa srpskog jezika na mađarski, a ne sadrži njegov pečat, pred zakonom ne vredi apsolutno ništa. Ono što jednom prevedenom dokumentu daje važnost u pravnom smislu je sasvim sigurno pečat sudskog tumača, jer onaj dokument koji njega sadrži ima istu vrednost kao i originalan, uzevši u obzir da sudski tumač prilikom overavanja prevedenog sadržaja, prvo vrši njegovo upoređivanje sa originalom. Tek pošto se uveri da su u pitanju istovetna dokumenta, on stavlja svoj pečat kojim praktično navodi da je reč o dokumentu koji je veran originalu. Ako se, recimo dogodi da u fazi provere, odnosno upoređivanja dokumenata, sudski tumač utvrdi da među njima postoji značajno odstupanje, on je u obavezi da klijentu preporuči uslugu redakture sadržaja, koju će u optimalnom roku da izvrše lektori i korektori Akademije Oxford.\nIako je za mnoga dokumenta koja su klijentim potrebna prevedena sa našeg jezika na mađarski dovoljno uraditi ovu vrstu overe, postoje i one situacije kada se zahteva dodatna overa, koju klijenti mogu isključivo da izvrše u onim sudovima koji su za nju nadležni. Upravo iz tog razloga, što overa haškim Apostille pečatom spada u nadležnost sudskih organa, nijedan prevodilac i sudski tumač koji je u našem timu nema obavezu da daje klijentima informacije u vezi sa njom, mada će na svaki dostupan način pokušati da im olakša čitav postupak koji se odnosi na ovu vrstu overe. A kada kažemo čitav postupak mislimo najpre na činjenicu da klijent mora da pronađe koji sud u njegovom gradu je nadležan za overu Apostille pečatom, te potom treba da se raspita da li se zahteva i za njegov dokument, budući da se overa haškim pečatom zahteva samo za određena dokumenta. Uz sve to, klijent treba da dobije i vrlo važnu informaciju koja je vezana za sam postupak overe ovim pečatom, ako ju je potrebno izvršiti za njegov dokument. Taj postupak, u većini slučajeva ide u dva pravca, a pravovremenim informisanjem se maksimalno štedi vreme i trud, kao i novac, jer klijent tačno zna da li nosi prvo dokument našim stručnjacima na obradu ili, pak najpre ide u nadležni sud. Da budemo precizniji, u jednom slučaju se prvo dokument donosi u Prevodilački centar Akademije Oxford, kako bi prevodioci i sudski tumači izvršili svoj deo posla, odnosno preveli i overili ovakav dokument, a onda ga klijent nosi u nadležni sud, gde se na njega stavlja Apostille pečat. Druga situacija kreće od suda, gde se dokument overava haškim pečatom, a onda naši stručnjaci prvo prevode i sadržinu dokumenta i Apostille pečata, te takav dokument na kraju overava i sudski tumač svojim zvaničnim pečatom.\nKod nas možete dobiti prevod svih dokumenata, kako ličnih, tako i poslovnih, ali i onih dokumenata koja se predaju nadležnim službama kada je to potrebno, te građevinske projekte, medicinsku, tendersku i tehničku dokumentaciju, kao i sva dokumenta vezana za oblast nauke.\nSa srpskog jezika na mađarski prevodimo izvode iz matičnih knjiga rođenih, ali i venčanih i umrlih, to jest krštenicu, venčani list i umrlicu, te ličnu kartu, uverenje o državljanstvu, pasoš, radnu dozvolu, potvrdu o prebivalištu, saobraćajnu i vozačku, kao i dozvolu za boravak, ali i sve vrste izjava, saglasnosti, potvrda i uverenja (potvrda o stalnom radnom odnosu, uverenje o nekažnjavanju, potvrda o stanju računa u banci, uverenje o neosuđivanosti, potvrda o visini primanja, uverenje o nekažnjavanju, saglasnost za zastupanje i druge).\nTakođe, na vaš zahtev sa srpskog jezika na mađarski prevodimo i statute i osnivačke akte preduzeća, rešenje o osnivanju pravnog lica, bilanse uspeha i stanja, revizorske i godišnje izveštaje, poslovne odluke i ugovore, fakture, licence, sertifikate, kao i sve vrste sudskih presuda, žalbi, tužbi i rešenja, punomoćja, tekovine Evropske Unije i sva ostala akta koja su vezi sa sudstvom.\nUkoliko vam je potrebno, naši prevodioci i sudski tumači će obraditi i sva dokumenta koja se predaju nadležnim službama, a tiču se oblasti obrazovanja. Između ostalih, sa srpskog jezika na mađarski prevode i: diplomu i dodatak diplomi, uverenje o položenim ispitima, prepis ocena, svedočanstva završenih razreda osnovne i srednje škole, nastavne planove i programe fakulteta, uverenje o redovnom školovanju i sva dokumenta i ostale sadržaje koji su vezani za oblast obrazovanja, ali i nauke. Pod tim prvenstveno mislimo na naučne radove, te rezultate naučnih istraživanja i patente, odnosno diplomske i seminarske radove.\nUz prevod medicinske dokumentacije, prevodilac i sudski tumač koje angažujete će po najpovoljnijim uslovima sa srpskog jezika na mađarski da urade prevod i građevinske, ali i tehničke i dokumentacije za tender. Pored prevoda specifikacija farmaceutskih proizvoda i uputstava za lekove i karakteristike proizvoda, prevodimo i lekarske nalaze, uputstva za rukovanje, laboratorijske analize tehničkih uzoraka, kao i sva ostala dokumenta koja se odnose na ma koju od navedenih oblasti.\nVrlo je važno da napomenemo i to da su klijenti dužni da poštuju propisana pravila koja se odnose na slanje dokumenta za koje je potrebno izvršiti prevođenje sa srpskog jezika na mađarski. Samim tim što je uobičajen zahtev da se dostave i originali na uvid, jasno je da se način slanja dokumenata i ostalih sadržaja razlikuje, jer sve one materijale za koje se ne vrši overa, klijenti mogu da dostave i putem mejla, čime maksimalno štede svoj novac, ali i vreme i trud. A dokumenta za koja im je potreban prevod mogu da pošalju preko “Pošte Srbije”, preporučeno, odnosno putem kurirske službe na adresu najbliže poslovnice Akademije Oxford ili da ih lično donesu.\nŠto se tiče preuzimanja prevedenih materijala, princip je vrlo sličan, pa sve one sadržaje za koje se ne vrši overa možemo da pošaljemo na mejl, a prevedena dokumenta klijenti ili dobijaju na adresu koju navedu ili ih preuzimaju lično. Ako žele da ih pošaljemo na određenu adresu, moraju da budu informisani da se ta usluga naplaćuje nezavisno od prevođenja i overe dokumenata i to u skladu sa cenom koju odredi kurirska služba koja dostavu i vrši.\nSvi klijenti koji imaju potrebu da dobiju dokumenta prevedena sa srpskog jezika na mađarski jako brzo, najpre moraju da obaveste naše stručnjake o tome, te da ih u što kraćem roku dostave skenirane na naš mejl. Naravno, i pored toga, oni su u obavezi da dostave originale na uvid i to na ma koji od opisanih načina, stim što je u ovom slučaju od izuzetne važnosti poštovanje roka koji zadaju klijenti, pa je preporuka i da nam originale na uvid dostave na najbrži mogući način.\nSvako kome su potrebni prevodi tekstova različite složenosti, dužine i tematike ih, takođe može dobiti kod nas. A budući da su naši stručnjaci već dugo u ovom poslu, slobodno možemo da kažemo da im apsolutno nijedna tema nije strana. A sa srpskog jezika na mađarski prevodimo i udžbenike, te dela poezije i proze, kao i romane i beletristiku, ali i članke iz novina i sadržinu ilustrovanih, stručnih, dečijih i ostalih vrsta časopisa.\nPored toga, prevodimo i audio, odnosno video materijale koje na zahtev klijenata i sinhronizujemo, odnosno titlujemo. Osim igranih, animiranih, crtanih i dokumentarnih filmova, sa srpskog jezika na mađarski prevodimo i reklamne poruke, serije, ali i zabavne, obrazovne, informativne, dečije i sve druge vrste emisija.\nPrevodilački centar Akademije Oxford u svom timu ima i one stručnjake čija specijalnost su prevodi web sadržaja, te sem sajtova, sa srpskog jezika na mađarski prevodimo i sadržinu internet prodavnica i web kataloga, bez obzira da li je reč o proizvodima ili uslugama i ma kako ovi sadržaji bili kompleksni. U slučaju potrebe, naši prevodioci i sudski tumači će prevesti i softvere, to jest bilo koji program ili aplikaciju koju želite. Podrazumeva se da tokom postupka prevođenja ovakvih sadržaja, naši stručnjaci naročitu pažnju obraćaju na primenu SEO pravila (Search Engine Optimisation), koja igraju ključnu ulogu u boljem pozicioniranju prevedenih internet sadržaja.\nA sa srpskog jezika na mađarski prevodimo i sve one materijale koji su vezani za oblast reklamiranja, kao što su plakati, flajeri, brošure, katalozi, PR tekstovi, a čak prevodimo i vizit kartice i sve to po najpovoljnijim uslovima na tržištu. Imajte na umu i činjenicu da svaki prevodilac i sudski tumač koji je u našem timu zadužen za prevođenje reklamnih materijala, iza sebe ima visok nivo iskustva i dovoljno profesionalnih znanja da može da prevede ove sadržaje na adekvatan način, kao i da određenu reklamnu poruku maksimalno prilagodi kontekstu i pravilima ciljanog jezika, što je u ovom slučaju mađarski.\nSem usluga koje smo pomenuli, a koje se odnose na prevođenje u pisanom obliku, naši prevodioci i sudski tumači će izvršiti i usmeno prevođenje sa srpskog jezika na mađarski kada je to potrebno. Osim za simultano, oni su specijalizovani i za prevođenje uz pomoć šapata i konsekutivno, a koju ćete vrstu prevoda odabrati isključivo zavisi od koncepta samog događaja za koji želite da ih angažujete. U jedno možete da budete sigurni: za bilo koju od opcija da se odlučite, svaki prevodilac i sudski tumač koji je bude vršio će maksimalno ispoštovati i vaše zahteve, kao organizatora i koncepciju samog događaja, tako da će svi učesnici apsolutno biti zadovoljni pruženom uslugom. Takođe, kada se za neki događaj zahteva usluga ove vrste prevoda, možemo da vam ponudimo po vrlo povoljnim cenama i iznajmljivanje opreme za simultano prevođenje.\nPrevođenje filmova svih žanrova sa srpskog jezika na mađarski\nOsim što prevodioci i sudski tumači koji čine tim Akademije Oxford obrađuju filmove svih žanrova (animirani, dokumentarni, crtani, igrani), sa srpskog na mađarski jezik prevodimo i sadržinu informativnih, obrazovnih, dečijih i svih drugih vrsta emisija, kao i reklamne poruke i serije.\nPosebno smo ponosni na činjenicu da su u našem timu titleri, te grupa stručnjaka specijalizovanih za sinhronizaciju svih video i audio materijala koje naši stručnjaci prevedu sa našeg na mađarski jezik, tako da klijenti dobijaju materijal koji je kompletno obrađen i koji mogu da plasiraju gde god žele (u bioskopu, na televiziji, internetu, radiju).\nPored toga, prevodimo i sve vrste tekstova, bez obzira o kojoj temi da je reč, te da li su u pitanju sadržaji namenjeni javnosti ili je, pak reč o tekstovima koji su isključivo namenjeni stručnim krugovima. Što se tema tiče, slobodno možemo da kažemo da naši prevodioci i sudski tumači obrađuju tekstove čija tema može da bude vezana baš za bilo koju oblast, jer osim visokih kvalifikacija u okviru prevodilačke struke, oni imaju i posebno bogato poznavanje opšte kulture i informisani su o mnogim segmentima, tako da će lako savladati ma koju temu. Filozofija, politika, ekonomija, menadžment, psihologija, ekologija i zaštita životne sredine, medicina, finansije, nauka, komunikologija, bankarstvo, marketing, građevinska industrija, farmacija, informacione tehnologije i sociologija su samo neke od oblasti za koje može da bude vezana tema tekstova koje će naši stručnjaci na zahtev klijenata da prevedu sa srpskog na mađarski jezik.