О нама - НОВОСАДСКИ ФУДБАЛ / NOVOSADSKI FUDBAL\nPortal NOVOSADSKI FUDBAL osnovan je u septembru 2020.godine.\nZamišljen je kao informativno glasilo o dešavanjima u novosadskom fudbalu, potkrepljeno izveštajima sa utakmica, reportažama, interesantnim pričama, intervjuima, promocijom fudbala i svega lepog što on sa sobom nosi.\nIdeja nas grupe entuzijasta, zaljubljenika u fudbal, kada smo pokrenuli ovu priču bila je da novosadsku i vojvođansku javnost informišemo na objektivan i nepristrasan način o svim aktuelnostima u fudbalu na ovim prostorima.\nŽelimo da ovaj portal bude mesto za afirmaciju fudbala, njegovih aktera, fudbalskih klubova, trenera, igrača, sudija i svih ostalih činioca ove magične igre.\nNa samom početku našeg rada želimo da svi vi koji nas pratite, svojim idejama, primedbama, sugestijama doprinesete da novosadski fudbal prikažemo u pravom svetlu.\nARHIVA Izaberi mesec oktobar 2021 (60) septembar 2021 (130) avgust 2021 (142) jul 2021 (40) jun 2021 (78) maj 2021 (95) april 2021 (116) mart 2021 (77) februar 2021 (1) januar 2021 (70) decembar 2020 (48) novembar 2020 (129) oktobar 2020 (93) septembar 2020 (4)


Kredit za nove avione Jat potrošio na stare dugove - Bizlife.rs\nKredit za nove avione Jat potrošio na stare dugove\n09:08 Beograd, 30/01/2012\nKredit od 51,5 miliona evra koji je „Jat airways“ još 2010. godine, uz garancije Vlade Srbije, uzeo od Societe Generale i Unikredit banke potrošen je najvećim delom na vraćanje starih dugova prema dobavljačima goriva, serviserima, aerodromima, ali i na refinansiranje ranije uzetih kredita.\nPrvobitno je bilo predviđeno da se dva miliona evra izdvoje i za zakup dva aviona, što je navedeno i u Zakonu o davanju državne garancije „Jatu“, ali do toga nikada nije došlo. Umesto toga, taj novac je, kako kažu u nacionalnoj avio-kompaniji, potrošen na osposobljavanje sopstvene flote.\nSva sredstva od tog kredita povučena su u periodu od 13. do 27. decembra 2010. godine. Posle svega, Vlada Srbije je 24. januara ove godine uputila Skupštini Srbije i predlog zakona o davanju garancija na kredit Komercijalne banke od 10 miliona evra za refinansiranje kratkoročnih obaveza „Jat airways“-a. Period otplate kredita je tri godine, uključujući godinu dana mirovanja.\nI taj novac će, kako navode u „Jatu“, biti utrošen na održavanje tekuće likvidnosti, za remont motora, redovno održavanje flote, rezervne delove, aktuelni najam aviona, gorivo… Istovremeno je, kako saznajemo, „Jatu“ je poručeno da je ovo poslednji novac koji će biti izdvojen za tu kompaniju.\nNajveći deo kredita od 51,5 miliona evra je, prema podacima koje smo dobili iz „Jata“, otišao na plaćanje dugova prema „Jat tehnici“, Naftnoj industriji Srbije, „Lufthanza tehnici“, Aerodromu „Nikola Tesla“ i vraćanje kredita Komercijalnoj banci.\nU „Jatu“ ističu da su sve pare potrošene uz odobrenje Vlade, odnosno međuresorne grupe, kao i da su sve prenamene novca urađene uz njihov blagoslov. Tako je, kako kažu, bilo i s prenamenom sredstava koja je trebalo da budu utrošena na zakup dva aviona novije generacije. U srpskoj avio-kompaniji, zato, odbacuju primedbe da su, prilikom uzimanja kredita, obmanuli Vladu u pogledu toga na šta će pare biti potrošene.\n– Planirani najam velikih aviona „boing“ ili „erbas“ nije mogao da bude sproveden, prvenstveno zbog nerealizovanog ugovora s „Erbasom“, a za koji je zadužena posebna radna grupa u Vladi Srbije. Bilo je ideja da se iznajme manji avioni, tipa ATR 500/600, kako bi bio pojačan regionalni saobraćaj, ali aviona tog tipa nije bilo na tržištu za iznajmljivanje. Kako do početka letnje sezone najam nije bilo moguće realizovati, međuresorna radna grupa se složila s predlogom da se sredstva utroše na osposobljavanje sopstvene flote – navode u „Jatu“.\nkredit jat airways Srbija