\nUzevši u obzir da je reč o sadržajima za koje nije potrebno izvršiti uslugu overe od strane sudskog tumača, klijenti imaju mogućnost da nam ih jednostavno pošalju skenirane na mejl. A na isti način mogu da dobiju i prevedene materijale, te da maksimalno pojednostave čitav proces i time uštede vreme i sebi i nama.\nPrevodi marketinških materijala sa srpskog na mađarski jezik\nOsim toga, sa srpskog na italijanski jezik prevodimo i one materijale koji spadaju u domen reklamiranja. A pod tim najpre mislimo na reklamne letke i flajere, te brošure i kataloge, ali i PR tekstove, vizit kartice i plakate, kao i sve druge vrste materijala koji se koriste za reklamiranje.\nSvaki prevodilac i sudski tumač koji je dužan da izvrši prevođenje ove vrste sadržaja sa srpskog jezika na mađarski, osim stručnih kvalifikacija ima sasvim dovoljno iskustva, tako da će da pronađe najbolji način za prenošenje određene reklamne poruke, koja se često nalazi skrivena u mnogim od pomenutih materijala. Na taj način će u potpunosti ispuniti očekivanja profesionalnog prevoda reklamnih sadržaja, jer će upravo prilagođavanjem reklamne poruke na ciljani, odnosno mađarski jezik oni uspeti da određeni proizvod ili uslugu koja se reklamira prezentuju na pravi način potencijalnim kupcima, odnosno korisnicima, kojima je maternji jezik mađarski.\nNapominjemo i to, da sem dokumenata koja se podnose nadležnim službama, a posebno se tiču oblasti obrazovanja (svedočanstva završenih razreda osnovne i srednje škole, nastavni planovi i programi fakulteta, uverenja o položenim ispitima, prepisi ocena, potvrde o redovnom školovanju, diplome i dodaci diplomi), sa srpskog jezika na mađarski prevodimo i diplomske i seminarske radove, ali i naučne patente, rezultate naučnih istraživanja, kao i naučne radove. Nemojte da vas brine njohova dužina ili složenost, jer svaki sudski tumač i prevodilac koji se angažuje za njihovu obradu odlično zna svoj posao, tako da će vam u optimalnom roku ponuditi izuzetno kvalitetno obrađene sadržaje ove vrste.\nNaši prevodioci i sudski tumači će, u skladu sa zahtevima klijenata da prevedu i različite vrste internet sadržaja, poput online kataloga i prodavnica, ali i web sajtove i softverske programe, odnosno aplikacije. Imajte na umu da svaki prevodilac i sudski tumač koji vrši uslugu prevoda ove vrste sadržaja sa srpskog jezika na mađarski vodi računa i o primeni SEO pravila (Search Engine Optimisation), čime određenom web sadržaju daje priliku da bude još bolje plasiran prilikom pretrage, što znači da će vlasnici tako prevedenih materijala imati višestruku korist od ove usluge, uzevši u obzir da će mnogo veći broj potencijalnih klijenata moći da se upozna sa njihovim poslovanjem.\nPrevođenje knjiga sa srpskog jezika na mađarski\nKod nas možete dobiti i prevod knjiga svih vrsta sa srpskog na mađarski jezik, a osim udžbenika prevodimo i književna dela. To znači da sem romana i beletristike, prevodimo i prozu, ali i dela poezije i to u relativno kratkim rokovima i po, sigurno najpovoljnijim cenama.\nUzevši u obzir da su u timu Akademije Oxford i oni stručnjaci čija specijalnost je radaktura, odnosno lektura i korektura već prevedenih sadržaja, to na vaš zahtev obrađujemo i ovakve materijale. Bez obzira iz kog razloga da niste zadovoljni kvalitetom već prevedenih sadržaja, možete biti uvereni da će naši lektori i korektori izvršiti ovu uslugu maksimalno profesionalno, tako da će čak i onaj klijent koji ima izuzetno visoke zahteve biti zadovoljan kvalitetom njihovog rada.\nPored toga, nudimo vam mogućnost angažovanja stručnjaka u oblasti usmenog prevođenja sa srpskog na mađarski jezik. Svaki prevodilac i sudski tumač koji obavlja ovu uslugu je na prvom mestu profesionalac, a samim tim što iza sebe ima godine iskustva, te sate i sate usmenog prevođenja na događajima različite vrste, jasno je da će svoj posao uraditi kvalitetno, te da će svi učesnici događaja biti oduševljeni pruženom uslugom, jer je nama kvalitet na prvom mestu.\nSimultano, konsekutivno i prevođenje uz pomoć šapata su usluge koje pružamo svim zainteresovanim klijentima, a u slučaju potrebe vršimo i iznajmljivanje opreme za simultano prevođenje.\nNe zaboravite da ja najvažnije da nam na vreme dostavite sve informacije koje se odnose na događaj za koji vam je potrebno usmeno prevođenje sa srpskog na mađarski jezik, kako bi članovi našeg tima mogli da prilagode ponudu konceptu samog događaja i time vam omoguće da izvučete maksimum iz pružene usluge. Zato je bitno da nam na dogovoren način pošaljete informacije o broju učesnika, te samoj organizaciji događaja, odnosno njegovom trajanju, a svakako je dobro i da posedujemo informacije o samom prostoru u kome je planirano da bude održan.\nPrevođenje ličnih dokumenata sa srpskog na mađarski jezik\nUverenje o državljanstvu, lična karta, izvod iz matične knjige rođenih (krštenica), pasoš, potvrda o prebivalištu, izvod iz matične knjige umrlih (umrlica), saobraćajna dozvola, dozvola za boravak, radna dozvola, venčani list (izvod iz matične knjige venčanih) i vozačka dozvola, su samo neka od ličnih dokumenata koja će na vaš zahtev da obrade prevodioci i sudski tumači Akademije Oxford, te da ih prevedu sa srpskog jezika na mađarski, a zatim i overe, kako bi vam pružili dokument koji je sa stanovišta prava potpuno validan kao i bilo koji drugi originalan dokument.\nTakođe, prevodimo i sva ona dokumenta koja se tiču poslovanja preduzetnika ili neke kompanije, a klijenti nam se najčešće obraćaju sa zahtevom za prevođenje rešenja o osnivanju pravnog lica, te revizorskih i godišnjih izveštaja sa srpskog jezika na mađarski. Naravno, prevodilac i sudski tumač će na vaš zahtev da prevedu i sva ostala dokumenta ove vrste, poput: bilansa stanja, faktura, poslovnih odluka, osnivačkog akta preduzeća, bilansa uspeha, statuta preduzeća, poslovnih ugovora, te različitih licenci i sertifikata.\nU ma kojoj poslovnici Akademije Oxford vas očekuju i prevodi različitih saglasnosti, izjava, potvrda i uverenja, kao što su na primer: uverenje o nekažnjavanju, potvrda o stanju računa u banci, potvrda o stalnom zaposlenju, saglasnost za zastupanje, potvrda o slobodnom bračnom stanju, uverenje o neosuđivanosti, potvrda o visini primanja, te sva ostala dokumenta koja se podnose nadležnim službama u mnogim situacijama.\nJedna smo od retkih institucija čiji prevodioci i sudski tumači imaju dovoljno znanja i iskustva da prevedu sa srpskog jezika na mađarski i tekovine Evropske Unije, a obrađujemo i sve vrste sudskih rešenja, žalbi, tužbi, presuda i odluka, te punomoćja, ali i sva ostala pravna akta.\nA sa srpskog jezika na mađarski prevodimo i dokumentaciju za tender, građevinsku i tehničku dokumentaciju, ali i medicinsku. Uz prevođenje građevinskih projekata i laboratorijskih analiza tehničkih uzoraka, prevodimo i uputstva za rukovanje, lekarske nalaze, specifikacije farmaceutskih proizvoda, uputstva za lekove i karakteristike proizvoda, kao i sva dokumenta o medicinskim proizvodima, odnosno sve ostale sadržaje koji imaju veze sa oblašću medicine i farmacije, te građevinske industrije.\nKako je prevođenje dokumenata specifičan postupak, budući da se uz prevod zahteva i njegova overa od strane sudskog tumača, da bi preveden dokument mogao da se koristi u praksi, odnosno preda bilo kojoj službi, to je izuzetno važno da klijent bude upoznat sa čitavim procesom, jer je neophono da ispoštuje najpre princip slanja, a onda i da na vreme dobije informaciju o overi haškim Apostille pečatom.\nNaime, sudski tumač ima zakonom propisanu obavezu da pre stavljanja pečata na dokument koji je preveden sa srpskog jezika na mađarski izvrši njegovo upoređivanje sa originalom, te je iz tog razloga neophodno da klijenti donesu ili pošalju i originalna dokumenta na uvid. Jedino ukoliko su u pitanju istovetni dokumenti, sudski tumač stavlja svoj pečat, odnosno potvrđuje da je prevod isti kao i original. A ako se dogodi da postoje odstupanja, te da se ova dva dokumenta razlikuju, dužan je da ne overi takav dokument, a da klijentu ponudi uslugu redakture, koju vrše stručnjaci - lektori i korektori Akademije Oxford.\nZato se i razlikuje način slanja dokumenata i drugih sadržaja za koje se ne vrši overa, a koje klijenti mogu da pošalju i u elektronskoj formi, te time bitno uproste čitav proces. Međutim, dokumenta mogu da donesu lično u jednu od preko 20 naših poslovnica, to jest mogu da ih pošalju preko kurirske službe ili “Pošte Srbije” (isključivo preporučeno) na adresu naše poslovnice.\nNakon što prevodioci i sudski tumači završe svoj deo posla, klijenti preuzimaju dokumenta lično ili ih dobijaju na adresu koju navedu. Ali, ovom prilikom naglašavamo da se usluga slanja prevedenih dokumenata na ovaj način naplaćuje prema važećem cenovniku kurirske službe koja je zadužena za njeno izvršenje, uzevši u obzir da nije uračunata u cenu prevođenja, odnosno overe.\nHitan prevod, koji podrazumeva prevođenje dokumenata sa srpskog jezika na mađarski za vrlo kratak vremenski period, daje priliku klijentima da prvo pošalju skenirana dokumenta na naš mejl, a naknado dostave na uvid originale, prema pravilima procedure, jer tako omogućuju da prevodilac i sudski tumač ispune njihova očekivanja, te im dostave prevedene sadržaje u roku koji su naznačili. Međutim, nemojte da zaboravite da je ovde reč o izuzetno kratkim rokovima, te da je brzina ključna za uspešnost, pa posebno vodite računa o tome prilikom dostave originala na uvid.\nPostoji još jedna vrlo bitna stvar koja može da utiče na dužinu procesa obrade dokumenata. Haški Apostille pečat je vrsta overe koja se vrši samo za određena dokumenta, a za njeno izvršenje su zaduženi određeni sudovi u našoj zemlji, tako da prevodioci i sudski tumači Akademije Oxford nemaju obavezu da informišu klijente o ovoj vrsti overe, već je svaki klijent ponaosob dužan da se prvo raspita u nadležnoj isntituciji i to o dve stvari. Prvo, da sazna da li je ova vrsta overe zahtevana i za njegov dokument, pa ako jeste, treba da sazna i na koji način se ona vrši baš za taj dokument. Iako smo vas možda malo zbunili, stavr je zapravo vrlo jednostavna: dva najčešća načina overe Apostille pečatom podrazumevaju, sa jedne strane da se prvo radi prevod i overa sudskog tumača, a onda se dokument nosi u sud na overu haškim pečatom, dok sa druge strane postoje i ona dokumenta za koja se prvo vrši overa Apostille pečatom, a onda se takav dokument dostavlja nama, kako bi ga prevodilac i sudski tumač prvo preveli, a onda sa srpskog jezika na mađarski preveli i haški pečat, te na kraju tako obrađen dokument i overili.\nPoslovnica srpski na mađarski mađarski na srpski\nza mađarski jezik


Večeras odluka o preostala dva učesnika EURO-a 2016. u Francuskoj – Magazin Plus\nHome/Večeras odluka o preostala dva učesnika EURO-a 2016. u Francuskoj\nPosljednja dva susreta baraža za Evropsko nogometnog prvenstvo 2016. godine u Francuskoj bit će odigrana večeras, nakon čega će biti poznate 24 reprezentacije učesnice EURA.\nSelekcija Slovenije u Mariboru od 20.45 sati dočekuje Ukrajinu, koja je u prvom meču u Lvivu slavila rezultatom 2:0. U isto vrijeme u Kopenhagenu igraju Danska i Švedska. Šveđani su u prvom susretu u Solni pobijedili 2:1.\nPlasman na Evropsko prvenstvo, preko baraža, već su izborile selekcije Mađarske i Irske. Mađari su u dva meča dodatnih kvalifikacija bili bolji od Norvežana, dok su Irci eliminirali Bosnu i Hercegovinu, pobjedom 2:0 u Dablinu.\nŽrijebanje grupa Evropskog prvenstva bit će obavljeno 12. decembra u Parizu.


Avion Er Srbije će sutra iz Pariza vratiti naše građane koji žele da se vrate u zemlju. Avion A319 bi trebalo da sleti na beogradski aerodrom u popodnevnim časovima.\nReč je o specijalnom letu, ali troškove povratka neće snositi Vlada Srbije već sami građani, rečeno je Tanjugu u srpskoj aviokompaniji.\nEr Srbija će tokom naredne sedmice organizovati ukupno pet letova za gradove EU kojima će građani Srbije, koji žele da se vrate, moći to da urade pre 18. maja kada se uspostavljaju redovne linije Er Srbije za određene destinacije, najavio je ranije ministar spoljnih poslova Ivica Dačić.\nAVIONI „ER SRBIJE” NON-STOP U VAZDUHU Danas stižu srpski državljani iz Moskve i Bratislave, a najveći avion noćas odleteo po pomoć u Šangaj\nDačić: "Er Srbija" danas vraća Srbe iz Dubaija, sutra sa Malte, iz Nemačke se vratilo 40 MEDICINSKIH RADNIKA\nEVAKUISANI SRPSKI DRŽAVLJANI IZ BERLINA I FRANKFURTA! Još 144 putnika sletela na beogradski aerodrom\nU ponedeljak, leti avion za Pariz, u utorak za Frankfurt, u sredu za Beč, a u četvrtak za Frankfurt i u petak za Cirih.\nVlada Srbije je, kako je rekao, od početka epidemije virusa korona, uvođenja vanrednog stanja i zatvaranja granica, vratila u zemlju oko 15.000 ljudi koji su bili zarobljeni na aerodromima, na službenim putovanjima, studente, đake, turiste i da je za njih prevoz bio besplatan.\nEr Srbija je, takođe, najavila da će od 18. maja obnoviti u ograničenom obimu redovan putnički saobraćaj, uz povećanje broja letova u okviru reda letenja od 1. juna 2020.


Prevod sa srpskog na japanski jezik i overa kod sudskog tumača\nPrevod sa srpskog na japanski jezik: sa ili bez overe sudskog tumača\nJedan od najčešće traženih usluga prevođenja u agenciji BGprevodi jeste upravo prevod sa srpskog na japanski jezik, nezavisno da li je samom prevodu potrebna overa sudskog tumača ili ne.\nJedna od ključnih odlika prevoda sa srpskog na japanski oslikava se u tome da veliki broj prevodioca i sudskih tumača jesu i sami izvorni govornici navedenih jezika.\nTakođe, interesantna činjenica je i to da je u slučaju prevoda sa srpski na jezik, usluga sudskog tumača ključna pošto sam dokument koji je “samo” preveden sa srpskog na japanski jezik bez overe kod sudskog tumača, u zakonskom smislu nema nikakvu vrednost.\nTipovi prevoda sa srpskog na japanski jezik\nA sa aspekta poslovnog prevoda sa srpskog na japanski jezik godinama unazad prevodimo:\nTakođe, na zahtev kijenata, uspešno prevodimo sa srpskog jezika na japanski i diplome i dodatke diplomi, svedočanstva, kao i razna tipova uverenja. Osim navedenih usluga, pružamo i usluge prevoda diplomskih i seminarskih radova, kao i prevode naučnih i stručnih objava radova.\nSudski tumač kod prevoda sa srpskog na japanski jezik: obavezan ili ne?\nJedna od ključnih informacija za svakog pojedinca ili kompaniju koja ima potrebu za prevodom bilo kog dokumenta sa srpskog na japanski jezik jeste i to da je neophodno da i sam prevedeni dokument bude overen pečatom sudskog tumača koji je i zvanično ovlašćen od strane nadležnih državnih institucija za obavljanje ovog posla.\nBGprevodi u sklopu svoje usluge prevođenja sa srpskog na japanski jezik svojim klijentima obezbeđuje i usluge overe dokumenata kod sudskog tumača. Na ovaj način rada sam dokument postaje i zakonski punovažan u svakom smislu.\nJedini potreban preduslov za izvršenje ovog tipa usluge je da sam klijent donese original na uvid, kako bi se sudski tumač, nakon prevoda sa srpskog na japanski, uverio da prevod nije izmenio suštinu originala.\nŽelite da saznate koliko bi koštao vaš prevod sa srpskog na japanski jezik?