Alfa Romeo Giulietta u Srbiji - Domino magazin\nAlfa Romeo Giulietta u Srbiji\nElegantna lepotica pod svetlima reflektora predstavljena u Ambasadi Italije\nDugo očekivani model Alfa Romeo Giulietta konačno je stigao u Srbiju. Lansiranje sofisticirano dizajnirane Giuliette okupilo je u Ambasadi Italije više od 500 zvanica, među kojima su bili predstavnici Vlade Srbije, diplomatskog kora, kompanije „Fiat automobili Srbija“, najuticajnijih kompanija u Srbiji, veliki broj poznatih ličnosti i predstavnika medija.\nGostima u Ambasadi obratili su se ambasador Italije u Srbiji Armando Varikjo, generalni direktor kompanije „Fiat automobili Srbija“ Đovani de Filipis i dizajner Alfa Romeo Giuliette Alesandro Makolini .\nAmbasador Italije u Srbiji Armando Varikjo izrazio je veliko zadovoljstvo učešćem Ambasade u promociji ovog sofisticiranog modela. Kompaniju Fiat, koja je svoje poslovanje usmerila ka Srbiji i ostvarila izuzetne rezultate, vidi kao dobar primer investicije italijanske kompanije, koja je obezbedila nova radna mesta.\nGeneralni direktor kompanije „Fiat automobili Srbija“ Đovani de Filipis naglasio je da je Giulietta tradicionalno ime za Alfa Romeo. „Večeras predstavljamo automobil koji koji u sebi nosi strast, stil i lepotu. Giulietta pokazuje strast koju nosimo u sebi i način na koji mi doživljavamo stvaranje jednog automobila“, kaže Đovani de Filipis.\nDizajner Alesandro Makolini u zanimljivoj prezentaciji objasnio je kako je nastala Giulietta. „Pred nama je bio veliki izazov da napravimo Giuliettu, da spojimo nežnost jedne romantične italijanke, Giuliette, i snagu koju ovaj automobil ima. Naša najveća satisfakcija je kada vidite da je Giulietta na ulicama i da smo uspeli da uklopimo nežne i suptilne linije sa moćnim i agresivnim performansama“, rekao je Alesandro Makolini.\nGiulietta je oličenje italijanskog stila i elegancije. Sofisticirana lepotica pruža sigurnu i udobnu vožnju, i lako se prilagođava svim putevima. Samo nekoliko dana nakon premijernog pojavljivanja Giuliette, u subotu 25. septembra, zvanicama Ambasade pružiće se eksluzivna prilika da prvi provozaju novu italijansku lepoticu, koja će biti izložena u Fiat Centru u Bulevaru Despota Stefana broj 12.\n24/09/2010 / Ažurirano 24/10/2015\nalfa romeofiatfiat srbijagiulietta


Portugal u posljednjoj pripremi pred Evropsko prvenstvo razbio Izrael (VIDEO)\nFudbaleri Portugala pobijedili su ekipu Izraela rezultatom 4:0 u posljednjoj pripremnoj utakmici pred Evropsko prvenstvo koje počinje za dva dana.\nUtakmica je počela očekivano, a inicijativa je bila na strani reprezentacije Portugala. Uvodne dvije šanse imao je Diogo Žota koji je u 10. i 15. miuti šutirao pored gola. Kristijano Ronaldo mogao je do pogotka u 37. minuti kada je iz voleja gađao ravno u golmana Izraela Ofira Marcijana. U 40. minuti Ronaldo je izveo jedan od slobodnih udaraca koje svakako želi što prije zavoraviti.\nU finišu prvog poluvremena Bruno Fernandeš je na asistenciju Žoaa Kansela načeo mrežu Izraela preciznim udarcem u lijevi donji ugao.\nDvije minute kasnije Fernandeš je uposlio Ronalda koji je razornim udarcem po sredini gola savladao golmana Izraela i obezbijedio mirniji odmor za svoju reprezentaciju.\nU finišu utakmice Kanselo je povukao loptu sa desne strane i uputio prekrasan udarac lijevom nogom u dalji ugao i tako postigao fenomenalan pogodak za 3:0.\nU posljednjoj minuti Fernandeš je “skinuo paučinu” sa lijevih rašlji izraelskog gola i postavio konačan rezultat 4:0 na ovom meču.\nPortugal će 15. juna igrati svoju prvu utakmicu na Evropskom prvenstvu i to protiv Mađarske.\nPrethodni članakKristijano Ronaldo izveo jedan od najgorih slobodnih udaraca u svojoj karijeri (VIDEO)\nNaredni članakTenerife pobjedom nad Barselonom izjednačili u polufinalu Endesa lige (VIDEO)


Vi ste ovde:Početna»Category: "Vesti" (Page 138)\nEvropski parlament i Savet postigli dogovor o upotpunjavanju bankarske unije\nEvropski parlament i Savet postigli su načelni dogovor koji bi trebalo da stabilizuje finansijski sistem i olakša preduzimanje mera prema bankama u teškoćama.\nEU i Ukrajina potpisale politički deo Ugovora o pridruživanju\nEvropska unija i Ukrajina potpisali su 21.marta u Briselu političke odredbe Sporazuma o pridruživanju.\nEvropska komisija, ECB i MMF: Grčka privreda počinje da se stabilizuje\nGrčka privreda počinje da se stabiluzuje i spremna je za postepeni nastavak rasta, procena je vlasti i članova timova Evropske komisije, Evropske centralne banke (ECB) i Međunarodnog monetarnog fonda (MMF).\nEU pozdravlja priključivanje nekih trećih zemalja odluci Saveta o kaznenim merama u vezi sa situacijom u Ukrajini\nEvropska unija pozdravlja odluku nekoliko trećih zemalja da se priključe Odluci Saveta od 5. marta kojom se zamrzavaju novčana sredstva i ekonomski resursi osobama označenim kao odgovorne za zloupotrebu ukrajinskih državnih fondova, kao i osobama odgovornim za kršenje ljudskih prava u Ukrajini.\nVan Rompej i Barozo: EU ne priznaje pripajanje Krima Ruskoj Federaciji\nPredsednik Evropskog saveta Herman Van Rompej i predsednik Evropske komisije Žoze Manuel Barozo saopštili su u utorak da Evropska unija “ne priznaje pripajanje Krima i Sevastopolja Ruskoj Federaciji.”\nDevenport: hapšenje Darka Šarića veoma dobra i ohrabrujuća vest\nŠef Delegacije EU Majkl Devenport ocenio je da je hapšenje osumnjičenog šefa narko klana Darka Šarića “veoma dobra i ohrabrujuća vest” i “znak da se Vlada Srbije ozbiljno suočava sa problemima i izazovima” u borbi protiv organizovanog kriminala.