Arhiva - Pemijerka Srbije Ana Brnabić, 8. juli 2020 (Foto: Rojters, Marko Đurica)\nPremijerka Srbije Ana Brnabić izjavila je u petak popodne da je u protekla 24 sata od koronavirusa preminulo 18 osoba, da je 130 osoba na respiratotima i da je novozaraženih 386 od 8.646 testiranih.\nU ovom trenutku je najkritičnija situacija u Beogradu, potom Šapcu, Kragujevacu i Novom Pazaru, rekla je Ana Brnabić na konferenciji za novinare.\nNove mere u Beogradu stupile na snagu, ponovo kreću konferencije Kriznog štaba\nOd petka ujutro, u Beogradu su na snazi nove mere za sprečavanje širenja koronavirusa, kojima je zabranjeno organizovano javno okupljanje više od 10 ljudi, u zatvorenim prostorima i na otvorenom, ograničen broj ljudi u zatvorenom prostoru na jednu osobu na četiri kvadratna metra, a svi zatvoreni objekti moraće da obustave rad u 21 čas.\nSituacija u Novom Pazaru, prema informacijama od petka prepodne, se malo smiruje, ali koordinator Regionalnog kovid centra Mirsad Đerlek ističe da moraju biti spremni na iznenadni talas.\nĐerlek je rekao za TV Prva izjavio je da je tokom noći deset osoba preminulo od posledica koronavirusa i da je reč o osobama starijim od 75 godina.\nOn je rekao da je više od 80 osoba izlečeno, odnosno da je trenutno u bolnici 290 pacijenata u odnosu na 370 koliko je bilo prethodnog dana.\nNa Kosovu je u poslednja 24 sata umrlo osam osoba, dok je novoinficiranih 207, saopšteno je iz Instituta za javno zdravlje u Prištini, prenosi FoNet.\nU Pčinjskom okrugu radi pet kovid bolnica - četiri u Vranju, jedna u Surdulici.\nDirektorka Zavoda za javno zdravlje u Vranju Svetlana Stojanović rekla je za RTS da je epidemiološka situacija u Pčinjskom okrugu i dalje nepovoljna. Prema njenim rečima, pored obolelih, raste broj i umrlih, pa je u Vranju registrovan 21 smrtni slučaj, u Surdulici su preminule dve osobe, a u Vladičinom Hanu jedna.\nPacijenti sa težim simptomima, koji nisu oboleli od kovida 19, biće upućivanju u bolnice u Valjevu, Loznici i Sremskoj Mitrovici. Dragana Radojčić iz Zavoda za javno zdravlje u Šapcu navodi da je u četvrtak testirano 140 ljudi, među kojima je bilo 97 pozitivnih.\nOd ponedlejka ponovo redovno obraćanje Kriznog štaba\nKrizni štab Vlade Srbije za sprečavanje širenja bolesti Kovid 19 ponovo će se od ponedeljka svakodnevno, u 15 sati, obraćati javnosti.\nNije precizirano kako će biti organizovane konferencije za novinare koje su u jednom trenutku održavane bez prisustva medija.\nŠtab je do 3. maja održavao svakodnevne konferencije za novinare na kojima su njegovi članovi iznosili nove podatke o broju obolelih i umrlih od posledica infekcije korona virusom, podsećaju mediji.\nPočetkom maja, podseća FoNet, bilo saopšteno da zbog "manjeg interesovanja i potrebe" više neće biti organizovane konferencije već će podaci biti objavljivani na sajtu Ministarstva zdravlja - covid19.rs.\nRadovanović: Saopštiti istinu\n"Pogotovo ne bih da vadim kestenje kada je situacija postala ovako dramatična", izjavio je on za portal Nova.rs i ocenio da je situacija "zapuštena" iz političkih razloga.\n"Nemam ni interes ni želju, ne pada mi na pamet da se uključujem, jedini razlog zbog kojeg sam se javljao je da se sazna istina", poručuje Radovanović.


Vesti iz BCBP, Najbolje iz BCBP u 2014. godini\nVaša lokacija / Beogradski centar za bezbednosnu politiku / Aktivnosti / Vesti iz BCBP / Najbolje iz BCBP u 2014. godini /\nNajbolje iz BCBP u 2014. godini\nDatum: 31. decembar 2014.\nPoboljšanje bezbednosnih politika, povećanje odgovornosti institucija i podsticanje dijaloga o ključnim izazovima reforme sektora bezbednosti u Srbiji i regionu obeležili su rad istraživačkog tima BCBP u 2014. godini.\nBCBP je u 2014. godini potvrdio da je vodeća organizacija u regionu u istraživanju i zagovaranju odgovornosti i borbe protiv korupcije u sektoru bezbednosti, kao i unapređenja bezbednosti po meri građana kroz partnerski pristup bezbednosti na lokalu.\nNastavili smo da aktivno doprinosimo procesu pregovora o pristupanju Srbije Evropskoj uniji, kao i unapređenju srpsko-albanskih odnosa. Otvorili smo prostor za diskusiju o globalnim bezbednosnim izazovima, kao i ulozi Srbije i regiona u njihovom rešavanju. Možda i najveći uspeh je činjenica da smo u aktivnosti uključili i brojne lokalne organizacije civilnog društva.\nBCBP u brojkama\nU 2014. godini objavili smo oko 40 specijalizovanih publikacija, organizovali i učestvovali u više od 50 javnih događaja, treninga i obuka preko 500 puta se pojavili u domaćim, regionalnim i internacionalnim medijima, mentorisali oko dvadeset stranih i domaćih stažista i gostujućih istraživača/ica, poreknuli nova partnerstva sa drugim OCD iz Srbije i regiona.\nNa poslednjoj globalnoj listi najprestižnijih nezavisnih istraživačkih centara BCBP je u tri kategorije svrstan među najbolje u regionu i na svetu. Na listi najboljih iz Centralne i Istočne Evrope smo ušli u top 20, na listi najboljih na svetu koji se bave odbranom i nacionalnom bezbednošću smo u top 30, a među istraživačkim centrima koji se bave spoljnom politikom i međunarodnim odnosima smo u top 40 na svetu. Rezultati za 2014. godinu biće objavljeni 22. Januara 2015.\nBorba protiv korupcije kao podstrek reforme\nTokom cele 2014. godine BCBP je kontinuirano skretao pažnju domaće i međunarodne javnosti na tokove i izazove sistemske borbe protiv korupcije u policiji, vojsci i službama bezbednosti. Diskusiju o rizicima od korupcije u policiju smo vodili širom Srbije, a izrađene su i studije slučajeva u šest gradova iz unutrašnjosti. To je bio svojevrstan uvod u sveobuhvatnu analizu integriteta sektora bezbednosti Srbije. Uspeli smo da pokrenemo dijalog o reformi bezbednosno-obaveštajnog sistema i uklažemo na problem partijskog kadriranja u službama. Potvrda kredibiliteta BCBP u oblasti procene integriteta je i činjenica da je Transparency International po drugi put, na otvorenom konkursu, odabrao naš istraživački tim da radi procenu integriteta Ministarstva odbrane i Vojske Srbije, kao deo Globalnog indeksa koji će biti objavljen početkom 2015.\nUključivanje u proces pregovora\nPreporuke BCBP za sprečavanje curenja informacija o policijskim istragama, jačanje unutrašnje kontrole u MUP, kao i da BIA prepusti liderstvo u krivičnim istragama policiji našle su se u screening izveštajima, tj. u analitičkim pregledima usklađenosti pravnog okvira za EU tekovinama za poglavlja 23 (Pravosuđe i osnovna prava) i 24 (Pravda, sloboda i bezbednost). Ove praktične politike, pored ostalih, BCBP je aktivno zagovarao kao član koalicije prEUgovor, koordinator Radne grupe za poglavlje 24 u Nacionalnom konventu o Evropskoj unijii i vodeća organizacija SEKO za oblast pravde i unutrašnjih poslova. Pokrenuli smo inicijativu za transparentnost procesa pregovora o pridruživanju EU i dosledno omogućavanje učešća građanskog društva. Više od 50 OCD je podržalo zahtev BCBP da MUP objavi Nacrt akcionog plana za poglavlje 24.\nNa regionalnom planu najviše smo radili na unapređenju srpsko-albanskih odnosa kroz povećanje saradnje bezbednosnih zajednica. Ubrzo nakon potpisivanja Briselskog sporazuma, razmenom istraživača sa partnerskom organizacijom sa Kosova, Kosovskim centrom za bezbednosnu politiku sproveli smo terensko istraživanje integracije srpskih policajaca na severu Kosova i Albanaca na jugu Srbije. Letnja škola bezbednosne politike uspostavila je dijalog u trouglu Beograd-Priština-Tirana koji još uvek traje i doprinosi prevazilaženje konflikta i boljim odnosima u regionu. Učesnica iz Albanije je prva pokrenula u svojoj zemlji sakupljanje pomoći za saniranje posledica poplava u Srbiji, Bosni i Hercegovini i Hrvatskoj.\nNove teme istraživanja\nBCBP je reagovao na majske poplave skupljanjem pomoći za ugrožene građane i slanjem poziva za uplaćivanje pomoćisvim međunarodnim partnerima. Odmah nakon nepogoda, BCBP je uradio istraživanje funkcionalnosti sistema zaštite i spasavanja. To će biti osnova zagovaranja promena u sprovođenju politika iz ove oblasti. Tokom 2014. je sprovedeno i prvo regionalno istraživanje civilnih kapaciteta za učešće u mirovnim misijama. I u ovoj oblasti smo donosiocima odluka predočili niz mera za unapređenje stanja. U saradnji sa Stalnom konferencijom gradova i opština pokrenuli smo istraživanje bezbednosti na lokalu u kome smo građane zamolili da ocene bezbednost u svojim mestima. Rezultate ćemo analizirati i predstaviti u narednoj godini.\nBCBP je četvrtu godinu za redom ko-organizovao Beogradski bezbednosni forum, glavni skup za razmatranje regionalnih tema u globalnom kontekstu i za dovođenje globalnih tema na Balkan. Ovaj skup je u Beograd doveo više stotina eksperata, političara i predstavnika akademskih i organizacija civilnog društva, i privukao enormnu pažnju medija. Poruka četvrtog Foruma, da Srbija može doprineti pronalaženju rešenja za tekuću evropsku krizu tako što će pospešiti dijalog EU i Rusije, postala je deo zvaničnog diskursa Vlade Srbije predsedava OEBS-om tokom 2015. BCBP je zajedno sa Ženama u međunarodnoj bezbednosti iz SAD okupio veliki broj vrhunskih istraživača, praktičara i kreatora javnih politika u Beogradu i Vašingtonu povodom izrade indikatora za primenu UN Rezolucije 1325 - Žene, mir i bezbednost u vojim operacijama zemljama članicama i partnerima NATO.\nŠirenje znanja i deljenje iskustava\nNovinarke i novinari iz redakcija šest nacionalnih i sedam lokalnih i regionalnih medijskih kuća učestvovali su na treninguza istraživanje korupcije u policiji, vojsci i službama bezbednosti. Rezultat treninga bilo je 11 objavljenih tekstova, radio i TV priloga. Pored toga, BCBP je tokom godine organizovao niz treninga na temu rodne ravnopravnosti u sektoru bezbednosti u Srbiji. Tokom 2014. godine,BCBP je obučavao predstavnike lokalnih samouprava, policije, centara za socijalni rad i medija iz Niša, Kraljeva, Kruševca, Aranđelovca i Zrenjanina, na temu rodne ravnopravnosti i bezbednosti na lokalnom nivou, a 15 lokalnih organizacija civilnog društva prošlo je obuku o pisanju predloga projekata,njihovom sprovođenju i evaluaciji. Osim toga, oko 100 pripadnika Ministarstva unutrašnjih poslova pohađalo je seminare na temu rodne ravnopravnostii uvođenja rodne perspektive u policijski rad.\nPored brojnih obuka koje je organizovao za druge, BCBP tim je tokom godine radio i na unapređenju svojih znanja i veština. Istraživači su u 2014. godini prošli oko 15 treninga na različite teme: pisanje komentara, opravdanost javnih nabavki, pisanje projekata, lobiranje, TV nastup.