Šta je dogovoreno na sastanku ministara poljoprivrede Zapadnog Balkana? - Poljoprivredne vesti | Agroklub.rs\nŠta je dogovoreno na sastanku ministara poljoprivrede Zapadnog Balkana?\nNa dnevnom redu su bile mnoge teme, a naglašena je potreba da se tržišta hrane drže otvorenim i da se prilagode poljoprivredne politike kako bi se osiguralo snabdevanje hranom i poljoprivrednim proizvodima.\nSastanak ministara poljoprivrede Srbije, Bosne i Hercegovine (oba entiteta), Crne Gore, Severne Makedonije Albanije, kao i Moldavije, održan je početkom aprila u Berlinu. Učestvovali su i posmatrači iz Nemačke, Bugarske, Slovenije, Hrvatske, Austrije, Mađarske i Italije.\nNa dnevnom redu su bile mnoge teme, a naglašena je potreba da se tržišta hrane drže otvorenim i da se prilagode poljoprivredne politike kako bi se osiguralo snabdevanje hranom i poljoprivrednim proizvodima, navodi Arc2020. Ministri su izrazili potrebu da se angažuju, povežu sa institucijama EU i brzo implementiraju Zelenu agendu za region Zapadnog Balkana kao uslov za održivi poljoprivredni i ruralni razvoj kao i sigurnost hrane. Zelena agenda integriše klimatske akcije i druge prioritete Zelenog dogovora EU u proces pristupanja EU.\nDomaćin sastanka u okviru Berlinskog procesa za Zapadni Balkan i tekućeg dijaloga o agrarnoj politici, sa fokusom na Zelenu agendu za region bio je nemački ministar poljoprivrede Džem Uzdemir. Ova Agenda uključuje Akcioni plan o klimi, energiji, mobilnosti, cirkularnoj ekonomiji, smanjenju zagađenja, održivoj poljoprivredi i prehrambenim sistemima te zaštiti biodiverziteta, od kojih su poslednje dve u nadležnosti resornih ministarstava.\nObuhvaćene su strategije Od njive do trpeze i ona o biodiverzitetu, a u tu svrhu navedene zemlje dobijaju devet milijardi evra u grantovima i 20 milijardi evra investicija do 2024. godine kao prvog indikativnog vremenskog okvira za usklađivanje sa Sistemom trgovanja emisijama EU.\nObuhvaćene su strategije Od njive do trpeze i ona o biodiverzitetu (Foto: N.Čaušević)\nStalna radna grupa (SWG) za jugoistočnu Evropu vodi Dijalog o poljoprivrednoj politici, o saradnji u oblasti agrara i ruralnog razvoja u zemljama Zapadnog Balkana. Redovno okuplja ministarstva, uključujući susedne zemlje posmatrače, u cilju daljeg jačanja regionalne saradnje i olakšavanja pripremnih mera za pristupanje EU analizom politika i naučnim studijama.\nHanes Lorencen, predsednik SWG, i Frida Krifca, ministarka poljoprivrede i ruralnog razvoja Albanije, vide prilike u evropskom angažmanu. Krifca je razgovoru sa ministrom Džemom Uzdemirom istakla da poljoprivredni proizvođači u njenoj zemlji pokušavaju da se nose sa brzim promenama pogođenim globalnim problemima, a na Evropu gledaju kao na zajednicu koja prihvata domaću viziju razvoja. Krifca je dodala da je moguća i potrebna saradnja među zemljama regiona.\nBoban Ilić, generalni sekretar SWG, je ukazao na ulogu nemačkog ministra na ovom sastanku. Istakao je da su zemlje regiona ohrabrene da se pripreme za ubrzani proces pristupanja u EU.\nSWG je izrazio da bi EU trebalo da razmotri tretiranje navedenih zemalja kao država članica u vezi sa učešćem u programima za poljoprivredu i ruralni razvoj, kao i drugim inicijativama i grupama u ovom sektoru i podržati njihovo učešće kao punopravnih članova u tim programima.\nIstaknuta je neophodnost prevođenja novog zakonodavstva i zakonodavnih dokumenata EU na jezike ovih zemalja kako bi se što bolje pripremila implementacija zakona u ranoj fazi.\nZaključujući sastanak, ministar Uzdemir je izrazio opredeljenost za nastavak podrške procesu dijaloga i pomoći ubrzanju procesa pristupanja EU. Istakao je da su kimatska kriza i globalni gubitak biodiverziteta globalne krize koje predstavljaju egzistencijalnu pretnju svakome od nas.\nSastanak ministara Berlin Zapadni Balkan Razvoj poljoprivrede Zelena agenda Džem Uzdemir Finansijska podrška


Ubedljiv poraz Vulkan Protektora, favoriti pobeđuju - www.025.rs\nwww.025.rs / APATIN / Ubedljiv poraz Vulkan Protektora, favoriti pobeđuju\nUbedljiv poraz Vulkan Protektora, favoriti pobeđuju\nU poslednjem kolu prolećnog dela šahovskog prvenstva u Vojvođanskoj ligi šahisti apatinskog Vulkan Protektora doživeli su ubedljiv poraz od Hajduka iz Kule 1:5. I pored činjenice da je Apatincima protivnik tradicionalno neugodan, ovako visok poraz se nije očekivao. Bolehradski je remizirao sa majstorom FIDE Momčilom Babićem i Stojanović je doneo Apatincima pola poena u duelu sa Tadićem, dok su sureti Obradović – Sokić, Ćopić – Vujović, Sekulović – Prekajac i Ožegović – Andrić završeni pobedama gostiju. Apatinci na odmor odlaze kao petoplasirani na tabeli sa skorom od dve pobede i dva poraza, a u nastavku, 5. septembra gostuju ekipi Lajoš Segi iz Bajše.\nU Bačkoj ligi Prigrevčani su ostvarili ubedljivu pobedu od 4,5:1,5 na gostovanju u Odžacima protiv domaće Mladosti. Meč je bio uzbudljiv i krajnji rezultat se nije naslućivao sve do ulaska u završnice kada su Prigrevčani bili mnogo staloženiji, pogotovo Serdar i Ostojić koji su zabeležili efektne pobede. Inače oni su bili tragičari pre nedelju dana u porazu od lidera Ravangradskih ajkula, ali su se brzo stabilizovali i u odgovornim partijama zaigrali odlično. Serdar je pobedio Mihajla Domborvskog, Ostojić Milenkovića a Boško Tomađević Arsića, remijem su završene partije Zorić – Branislav Dombrovski, Šakić -Orelj i Pešić – Banjac.\nU ostalim mečevima postignuti su sledeći rezultati: Bački Breg – Bezdan 3:3, Ravangradske ajkule – Poler 2 Rastina 3,5:2,5, Potiske Kanjiža – Aleksa Šantić 2,5:3,5 i Vrbas – Radnički Tornjoš 5:1.\nNa tabeli Vode Ravangradske ajkupe sa maksimalnih 12 bodova, Vrbas je drugi sa 10, a slede Bezdan 8, Prigrevački šahovski klub 7, Radnički 6, Polet 2, Mladost, Bački Breg i Aleksa Šantić po 3 dok je Potisje bez bodova.\nPrvenstvo se nastavlja 5. septembra a sastaju se: Radnički – Bački Breg, Aleksa Šantić – Vrbas, Prigrevački šahovski klub – Potisje, Polet – Mladost i Bezdan – Ravangradske ajkule.\nTags: šah, sport\nNa današnji dan 1848. godine – Rođen je francuski postimpresionistički slikar Pol Gogen, čije je delo imalo značajan uticaj na razvoj ekspresionizma i na formiranje fovizma kao pravca u slikarstvu


CRNOGORSKA PARTIJA: Novi javni šamar čelnicima Nacionalnog saveta Crnogoraca od državnih organa Srbije!\nNavodi se da je savetu dostavljen dopis da postupi u skladu sa Zakonom i potpisanim ugovorom\nObjavljeno: 30.05.2018. 10:34h\nSekretarijat za obrazovanje, propise, upravu i nacionalne manjine Vlade Vojvodine otkrio je da Nacionalni savet Crnogoraca u Srbiji dve godine krši ugovorne obaveze i dobijena sredstva za razvojnu delatnost ne troši namenski već ista zloupotrebljava, navodi u saopštenju Dušan Žugić,\npotpredsednik CP zadužen za odnose sa Nacionalnom savetom i crnogorskim udruženjima.\nU saopštenju se još navodi kako je pod pretnjom budžetske kontrole, vraćanja novca sa zateznom kamatom i prekida daljeg finansiranja od strane AP Vojvodine, savetu dostavljen dopis da postupi u skladu sa Zakonom i potpisanim ugovorom.\n- Uskraćivanjem transfera sredstava, koje po ugovoru sa pokrajinom savet dobija za razvojnu delatnost, čelnici Nacionalnog saveta su aktivno i sa namerom urušili rad jedinog crnogorskog amaterskog pozorišta u Srbiji (Kruščić), i pokušali da spreče održavanje Smotri recitatora na crnogorskom jeziku za učenike osnovnih i srednjih škola sa teritorije AP Vojvodine (Lovćenac). Reakcija Pokrajinskog sekretarijata je novi javni šamar crnogorskom nacionalnom savetu od strane institucija države Srbije. Nedavno su, zahvaljujući reakciji Agencije za borbu protiv korupcije i Ministarstava finansija i državne uprave, čelnici saveta zaustavljeni u nameri realizovanja internog konkursa od skoro 3,5 miliona dinara i prebacivanja sredstava na račune sopstvenih udruženja u kojima su osnivači i ovlašćena lica - navodi se u saopštenju Crnogorske partije.\nOni podsećaju da je u prošloj godini Savetu više od šest meseci bilo blokirano finansiranje od strane države Srbije zbog brojnih kršenja propisa ex predsednice Gordane Doknić.\nPOKUŠALI DA OPLJAČKAJU BUDŽET: Čelnici Nacionalnog saveta Crnogoraca u Srbiji uhvaćeni u malverzacijama\n- Nakon njene iznuđene ostavke pečat saveta, na sednici sa sumnjivim legalitetom, preuzeo je Miodrag Becić koji je došao u apsurdnu situaciju da, suprotno zakonu i statutu Saveta, od trenutka preuzimanja funkcije za osam meseci nije održao nijednu sednicu, niti imao kvorum za bilo kakvu odluku. Za to vreme bez usvojenog Finansijskog plana za 2018. godinu, koji je zakonska obaveza, potpisao je isplatu više miliona dinara za putne troškove i ugostiteljske usluge. Jedan od plaćenih ugostiteljskih računa izosi neverovatnih 600.000 dinara ili preko pet hiljada evra - navode u saopštenju.


Rezolicija o KiM – razuman poziv – Radio Televizija KISS\nRezolicija o KiM – razuman poziv\n„Rezolicija o KiM – razuman poziv“\nSvaka skupština treba da odobri delovanje svoje vlade, kaže predsednik Nikolić predlažući da nova vlada traži stav Skupštine i za nastavak dijaloga s Prištinom. Predsednik Srbije Tomislav Nikolić najavio je da u dijalogu Beograda i Prištine dolazi „najosetiljiviji deo“ o kome nova vlada i parlament treba da imaju jasan stav. Taj stav mogao bi da bude potvrđen i novom rezolucijom o Kosovu, rekao je Nikolić tokom sastanka sa češkim predsednikom Milošem Zemanom i dodao da bi, ukoliko to od njega bude traženo, rezoluciju mogao i sam da predloži. „Mislim da će nova Vlada morati da izađe sa strategijom kako da nastavi dalje pregovore I da će o tome morati da se izjasni nova Skupština pošto je očigledno da ulazimo u sferu pitanja koja nisu potpuno regulisana ili su možda drugačije regulisana rezolucijom naredne skupštine iz prethodnog saziva“, rekao je Nikolić. Politički analitičar Dragomir Anđelković kaže da ne treba očekivati promene politike Srbije prema Kosovu, ali poziv predsednika države smatra razumnim.\nNepoznate osobe kamenovale su oko bivšu zgradu opštine severna Kosovska Mitrovica\nNa KiM glasalo 34,42 odsto građana\nNext story Miletić: Poslanici različito o borbi za rezervisana mesta\nPrevious story Sa severa Kosova na krov Afrike