Luka Bar – Bankar.me\nTag Archives: Luka Bar\nJuly 3, 2022 SAOBRAĆAJ, SVE VIJESTI 0\nSrbija je zainteresovana za zajednički razvoj Luke Bar, istakao je ministar finansija u Vladi te zemlje Siniša Mali. Gostujući na televiziji Pink, kazao je da u trenutnim uslovima energetske krize Srbija nastoji da pronađe što veći broj kanala snabdijevanja za uvoz i izvoz robe. “Taj projekat zajedničkog razvoja Luke Bar, …\nJune 22, 2022 Članci, CRNA GORA, SAOBRAĆAJ, SVE VIJESTI 0\nNovi Odbor direktora Luke Bar AD juče je održao konstitutivnu sjednicu na kojoj je izabran i prvi čovjek tog upravljačkog tijela.\nJune 18, 2022 Članci, CRNA GORA, SVE VIJESTI 0\nU Luci Bar je održana Skupština akcionara na kojoj je izabran novi Odbor direktora preduzeća.\nMay 30, 2022 Članci, CRNA GORA, REGION, SAOBRAĆAJ, SVE VIJESTI 0\nMinistar građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture Srbije Tomislav Momirović rekao je da je u završnoj fazi izrada projektne dokumentacije za rekonstrukciju pruge Beograd – Bar, a prije svega dinice od Valjeva do Vrbnice.\nMay 17, 2022 CRNA GORA, SVE VIJESTI 0\nNa dan stupanja na snagu Odluke o zabrani skladištenja duvanskih proizvoda na teritoriji Slobodne zone Luke Bar, 1. januara 2022, 13 privrednih društava je na zalihama imalo cigarete i druge duvanske proizvode, navode iz Uprave prihoda i carina.\nLuka Bar ostvarila najbolji poslovni rezultat za prvi kvartal u posljednjih 20 godina\nMay 5, 2022 BERZA, CRNA GORA, CRNA GORA, SVE VIJESTI 0\nLuka Bar je u prvom kvartalu 2022. godine, ostvarila profit u iznosu od skoro 1,35 mil eura i najbolji poslovni rezultat u poslednjih 20 godina poslovanja, saopšteno je iz ove kompanije.\nCigarete popisane, radim po zakonu\nMarch 24, 2022 CRNA GORA, SVE VIJESTI 0\nVršiteljka dužnosti Uprave prihoda i carina (UPC) Milena Petričević navela je da nema saznanja o tome kada će Vlada donijeti odluku o njenoj smjeni. Poručila je i da je radi sve po zakonu, te da je spriječila dalji šverc cigareta i možda na taj način, kako kaže, nekome stala na …\nPreko Luke Bar se godišnje prokrijumčari dvije milijardi cigarata\nMarch 24, 2022 BIZNIS, Članci, CRNA GORA, SVE VIJESTI 0\nPreko crnogorske Luke Bar svake godine se, prema procjenama, prokrijumčari više od dvije milijarde cigareta, koje zatim ulaze na ilegalna tržišta širom Evrope, izjavila je ambasador Velike Britanije u Crnoj Gori Karen Medoks.\nRadović podnio ostavku u Odboru direktora Luke Bar\nMarch 18, 2022 BERZA, CRNA GORA, CRNA GORA, SVE VIJESTI 0\nProfesor Milivoje Radović podnio je ostavku u Odboru direktora Luke Bar, saznaju “Vijesti” od izvora iz te kompanije. Radović je profesor Ekonomskog fakulteta u Podgorici, čiji je bio i dekan, a pokrivao je i funkciju člana Savjeta Centralne banke Crne Gore.\nEventualno objedinjavanje Port of Adrie i Luke Bar da bude i na korist zaposlenih\nMarch 11, 2022 BERZA, CRNA GORA, CRNA GORA, SVE VIJESTI 1\nIz Sindikalne organizacije zaposlenih AD Port of Adria Bar kao jedinog krivca za nastalu situaciju u tom preduzeću vide državu odnosno one koji su podijelili Luku Bar i prodali Kontejnerske terminale. Sadašnju situaciju u kompaniji ocjenjuju više nego alarmantnom. Ako se planira objedinjavanje dva preduzeća, poručuju da, država mora situaciju …\nVlasnici dijela Luke Bar žele da izađu iz posla: “Šansa za Crnu Goru”\nMarch 9, 2022 BIZNIS, Članci, CRNA GORA, SVE VIJESTI 0\nPodgorica još nema jasnu strategiju za Luku Bar koja je jedan od najznačajnijih crnogorskih resursa, rekao je ministar kapitalnih investicija Mladen Bojanić.


Otac i dvogodišnja ćerka se udavili | Novosti.RS\n26. 06. 2019. u 19:50\nOtac i njegova dvogodišnja ćerka, imigranti iz El Salvadora, udavili su se u reci Rio Grande pokušavajući da pređu iz Meksika u SAD\nOtac i njegova dvogodišnja ćerka, imigranti iz El Salvadora, udavili su se u reci Rio Grande pokušavajući da pređu iz Meksika u SAD.\nFotografija sa njihovim telima, koju je objavio meksički list "Hornada", uznemirila je javnost i ponovo otvorila debatu o imigrantima.\nKako se navodi, Ramirez je preko reke preneo 23-mesečnu ćerku i vratio se na drugu obalu da pomogne svojoj supruzi.\nPROČITAJTE JOŠ - Tramp "uklanja" milione ilegalnih imigranata iz SAD\nDevojčica je potom upala u vodu, on je pokušao da je spase, ali je oboje odnela jaka rečna struja.\nMinistarka spoljnih poslova El Salvadora, Aleksandra Hil, rekla je da vlada te zemlje pokušava da pomogne preostalim članovima porodice i apelovala na ostale imigrante da ne rizikuju živote dok pokušavaju da uđu u SAD, prenosi Glas Amerike.\nPrema podacima američkih službi, u protekloj godini stradala su 283 migranata.\nPROČITAJTE JOŠ - Još jedno dete preminulo u pritvoru za migrante\nSlužba za granice i carine SAD saopštila je da su iz iste reke Rio Grande spaseni otac sa malim detetom iz Hondurasa.\nVlada Gvatemale saopštila je da u Teksasu pronađeni mrtvi majka i troje dece iz Hondurasa, koji su posle prelaska reke Rio Grande dehidrirali zbog visokih temperatura.\nAmerička administracija takođe razgovara sa vladom u Gvatemali o potencijalnom sporazumu koji bi od migranata zahtevao da zatraže azil u toj zemlji, a ne u SAD.\nAu koja jeza.... aman .... :(\ntuga. tuga velika. neka im je laka zemlja.\no zalosti, tuga do boga.\nDosad je umoreno preko 30 djece ,zena i ostalih u koncentracionim logorima.Dje su te un,dje je hrw,dje su ostale bitange da dignu glas?!\nZbog zivota se odreci zivota (Andric).\n14:00 PREVRNUO SE KAMION KOD ČAČKA: Vozač teško povređen, po putu su kreč i nafta\n13:53 PETROVIĆ POSTIGAO NAJBRŽI GOL U LIGI EVROPE: Tek za par godina ću imati svest da sam dao sjajan pogodak


Prekinuo štrajk nakon 10 dana: Marez se vraća treninzima\nAlžirski fudbaler i jedan od dvojice najboljih igrača Lestera Rijad Marez (Riyad Mahrez) prekinuo je štrajk poslije 10 dana i vratio se treninzima ekipe.\nMarez je izrazio nezadovoljstvo odlukom kluba da ga ne pusti u Mančester siti tokom januara, a interesantno je da će se sutra, ipak, naći u konkurenciji za meč protiv lidera Premijer lige, piše Skaj Sport.\nSamo dan ranije menadžer Lestera Klod Puel (Claude Puel) odbacio je mogućost da se jedan od najzaslužnijih igrača za iznenađujuće osvajanje Premijer lige 2016. godine nađe u postavi za duel sa "građanima".\nIz kluba su najavili da Mareza očekuje drastična kazna od čak 250.000 eura.\nMarez nije trenirao sa klubom od 31. januara kada mu je propao transfer u Siti, u međuvremenu je propustio mečeve protiv Evertona i Svonsija, a posljednju utakmicu odigrao je protiv Votforda 20. januara kada je i bio strijelac.\nNogometaš koji je 35 puta igrao za reprezentaciju Alžira u Lester je stigao u januaru 2014. godine iz francuskog Avra.\nRijada Mareza i dalje nema na treninzima Lestera\n06.02.2018 u 15:33\nLester želi Azara kao zamjenu za Mareza\n05.02.2018 u 19:09