Makron u Beogradu | Radio Kosovska Mitrovica\n15. July, 2019 15:40 |\nFrancuski predsednik Emanuel Makron stigao je u dvodnevnu posetu Srbiji. Svečani doček priređen ispred Palate “Srbija”. Planirano je potpisivanje više od 20 sporazuma o saradnji dve države.\nPrvi put posle 18 godina, u poseti Srbiji je francuski predsednik.\nEmanuel Makron stigao je u dvodnevnu posetu Beogradu, a njegov domaćin, srpski predsednik Aleksandar Vučić, rekao mu je da mu je velika čast da ga ugosti u Beogradu i da su građani Srbije sa velikim ushićenjem iščekivali njegovu posetu.\nVučić je Makronu iskazao i zahvalnost na tome što je Francusku vratio u ovaj region naglasivši da to ne bi bilo moguće bez upornosti, energije i napornog rada francuskog predsednika.\n“Želim da se zahvalim i kažem da je ovo tek početak naše izvanredne saradnje. Da vam se zahvalim na veri u Srbiju, šro ste podsticali vaše investitore da dođu u našu zemlju, kazao je Vučić.\nPredsednik Francuske poručio je da je došao u Beograd da okrene novu stranu u bilateralnim odnosima.\nMakron je rekao da 18 godina nijedan predsednik Francuske nije došao u Srbiju, što je, “previše dug period”.\nIstakao je da je ova godina posebna, da smo slavili kraj Velikog rata, kada su se narodi Srbije i Francuske borili zajedno za slobodu. Podsetio je da se slavi 180 godina uspostavljanja diplomatskih odnosa dve zemlje.\nFrancuski predsednik je čestitao srpskom narodu pobedu Novaka Đokovića na Vimbldonu. “To je bio neverovatan sportski izazov i sigurno je da je ceo srpski narod ponosan i imate zašto”, rekao je Markon.\nPredsednik Francuske je u 15.30 sleteo na beogradski aerodrom koji je ugovorom o koncesiji preuzela upravo francuska kompanija “Vansi” na 25 godina. Pored Makronovog aviona, sleteo je i avion sa francuskom delegacijom.\nUsledio je sastanak dvojice predsednika i delegacija u Palati “Srbija”, a potom će Makron i Vučić obići Novo groblje i položiti vence na Spomen-kosturnicu branilaca Beograda iz Prvog svetskog rata.\nNa lični zahtev predsednika Francuske, venci će biti položeni i na grob Milunke Savić, koju su zbog izuzetne hrabrosti Francuzi prozvali srpska Jovanka Orleanka.\nZavršnica prvog dana posete je na Kalemgedanu, kod Spomenika zahvalnosti Francuskoj.\nPoseta francuskog predsednika je za Srbiju važna sa političkog, ekonomskog i kulturnog aspekta – dve zemlje bi trebalo da potpišu 22 sporazuma, pre svega o kupovini francuske vojne opreme i naoružanja, do ugovora iz oblasti transporta, pravosuđa, obrazovanja.\nPosetu francuskog predsednika obezbeđuje do 5.000 srpskih policajaca, uz pripadnike specijalnih jedinica bezbednosnih službi, a Makrona će čuvati i francuski specijalci.\nSaobraćaj će u popodnevnim satima u Beogradu biti povremeno obustavljan na auto-putu, u pravcu ka Beogradu i svim pristupnim saobraćajnicama, kao i u Ulici kneza Miloša i u centralnim gradskim ulicama, saopštio je MUP.


Google Play Store preporučuje brisanje aplikacija koje se ne koriste\nHome / Magazin / Google Play Store preporučuje brisanje aplikacija koje se ne koriste\nVelika je vjerovatnoća da korisnici na svojim telefonima imaju dosta aplikacija, ali samo nekoliko njih se koristi svakodnevno, dok se ostale koriste povremeno. To znači da postoji veliki broj aplikacija u uređajima koje samo zauzimaju prostor.\nGoogle je izgleda svjestan ovog problema, a sada su se pojavile informacije da postoji nova funkcija u Google Play Store-u koja Android korisnicima prikazuje obavještenja i podsjeća ih da mogu da obrišu aplikacije koje ne koriste, kako bi oslobodili prostor na svojim telefonima.\nPritisak na obavještenje će izlistati aplikacije koje korisnik nije otvorio ili koristio izvjesno vrijeme, sugerišući da im takva aplikacija nije potrebna i da ju je moguće bezbijedno obrisati.\nTrenutno nije poznato šta pokreće obavještenja i koliko je dugo potrebno da se aplikacija ne koristi kako bi se smatrala nepotrebnom.\nOvo ne predstavlja novu ili revolucionarnu funkciju, jer iOS korisnici već neko vrijeme imaju opciju da obrišu nekorišćene aplikacije automatski..