ŠOK ZA MERKELOVU I NEMAČKU – U BUNDESTAGU SE ORILO: Vlada Kosova je teroristička OVK (VIDEO) | Web-Tribune.com\nHome / AKTUELNO / ŠOK ZA MERKELOVU I NEMAČKU – U BUNDESTAGU SE ORILO: Vlada Kosova je teroristička OVK (VIDEO)\n31. avgusta 2018.\tAKTUELNO Leave a comment\nNemačka poslanica je govoreći 19. juna na sednici Bundestaga o zahtevu nemačke Vlade i NATO-a da se nemačkom kontingentu Kfora na Kosovu za još jednu godinu odobri novih 45 miliona evra, rekla da je Bundesver na Kosovu prisutan 16 godina, a nijedan od ciljeva nije ostvaren.\n„Ja vas pitam koje ste posledice vi izvukli iz ove izjave. Bundesver je na Kosovu kao rezultat kršenja međunarodnog prava, a politika Nemačke tamo nikada nije bila neutralna. Nisu nam potrebni nemački vojnici na Balkanu koji će štititi kršenje međunarodnog prava, treba nam povratak na međunarodno pravo, jer samo to može biti osnov za miran suživot u Evropi“, kazala je poslanica Dagdelen i dodala da zemlje EU koje nisu priznale nezavisnost Kosova treba da upozore nemačku Vladu na kršenje međunarodnog prava na Kosovu.\nPrevious ŠOKANTNO PREDVIĐANjE RUSA: Evo šta će se dogoditi Srbiji…\nNext „Imamo novca i za četvrti most u Novom Sadu“- Vučić najavio nove velike investicije…


✔ Postoje li posebne ponude za letove iz Afganistana za Sejšele na eSky.ba?\n✔ Mogu li se pobrinuti za osiguranje prilikom rezervacije leta iz Afganistana za Sejšele?\n✔ Ako rezerviram let iz Afganistana za Sejšele, mogu li rezervirati ujedno i smještaj?\n✔ Koje avio-kompanije nude letove iz Afganistana za Sejšele?\nBudite sigurni, da na eSky.ba ponuda letova iz Afganistana za Sejšele uključuje ne samo niskotarifne avio-kompanije, već i one koje su specijalizirane za visoki standard.


Obustavljena saradnja sa Libijom posle odluke UN – Nadlanu.com\nObustavljena saradnja sa Libijom posle odluke UN\nBEOGRAD, 2. marta 2011. (Beta) – Ministar odbrane Dragan Šutanovac izjavio je u sredu da je Srbija nakon odluke UN obustavila svaku vojno-ekonomsku saradnju sa Libijom.\nŠutanovac je na Vojnomedicinskoj akademiji novinarima rekao da niko od aktivnih i penzionisanih pripadnika Vojske Srbije ne učestvuje u dogadjajima u Libiji i izrazio nadu da će se prilike u toj zemlji uskoro stabilizovati.\nOn je podsetio da su Ministarstvo odbrane i država Srbija imali dobre odnose sa Libijom i izrazio nadu da će veliki projekti koji su započeti sa tom zemljom biti nastavljeni nakon što se prilike stabilizuju.\nŠutanovac je rekao da Ministarstvo odbrane pažljivo prati dogadjaje u Libiji i da je zabrinuto zbog onoga šta se tamo dogadja. Na pitanje novinara da li je Srbija bila dovoljno glasna u osudi nasilja u toj zemlji, Šutanovac je odgovorio da je Srbija bila “dovoljno glasna i jasna u odnosu na svoju snagu”.\nMinistar je dodao da i u Angoli, kao i u Libiji, postoji interesovanje za izgradnju vojne bolnice – ekvivalenta VMA i da će, ukoliko taj posao bude dobijen, to biti velika šansa, ne samo za odbrambenu isdustriju i vojnu mediciju, već i za gradjevinsku industriju Srbije.


Dimitrije Boarov: Antikrizne mere bez mere - Javni servis\nU “povišenoj kafanskoj atmosferi” bio sam prinuđen da čujem pledoaje jednog gorljivog zagovornika ponavljanja izbora u Srbiji na svim nivoima, a ne samo u Beogradu. Kičma ovog izlaganja bila je teza da je za obične ljude najbolji lek za svaku, pa i dolazeću ekonomsku krizu – raspisivanje vanrednih političkih izbora. Jer, navodno, tada su političke strukture na vlasti prinuđene da “kupuju” novi mandat vladavine od naroda deleći novac “iz helikoptera”, cene su uglavnom pod strogom kontrolom, hrane ima u izobilju, niču nove bolnice, kreću brzi vozovi, nebo nam je sve zaštićenije raketama zemlja-vazduh, BDP skače do rekordnih visina, itd.\nNa primedbu koju je neko dobacio – da se sve to postiže zaduživanjem države na teret budućih generacija – zagovornik “permanentnih vanrednih izbora” je jednostavno odgovorio: pa neka se i deca malo pomuče u budućnosti, kao što smo se mi mučili proteklih 30 godina! Problem je što se deca neće mučiti samo sa otplatama javnog duga, koji je za vreme kovid-krize (2020-2021) poskočio za čitavih šest milijardi evra (uglavnom zbog novih stranih kredita) nego i zbog toga što će se upravo kod naroda obnoviti i učvrstiti mit o svemoći države koja navodno može “pomagati” privredu i stanovništvo sa 10,4 odsto svog bruto društvenog produkta, koliko je Srbija odvojila tokom kovid-krize, da spreči širenje nezaposlenosti, gašenje čitavih privrednih grana, te da smanji nevolje stanovništva zbog smanjenih prihoda. Istina, zemlje Centralne i Istočne Evrope odvojile su za slične namene u proseku manje, 6,7 odsto svog BDP-a. Ali one nisu morale ili nisu htele da pribegnu lečenju sumorne atmosfere koju je celom svetu nametala pandemija kovida-19 putem redovnih i vanrednih političkih izbora, kao što je sa mnogo entuzijazma činila vlast u Srbiji.\nIz ovog podužeg uvoda može se razumeti zašto je i Fiskalni savet Srbije ovih dana objavio svoju analizu finansijskih “paketa pomoći” koje je protekle dve i po godine štedro delila Vlada Srbije, a u javnosti uglavnom reklamirao “glavni inicijator” pomoći i cele ekonomske politike – predsednik države Aleksandar Vučić.\nFiskalni savet se (većinom glasova jer se, kako se čuje, treći član FS Bojan Dimitrijević usprotivio zaključcima) uglavnom negativno odredio prema reagovanju vlasti Srbije na kovid-krizu, smatrajući da su slični efekti mogli biti postignuti sa daleko manjim državnim davanjima (tj. zaduženjima prema inostranstvu), pretežno onim upućenim stanovništvu (biračkom telu Srbije). Prema analizi FS, na primer, nužna pomoć stanovništvu mogla je biti obavljena i sa 500 miliona evra da se u raspodeli sredstava nije išlo “neselektivno”, pa su pomoć dobijali i oni koji navodno nisu bili ugroženi. Uzgred, ta pomoć stanovništvu je, relativno posmatrajući, bila četiri puta veća nego u zemljama CIE:\nI kada je u pitanju pomoć privredi, prema nalazima FS, Srbija je delila natprosečno, prema zemljama CIE, jer joj je dala 4,8 svog BDP-a, a spomenute evropske zemlje 4,2 odsto svog (istina znatno većeg) BDP-a. Pri tome je 90 odsto sredstava deljeno svim firmama, dok su ostale zemlje uglavnom podržavale najugroženije grane – turizam, transport, itd. FS uz to ocenjuje da je struktura privrede Srbije takva da joj posledice pandemije uglavnom nisu ugrožavale promet (u CIE su se pretežno držali granice od 20 odsto pada prometa kao kriterijuma za dodelu pomoći).\nFS jedino pokazuje razumevanje za natprosečno pomaganje zdravstvenog sistema (2,7 odsto BDP-a), koji je kovid-krizu dočekao prilično siromašan i zaostao.\nNa kraju, moglo bi se postaviti pitanje da li analiza “paketa pomoći” Srbije tokom protekle ekonomske krize izazvane kovidom-19, a koju je sačinio Fiskalni savet, daje neka uputstva za poteze vlasti u dolazećoj novoj ekonomskoj krizi koju izaziva ruski napad na Ukrajinu, praćen opsežnim ekonomskim sankcijama Zapada? Reklo bi se da Fiskalni savet po tom pitanju zasad ne daje neke konkretne odgovore niti naznačuje neka uputstva. Trenutno je to razumljivo jer niko, zapravo, još ne zna kuda vodi takva kriza, ne samo Srbiju već i čitav svet. Jedino je sigurno da će promene biti duboke, a verovatno i trajne.