Radna obaveza tokom\nštrajka je po Ustavu\nBEOGRAD (Tanjug) - Ustavni sud Srbije odbio je juče predlog Ujedinjenih granskih sindikata "Nezavisnost" za utvrđivanje neustavnosti člana 30 Zakona o javnim preduzećima i obavljanju delatnosti od opšteg interesa, koji predviđa uvođenje radne obaveze, kao jedne od neophodnih mera u slučaju štrajka.\nSindikat je u svom predlogu naveo da je ta zakonska odredba u suprotnosti sa Ustavom, ističući da je tim propisom "uveden prinudni rad i onemogućeno ostvarivanje prava na štrajk".\nUstav nije povređen, jer uvođenjem radne obaveze ne povređuje se sloboda rada i izbora zanimanja i zaposlenja i radna obaveza nije prinudan rad, precizirano je u obrazloženju odluke Suda i istaknuto da prinudan rad ima karakter kazne, a "takva kazna je u našem pravnom sistemu Ustavom zabranjena" i nije ni u kakvoj vezi sa uvođenjem radne obaveze, čiji je cilj ostvarivanje minimuma procesa rada, a ne kažnjavanje radnika u štrajku.\nSporna zakonska odredba (član 30) predviđa da u slučaju da se u javnom preduzeću i preduzećima od opšteg društvenog interesa, ne obezbede uslovi za ostvarivanje minimuma procesa rada, nadležno ministarstvo preduzima mere, ako oceni da mogu nastupiti štetne posledice za život i zdravlje ljudi ili njihovu bezbednost i bezbednost imovine.\nTe mere podrazumevaju uvođenje radne obaveze, angažovanje radnika iz drugih tehničko-tehnoloških sistema i drugih radnika i pokretanje postupka za utvrđivanje odgovornosti direktora, predsednika i članova upravnog odbora javnog preduzeća.


Detalji o otmici ostali su nejasni, ali lokalni zvaničnici kažu da su misionari oteti iz autobusa koji je išao ka aerodromu, nakon što su posetili sirotište. Haiti je godinama u stanju političkih previranja, a situacija se drastično pogoršala posle ubistva predsednika Žovanela ...\nGrupa od 17 američkih hrišćanskih misionara, među kojima su i deca, oteta je na Haitiju, saopštili su lokalni zvaničnici. Misionari su krenuli iz sirotišta ka kućama i tada su oteti, prema objavi iz organizacije Hrišćanska pomoć Ohaja, preneo je AP.\nGrupa od 17 američkih hrišćanskih misionara, među kojima su i deca, oteta je na Haitiju, saopštili su lokalni zvaničnici. Misionari su krenuli iz sirotišta ka kućama i tada su oteti, navodi se prema objavi iz organizacije Hrišćanska pomoć Ohaja, preneo je AP.\nBanda presrela bus i otela 17 američkih kršćanskih misionara\nSedamnaestero američkih kršćanskih misionara i članova njihovih obitelji u subotu su oteli članovi bandi u glavnom gradu Haitija Port-au-Princeu, izvijestio je u subotu New York Times Misionari su oteti iz autobusa koji je krenuo prema zračnoj luci kako bi ostavili neke članove ...\nSedamnaestero američkih kršćanskih misionara i članova njihovih obitelji u subotu su oteli članovi bandi u glavnom gradu Haitija Port-au-Princeu , objavio je u subotu New York Times pozivajući se na službenike sigurnosti te karipske države.\nOTETO 17 AMERIČKIH MISIONARA: Haos na Haitiju, oglasila se Vlada SAD\nGrupa od 17 američkih hrišćanskih misionara, među kojima su i deca, oteta je na Haitiju , saopštili su lokalni zvaničnici. Misionari su krenuli iz sirotišta ka kućama i tada su oteti , prema objavi iz organizacije Hrišćanska pomoć Ohaja, preneo je AP.


Ruski predsednik "pokopao" je izraelskog premijera Benjamina Netanijahua koji je rekao da u Moskvu dolazi da priča o Siriji; Putin kaže da će gledati utrakmicu.\nKako su preneli ruski mediji, predsednik Vladimir Putin kazao je da je Netanijahua pozvao u privatnu posetu na polufinalni meč na Svetskom prvenstvu u fudbalu koji se odigrao sinoć između Engleske i Hrvatske. Netanijahu je, međutim, kazao da sastanak s Putinom ima za cilj diskusiju o naporima Irana da se vojno učvrsti u Siriji.\n"Vrlo sam sretan da vas vidim u Moskvi, ovog puta za vreme privatne posete Svetskom prvenstvu FIFA", rekao je Putin Netanjahuu na početku sastanka, kako je navedeno saopštenju Kremlja. "Uprkos tome to nam ne uskraćuje zadovoljstvo da se sastanemo i diskutujemo o aktuelnim pitanjima", dodao je ruski lider.\nPutin je potom dao neke uopštene izjave o bilateralnim odnosima za koje je rekao da se "razvijaju prilično pozitivno", ali nije pominjao ni Iran, ni Siriju, preneli su izraelski mediji.\nNetanjahu je čestitao Putnu na "vrlo uspešnom Svetskom prvenstvu“, čiji je Rusija domaćin i zahvalio se na pozivu da gleda utakmicu. Potom se brzo osvrnuo na ono za šta je tvrdio da je bila svrha putovanja u Moskvu.\n"Svaka poseta kao ova je mogućnost za nas da radimo zajedno da pokušamo da stabilizujmo situaciju u našem regionu, povećamo bezbednost i povećamo stabilnost", rekao je Netanjahu, navodeći Siriju i Iran kao glavne izraelske brige i ocenivši da je saradnja Izraela i Rusije glavna komponenta u sprečavanju pogoršanje te i drugih situacija.\nPosle sastanka Netanjahu je kratko razgovarao s novinarima i otišao sa suprugom Sarom na stadion Lužniki da gleda meč Engleska–Hrvatska.\nTamo se sreo s ruskim premijerom Dmitrijem Medvedevim i hrvatskim premijerom Andrejem Plankovićem. Netanjahu je na utakmicu iz Izraela poveo i dvoje dece obolele od raka.\nPočetkom nedelje on je istacao predstojeći sastanak s Putinom kao primer jakih radnih odnosa s Rusijom. Danas je odgvorajući na pitanja novinara porekao da je preuveličao značaj posete, ali je potvrdio da ga je Putin pozvao na utakmicu ali i da se sastanu, a da je sastanak pomeren pred planirani samit Putina sa američkim predsednikom Donaldom Trampom.\nSirijci se polako vraćaju u svoje domove