Zdravstvu 500.000 evra, a efekti nula - Ozonpress :: internet portal\nTag: 500.000 evra, nula, Zdravstvo\nSrbija je za unapređenje zdravstvenog sistema u procesu pristupanja EU dobila najviše novca po glavi stanovnika od svih ostalih zemalja, a dobijeni efekti su poražavajući, rekli su juče predstavnici nevladine organizacije Doktori protiv korupcije.\n– Srbija je od 2002. godine do sada dobila 500 miliona evra iz raznih izvora za razvoj zdravstva, a danas možemo da kažemo da je odnos između uloženih sredstava i efekata lečenja disfrapantan – rekao je doktor Draško Karađinović.\nKako je rečeno na na tribini „Međunarodni projekti u zdravstvu – neostvarena očekivanja“, uprkos dobijenom novcu, smrtnost od raka u Srbiji je najveća u regionu, aparati ne rade, a redovi za specijalističke preglede su ogromni. Efekti lečenja su poražavajući iako Srbija izdvaja oko 11 odsto bruto domaćeg proizvoda za zdravstvenu zaštitu, što je ubedljivo najviše u regionu, rekao je Karađinović i podsetio da i pacijenti za lečenje takođe plaćaju najviše.\nEU je za obnovu 20 zdravstvenih ustanova u Srbiji i Torlaka izdvojila 20 miliona evra, a za četiri kliničko-bolnička centra 200 miliona, rekao je on i dodao da je od 2006. do danas samo KC Niš ušao u fazu građevinskih radova, dok se u ostala tri nije odmaklo dalje od projekata na koje je otišlo 11 miliona evra.\nMaskenbalom obeležen Svetski dan autizma\nГерељ Гујомир 01/04/2016 u 07:40 Odgovorite\nДођу на реконструкцију објекта у кондурама а одвезу се у мрцедесу.Рече један хаус мајстор у једној установи.


PRAVILNIK O BEZBEDNOSTI DEČJIH IGRALIŠTA: Pravilnikom definisano da su potrebne tri godine da se sva igrališta dovedu u ispravno stanje, to znači da će nova da se izrađuju u skladu sa standardima, a stara će za te tri godine morati da se prilagode\nPravilnik o bezbednosti dečijih igrališta ("Sl. glasnik RS", br. 63/2018 - dalje: Pravilnik) stupio je na snagu 25. avgusta, a njime se uvode standardi za izgled i bezbednost svakog dečijeg igrališta kako bi se povećala bezbednost dece.\nNakon stupanja na snagu 25. avgusta Pravilnik ima odloženu primenu tri meseca, te će njegova primena biti obavezna od 24. novembra 2018. godine.\nPomoćnik ministra privrede i šef sektora za kvalitet i bezbednost proizvoda Aleksandar Starčević kaže da je period od tri meseca, period usaglašavanja, koji pre svega služi da bi se imenovali organi koji će vršiti kontrolu stanja na igralištima.\n- Pravilnik je definisao da će biti potrebno tri godine da se sva igrališta dovedu u ispravno stanje, to znači da će nova da se izrađuju u skladu sa standardima, a stara će za te tri godine morati da se prilagode - rekao je Starčević.\n- Podloga mora da bude takva da dete prilikom pada ne doživi ozbiljniju povredu, da se svede mogućnost povrede na minimum, jer ih je nemoguće eliminisati. To može biti pesak, trava, guma, šljunak, uz naravno redovno održavanje - kaže on.\nIstiče da je pravilnikom prvi put definisano ko je odgovoran za sve što se desi na igralištu.\nOdgovornost je, kaže on, na vlasniku, što je u najvećem broju slučajeva lokalna samouprava koja će i finansirati prilagođavanje igrališta evropskim standardima.\n- Lokalne samouprave i ostali vlasnici moraju da osiguraju sve na igralištu i oni će eventualna oštećenja da naplaćuju od osiguravajućih kuća, a policija i tužilaštvo će da nalaze izgrednike. Sprave koja nisu ispravne treba da se uklone ili poprave, a kazne za kršenje pravila definisane su nadzorima tržišne i komunalne inspekcije - objašnjava Starčević.\nOn je dodao i da su u procesu izrade i pripreme Pravilnika vezanih za dečije igraonice, kao i za sportska igrališta, terene i luna parkove.\nU izradi Pravilnika, kaže, Srbija se služi iskustvima susednih zemalja, kao i zemalja članica EU.\nIzvor: Vebsajt Blic, 30.08.2018.


Vojska Srbije nastavlja da se oprema vrhunskim PVO sistemima | Ministarstvo odbrane Republike Srbije\nVojska Srbije nastavlja da se oprema vrhunskim PVO sistemima\nNa poziv Evropske grupacije „MBDA“, delegacija Ministarstva odbrane i Vojske Srbije, koju je predvodio pomoćnik ministra odbrane za materijalne resurse dr Nenad Miloradović, prisustvovala je na vojnom poligonu na Sardiniji bojevom gađanju PVO sistemom „Mistral 3“. Reč je o sistemu za čiju je kupovinu Republika Srbija ove godine potpisala ugovor.\n- Prilikom gađanja na poligonu italijanske vojske na Sardiniji sistem je bio uvezan, raketa je lansirana iz automatizovanog sistema ATLAS RC, podaci o cilju su davani s komandnog mesta LIKORN koji je takođe imao na sebe spojene radarske i optoelektronske osmatračke senzore. Gađanje je na malu metu koja je simulirala borbeni helikopter izvedeno uspešno.\nImali smo priliku da vidimo da su optoelektronski nišanski senzori zahvatili cilj na više od 11 km, imali smo priliku i da pratimo pravilan let rakete i pogodak u cilj na nešto više od 7 km. Nama je to bilo veoma bitno kako bismo se pre svega uverili u kvalitet sistema raketa čiju smo kupovinu ugovorili, a takođe i da vidimo kako je on integrisan u ove komandne sisteme i sa ostalim senzorima. Upravo je to nešto što nama predstoji, jer planiramo da integrišemo raketu na naš sistem PASARS koji je takođe uvezan u naš komandni baterijski sistem baziran na modernizovanom radaru ŽIRAFA.\nPrenosni raketni sistem kratkog dometa „Mistral 3“ biće isporučen u dve varijante. U prvoj će se koristiti kao laki prenosni PVO sistem, dok će u drugoj varijanti biti integrisan u artiljerijsko-raketni sistem PASARS-16 visokog nivoa balističke zaštite i mobilnosti. Integracijom u sistem PASARS-16 dobiće se sredstvo sposobno da pruži efikasnu PVO zaštitu oklopnim i mehanizovanim jedinicama neposredno iz borbenog poretka, kao i da ostvari vrlo efikasnu vatru po ciljevima na zemlji.


Politika: Prazni rafovi na severu Kosova\nŽitelji četiri opštine na severu nalaze se na korak od humanitarne katastrofe jer u prodavnicama nedostaje osnovnih životnih namirnica, piše Politika.\nList navodi da oko 400 privatnika, vlasnika radnji sa prehrambenom robom, planira da zatvori ove objekte, jer su im rafovi prazni, a već nekoliko dana im ne stižu mleko i mlečni proizvodi, kao ni ulje, šećer i so.\nPredsednik Udruženja privrednika na severu KiM Radoš Petrović, rekao je za Politiku da su zalihe brašna potrošene, tako da već u četvrtak na policama neće biti hleba.\nList piše da je na severu KiM primećen i pojačan nadzor inspekcijskih službi, koje su u sistemu Prištine.\nPre tri dana premijer Kosova Ramuš Haradinaj izjavio je da Beograd ima plan da se povlačenjem robe izazove humanitarna katastrofa.\n29.05.2020 Sahrana profesora Lazića u ponedeljak u Beogradu (1699)\n29.05.2020 Izmenjeno pravilo za pomoć od 100 evra (353)\n30.05.2020 Od 1. juna normalizacija međugradskog saobraćaja (310)


15. 09. 2015 - Stefanović: Srbija neće upotrebljavati silu prema izbeglicama\nMinistar unutrašnjih poslova dr Nebojša Stefanović posetio je večeras izbeglice na granično prelazu Horgoš i rekao da Srbija ni na koji način neće upotrebljavati silu prema izbeglicama koje prolaze kroz Srbiju.\nPrilikom posete graničnom prelazu, gde se nalazi nekoliko stotina izbeglica ministar je ukazao da je još rano govoriti o tome da li će oni pokušati da izađu iz Srbije preko Mađarske, Hrvatske ili neke druge alternativne rute, jers obzirom na to da nema većeg broja migranata koji prolaze kroz Srbiju.\nStefanović je naglasio da se trenutno čitav saobraćaj preusmerava preko Kelebije i izrazio očekivanje da će saobraćaj preko Horgoša 1 uskoro biti normalizovan.\nMinistar je najavio da će sutra razgovarati sa mađarskim kolegama, kako bi videli šta je moguće uraditi na graničnom prelazu Horgoš 1 i ponovio da je nemoguće da Srbija sama reši tu situaciju.\nStefanović je naglasio da Srbija ne može da prihvati da se na njenu teritoriju vraćaju svi ljudi koji ne pripadaju zemljama članicama EU, jer su oni kroz Srbiju samo prošli.\nMinistar je dodao da ne može biti organizovanog povratka izbeglica i istakao da Srbija želi da bude deo rešenja.


Konkurs za dugoročne kredite za investiciona ulaganja – ICR\nOsnovni cilj odobravanja kredita Razvojnog fonda Autonomne pokrajine Vojvodine doo Novi Sad (u daljem tesktu: Fond) je obezbeđenje finansijskih sredstava u cilju stvaranja uslova za inteziviranje proizvodnje, podizanje nivoa efikasnosti i konkurentnosti, kao i podsticanja zapošljavanja.\nKrediti će se odobravati za finansiranje investicionih ulaganja.\nKorisnici sredstava moraju imati registrovano sedište na teritoriji AP Vojvodine. Investicija koja je predmet finansiranja mora se realizovati na teritoriji AP Vojvodine.\n• iznos kredita: u skladu sa kreditnom sposobnošću podnosioca zahteva, od 500.000,00 dinara do 100.000.000,00 dinara. Prilikom obračuna iznosa kredita uzima se vrednost investicije bez poreza na dodatu vrednost;


Organizacija društvenog aktivizma » Evropski sud za ljudska prava pokrenuo postupak zbog iseljenja neformalnog naselja Grmeč u Beogradu\nSmatrajući da rušenje kuća u kojima interno raseljeni Romi stanuju u neformalnom naselju Grmeč od 1999. godine bez obezbeđivanja alternativnog smeštaja, u roku od samo jednog dana i bez ikakve podrške nadležnih službi, te njihovo praktično beskućništvo dovode do povrede zabrane nečovečnog i ponižavajućeg postupanja iz čl. 3. EKLJP i povrede prava na poštovanje privatnog i porodičnog života iz čl. 8. EKLJP, a u vezi sa zabranom diskriminacije iz čl. 14. Konvencije, Komitet pravnika za ljudska prava podneo je zahtev Evropskom sudu za ljudska prava da obustavi postupak prinudnog rušenja objekata u kojima Romi stanuju dok im se ne pronađe adekvatan alternativni smeštaj i ne obezbedi poštovanje procedure za sprovođenje iseljenja koje će biti u skladu sa međunarodnim pravom ljudskih prava.\nRok za odgovor Republike Srbije na pitanja koja joj je Sud poslao u vezi sa ovim slučajem istekao je juče a u nastavku postupka Sud će doneti konačnu odluku o izricanju privremene mere. U svojoj dosadašnjoj praksi Evropski sud za ljudska prava samo je u najtežim slučajevima pokretao postupke za izricanje privremenih mera u situacijama koje su se ticale prinudnih iseljenja.\nOčekujemo da Republika Srbija ne čekajući konačnu odluku Evropskog suda za ljudska prava obustavi postupak iseljenja neformalnog naselja Grmeč, da u potpunosti poštuje ratifikovane međunarodne ugovore i da obezbedi adekvatan alternativan smeštaj stanovnicima ovog naselja.\nZa dodatne informacije možete se obratiti Danilu Ćurčiću.


Košarkaški savez BiH: Vujošević ima odriješene ruke u izboru stručnog štaba – Magazin Plus\nHome/Sport/Košarka/Košarkaški savez BiH: Vujošević ima odriješene ruke u izboru stručnog štaba\nKošarkaški savez BiH: Vujošević ima odriješene ruke u izboru stručnog štaba\nMidhat Send an email 2017-11-03\nUpravni odbor Košarkaškog saveza BiH oglasio se danas saopštenjem za javnost povodom javnog iznošenja stavova selektora Duška Vujoševića i doskorašnjeg člana stručnog štaba Josipa Pandže.\n“Znatno podmlađena reprezentacija Bosne i Hercegovine i bez dotadašnjih nosilaca igre ostvarila je svojim nastupima u pretkvalifikacijama izuzetan uspjeh i omogućila da se naš tim nađe u potpuno novom sistemu kvalifikacija za Svjetsko prvenstvo. Ovaj nesumnjivo veliki uspjeh ostvaren je pod sjajnim vodstvom iskusnog i renomiranog selektora Vujoševića kao i uz predan rad svih članova stručnog štaba u izuzetno teškim okolnostima. Svoje zadovoljstvo nismo krili niti mi niti javnost Bosne i Hercegovine. Podrška na koju je naišla naša reprezentacija je bila podstrek za ostvarenje ovog izuzetnog rezultata ali i obaveza da se nastavi putem i na način koji je i doveo do ovog rezultata koji predstavlja i veliko iznenađenje. Selektor Vujošević je imao potpuno odriješene ruke u izboru stručnog tima koji je radio, a i koji će raditi sa reprezentacijom”, poručili su iz Saveza.\nPodsjetili su da je stručni tim sastavljen na način da su svi članovi imali svoju zadaću.\n“Mi ovim putem izražavamo zahvalnost i čestitke svakom pojedincu koji je svojim radom omogućio naš nastup u kvalifikacijama za Svjetsko prvenstvo. Posebno ističemo pravo, isključivo, selektora da bez posebnih objašnjenja formira svoj tim koji je bio i koji će biti u svojoj ulozi u predstojećim utakmicama. Slobodno iznošenje svojih stavova pa i kritičkih tonova koji su se tim povodom mogli pročitati nije nešto što nama u ovom trenutku treba, i ne samo u ovom trenutku, te stoga smatramo da su oni nepotrebni, ne zbog skrivanja nekih neučinkovitih detalja od javnosti, nego prije svega zbog izgradnje povjerenja i uz to kulta reprezentacije. Bilo je i drugih načina da se eventualno različiti pogledi na bilo koji segment u funkcioniranju stručnog štaba prezentiraju na sastancima ovog tijela i na taj način usaglase stavovi”, stoji u saopćenju.\nOvom prilikom Savez je pozvao sve članove radnih tijela pa i stručnog štaba da ne koriste javnu scenu za razmjenu mišljenja pogotovo onu koja neće pomoći u kreiranju pozitivne atmosfere.\n“Naglašavamo još jednom da je isključivo pravo selektora da bez uticaja bilo koga pa i bez obaveze da objašnjava bilo čije uključenje ili izostavljanje u rad stručnog tima. Naš cilj je uspjeh u predstojećim kvalifikacijama i to susretima sa najvećim evropskim selekcijama. Vjerujemo da će naši vjerni navijači uživati u Sarajevu, Zenici i Tuzli i da ćemo uspjeti u ostvarenju našeg cilja. Očekujemo angažman svakog pojedinca od članova stručnog tima, igrača , rukovodilaca pa i državnih institucija da stvorimo preduvjete i zacrtane planove za daljnju afirmaciju košarke u BiH”, poručili su iz KSBiH.\n23. godišnjica od pogibije "Zlatnog ljiljana" Vilić Adema (Foto)


Žandarmerija uklonila spomenik u Preševu | Ćaskanja\nPripadnici Žandarmerije uklonili su rano jutros spomenik pripadnicima OVPMB u centru Preševa ispred zgrade opštine\nPosle izvesnih tehničkih komplikacija , mermerna ploča vezana je sajlama i podignuta na prikolicu. U 7.20 sati kamion se odvezapo sa trga, a pet minuta kasnije otišao je i poslednji pripadnik Žandarmerije.\nStanovnici Preševa spavali su za to vreme, a akciju je ispratilo samo nekoliko novinara. Posle akcije Žandarmerije, u Preševu se očekuje da do podneva počene sastanak lidera svih šest političkih partija Albanaca sa juga Srbije....\nOSVETA ZBOG SPOMENIKA\nPar sati nakon ukljanjanja spomenika borcima OVPBM u Preševu, albanski hakeri oborili su internet stranu Ministarstva saobraćaja na čijem čelu je Milutin Mrkonjić.\nNa zvaničnoj internet prezentaciji Ministarstva saobraćaja Vlade Srbije trenutno je postavljena fotografija albanske zastave i natpis da je za to zaslužna hakerska grupa pod imenom "D4rkn3ss".


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Košarka :: Od šovinizma do romantičnih transparenata\nNAVIJAČI U JESENICAMA 07. 09. 2013. 10:45 >> 11:22 18\nNAVIJAČI U JESENICAMA\nOd šovinizma do romantičnih transparenata\nSvega 60 kilometara udaljen od Ljubljane, slovenski gradić Jesenice „ugostio“ je četiri balkanske reprezentacije u grupnoj fazi takmičenja na Evropskom prvenstvu u košarci.\nGrad u kojem, kako navode neki njegovi stanovnici, živi više Bosanaca i Hercegovaca nego Slovenaca, od 4. septembra živi košarku, a zastave Makedonije, Bosne i Hercegovine, Srbije i Crne Gore, označavaju mjesta gdje se okupljaju balkanski navijači, katkad zajedno, ali katkad i policijskim kordonima odvojeni.\nMistić Abdulah, rođen u BiH, već 45 godina živi u Sloveniji, ali kako je rekao novinaru Anadolije "čuva tradiciju i bodri reprezentaciju BiH".\nPrema njegovim riječima na ulicama Jesenica “ne smije dolaziti do incidenata, jer sve loše što se dogodi negativno utiče na Balkance koji inače borave u Sloveniji i stvara pogrešnu sliku o njima”.\nPrvenstvo Evrope počelo je okupljanjima navijača, pjesmom, slavljem, druženjem. Navijači Makedonije i BiH uglavnom su koristili zajednički ugostiteljski objekt i podržavali jedni druge u bodrenju njihovih reprezentacija. Nerijetko su se mogle vidjeti zastave svih balkanskih reprezentacija na jednom mjestu, ali i natpisi država na autobuskim stajalištima i saobraćajnim znakovima.\nUtakmice i više karnevalska nego konkurentska atmosfera na ulicama gradića na sjeverozapadu Slovenije, prolazile su mirno prvog dana takmičenja, ali je susret BiH i Srbije, okarakterisan utakmicom visokog rizika.\nNakon što je grupa navijača BiH krenula prema dvorani, te nakon što su navijači Srbije tokom njihovom prolaska pored kafića sa natpisom “Bijeljina” počeli uzvikivati “nož, žica, Srebrenica”, došlo je do verbalnog, a zatim i fizičkog sukoba navijača. Sukob je, budući da slovenska policija nije odmah reagovala, potrajao duže i ugrozio sigurnost drugih građana na ulicama Jesenica.\nS druge strane, navijači su tribine Podmežakle Arene “ukrasili” romantičnim, ali i šovinističkim transparentima. Tako je jedan navijač Makedonije postavio transparent “Sretan rođendan Tamara”, dok se na tribini sa srbijanskim navijačima našao transparent “RS=SRB”.\nZanimljivi trenuci sa tribina i ulica Jesenica nisu promakli objektivima, a navijači, pa i oni najmlađi, bez obzira na rezultate utakmica, pronašli su način da se zabave.\nDanas je pauza u grupi “B” a sa po dvije pobjede i jednim porazom na prve tri pozicije nalaze se Latvija, Litvanija i Srbija, dok slijede Makedonija, Crna Gora i BiH.\nEP Slovenija jesenica\nFrancuska šampion Evrope!\n22. 09. 2013. 15\nDražen Petrović naj Evropljanin svih vremena\n18. 09. 2013. 0\nItalija u produžetku „srušila“ Španiju\n16. 09. 2013. 8\nHrvati poslali Grke kući\n16. 09. 2013. 2