FIFA zabranila Rusu da se ponovo kandiduje - Sportske.net\nFIFA zabranila Rusu da se ponovo kandiduje\nIzvori agencije Asošiejted pres naveli su da je Fifa zabranila Mutku da se ponovo kandiduje za Savet zbog njegove funkcije u ruskoj vladi. Fifa zabranjuje vladama svojih članica da se mešaju u rad fudbalskih saveza, a Mutko je osim što je predsednik Fudbalskog saveza Rusije i predsednik Organizacionog odbora Svetskog prvenstva 2018. godine u Rusiji.\nMutko neće biti medju kandidatima i zbog istrage Etičkog komiteta Fife povodom izveštaja Svetske antidoping agencije (WADA) u kojima se navodi da je pomagao u prikrivanju dopinga ruskih sportista.\nOn je u Savetu Fife od 2009. godine i tada je izabran u to telo kao ministar sporta Rusije. Ovo je prvi put da se proverava integritet Mutka, otkako je provera uvedena kao deo reformi u borbi protiv korupcije, posle skandala oko izbora domaćina Mundijala 2018. i 2022. godine.\nU Savetu ima pet članova, od kojih četiri iz Evrope i sastav će biti odredjen na izborima 5. aprila tokom kongresa Uefa. Kandidati za članove Saveta su član izvršnog komiteta Uefa iz Madjarske Šandor Čanji, predsednik Fudbalskog saveza Islanda Geir Torstejnson, predsednik Fudbalskog saveza Crne Gore Dejan Savićević i predsednik Fudbalskog saveza Kipra Kostakis Kucokumnis.


EU bespovratno donirala Crnoj Gori 610 miliona eura – Portal RTPV\nNaslovna / Vijesti / Ekonomija / EU bespovratno donirala Crnoj Gori 610 miliona eura\nRTPV 2 sedmice prije\tEkonomija Ostavite komentar 150 pregledi\nEvropska unija (EU) bespovratno je pomogla Crnu Goru sa 610 miliona eura u periodu od 2007. godine do danas, pokazuju zvanični podaci, pišu Dnevne novine.\n“EU nije samo najveći donator i investitor, već i iskreni prijatelj Crne Gore i njenih građana, i u dobrim i teškim vremenima. Od 2007, EU je donirala Crnoj Gori preko 610 miliona eura finansijske pomoći”, objavljeno je na zvaničnoj Fejsbuk stranici Evropske unije u Crnoj Gori.\nOd tih 610 miliona eura, trećina novca je usmjerena iz dodatnih grantova EU. Pojedinačno gledano, Evropska unija je najviše donirala za sektor saobraćaja 76,3 miliona eura i za sektor zaštite životne sredine i klime 75,6 miliona eura.\nZa oblast demokratskog upravljanja je donirano 70,9 miliona eura, dok je za jačanje vladavine prava dato 70,3 miliona eura.\nZa jačanje socijalne politike je opredijeljeno bilo 49,9 miliona eura, a za konkurentnost i inovacije 24,3 miliona eura.\nŠto se tiče dodatnih grantova EU, najviše novca je donirano iz budžeta Zapadnobalkanskog investicionog okvira 82 miliona eura.\nZa potencijalno najatraktivniju oblast prekogranične saradnje donirano je 63,2 miliona eura, dok je crnogorska poljoprivreda dobila bespovratnu pomoć od 39 miliona eura.\nCivilno društvo je, kako se u EU naziva NVO sektor, iz Evropske unije čašćeno sa 17,2 miliona eura, dok je za oblast ljudska prava donirano 3,5 miliona eura.\nEU trenutno značajno pomaže Crnu Goru preko brojnih projekata, a jedan od najznačajnih je digitalizacija javne uprave, koju je EU pomogla.\nPodsjetimo, Ministarstvo javne uprave je, u saradnji sa UNDP-em, a uz finansijsku podršku Evropske unije, prethodne dvije godine radilo na uspostavljanju jedinstvenog informacionog sistema za elektronsku razmjenu podataka.\nOvaj jedinstveni informacioni sistem za elektronsku razmjenu podataka omogućava da organi, odnosno drugi subjekti razmjenjuju podatke iz elektronskih registara koje vode i informacionih sistema kojima upravljaju.\nZahvaljujući ovom sistemu neće biti potrebe da građani i privreda donose potvrde i dokumenta koje izdaju drugi organi državne uprave.\nPodsjetimo, Crnoj Gori je, osim podrške budžetu od 40,5 miliona, o čemu su Dnevne novine nedavno pisale, dostupan i program EU vrijedan 18 miliona eura, od čega su 15,3 miliona eura sredstava EU, uz dodatnih 2,7 miliona eura sredstava nacionalnog kofinansiranja.\n“Glavni cilj programa je osiguranje razvijenog i povezanog društva kroz osiguranje boljih uslova za podizanje nivoa zapošljivosti stanovništva, unapređenje kvaliteta formalnog, neformalnog obrazovanja i cjeloživotnog učenja, uz socijalnu inkluziju osoba u nepovoljnom položaju i smanjenje rizika od siromaštva”, piše u dopuni informacije.\nPredhodno Programska šema za četvrtak, 10. 9. 2020.\nSledeće Nerezidenti u domaćim bankama drže 447 miliona eura


Vlada usvojila Predlog zakona o elektronskom dokumentu - Edukaplus\nVlada Srbije je danas usvojila Predlog zakona o elektronskom dokumentu, elektronskoj identifikaciji i uslugama od poverenja u elektronskom poslovanju, koji omogućava da se elektronski dokumenti priznaju kao i papirni. Kako je saopšteno, zakon uređuje i elektronski potpis, elektronski pečat, vremenski žig, elektronsku dostavu i elektronsko čuvanje dokumenata.\nUsvajanje tog zakona je, kako se dodaje, osnova za uspostavljanje moderne elektronske uprave u Srbiji, koja će građanima i privedi omogućiti brže i efikasnije usluge i jednostavniju komunikaciju sa državnim oganima od kuće i putem mobilnog telefona.\n– U ovom trenutku, više od 100 propisa predviđa neophodno korišćenje papirnog dokumenta, kao jedinog priznatog načina za sprovođenje nekog postupka, zaključenje pravnog posla ili obezbeđenje dokaznog sredstva. Na taj način se onemogućuje sprovođenje postojećih i donošenje novih propisa o elektronskom dokumentu, elektronskom potpisu i elektronskoj upravi – piše u saopštenju Vlade Srbije.


Kako je Mont Everest postao višemilionski posao - Biznis i Finansije\nHome\tTekstoviB&F Plus\tKako je Mont Everest postao višemilionski posao\nNajviši planinski vrh na svetu, Mont Everest, pretvorio se za relativno kratko vreme od negostoljubive zveri u jako isplativu imovinu. Siromašni Nepal obezbeđuje preko 10% BDP-a zahvaljujući gužvi na ovom tržištu na „krovu sveta“, uključujući sve veći broj bogatih poslovnih ljudi koji osvajanjem vrha „brendiraju“ i sebe i kompaniju. Ali uporedo sa turističkim metežom, raste i broj onih koji umiru pokušavajući da uđu na listu prestižnih.\nZa razliku od prošle godine, kada je Mont Everest zahvaljujući pandemiji predahnuo od navale penjača željnih uzbuđenja i samopotvrđivanja, ovog proleća najviši vrh na svetu nije odbranila ni korona. Lane je Nepal „zaključao“ planinu za posetioce kako bi se sprečilo širenje zaraze među stanovništvom. Ove godine, vlasti su rešile da zdravstveni rizik podrede prihodima od turizma.\nPošto glavna sezona traje od marta do kraja maja, kada se vreme pogoršava, Nepal je već početkom godine odobrio više od 300 zahteva sa svih strana sveta za penjanje na vrh planine. Uslov za posetioce je da imaju negativan test na korona virus i da provedu propisano vreme u karantinu.\nUporedo sa reklamom da se sa najvišeg vrha na svetu može videti zakrivljenost Zemlje, sa sve većim brojem turista raste i ekonomska kriva. U relativno kratkom vremenskom periodu, planina se pretvorila od negostoljubive zveri u unosnu imovinu.\nEverest je u siromašnom Nepalu postao višemilionska industrija, koju zapadnjaci podstiču svojom opsesijom za novim uzbuđenjima i prestižom, i tom prilikom, pored kalorija, sagorevaju i na stotine hiljada dolara. Nekadašnja ledena pustinja, sada je na sve strane obeležena odbačenim bocama za kiseonik koje koštaju najmanje 550 dolara, hiljadama kilograma smrznutog izmeta, a tu je ostalo zaleđeno i više od 200 mrtvih tela.\nU poslednje dve decenije, turistički promet se uvećao deset puta i ostvareno je preko polovine od ukupno oko 10.000 organizovanih poseta do sada. Samo u 2019. godini planinom je krstarilo rekordnih 876 penjača, stvorivši gužvu na ledenim bespućima koja je iza sebe ostavila 11 mrtvih.\nOd kada su novozelandski alpinista i istraživač Edmund Hilari i nepalski šerpas Tenzing Norgaj uspeli prvi da osvoje vrh Mont Everesta 1953. godine, on je sve do devedesetih bio rezervisan samo za alpinističke i istraživačke timove, sa jednom dozvolom za penjanje po sezoni. Komercijalizaciju su pokrenuli profesionalni planinari sa Zapada, ubedivši nepalske vlasti da se planina može pretvoriti u isplativu avanturu ako omoguće masovniji pristup strancima.\nPutovanje na Everest započinje letom iz glavnog grada Nepala, Katmandua, u malo selo Lukla. Tokom šest do osam nedelja, penjači se probijaju planinom boraveći u nizu specijalizovanih kampova, a zatim čekaju kratak period lepog vremena da stignu do vrha. Svaki od njih prvo mora da rezerviše ovo putovanje posredstvom neke od preko 50 specijalizovanih agencija, koje nude različite cene, ali najniža košta koliko i automobil.\nAnaliza tržišta pokazuje da „paketi“ za Everest koštaju od 35.000 do 160.000 dolara, a zapadne agencije naplaćuju u proseku oko 70.000 dolara. U ovu cenu su uključene sve naknade koje naplaćuje nepalska vlada: 11.000 dolara za dozvolu, 3.000 dolara za oficira za vezu koji prati svaki uspon, 2.500 dolara za lekare, 4.000 dolara za čišćenje smeća koje planinar ostavi za sobom, kao i naknada od 2.500 dolara za one koji žele da im se ubrza i olakša administrativna procedura. Ostatak ide agenciji i vodičima, a čista zarada koja ostane organizatorima putovanja kreće se od 7.000 do 14.000 dolara po jednom penjaču.\nVećina turista pored sume koju plaća za turistički aranžman, dodatno troši 10.000 do 15.000 dolara za odgovarajuću planinarsku opremu, avionske karte, za osiguranje spasavanja ako dođe do nesreće, satelitsku telefonsku uslugu i za prethodnu obuku koja traje i do godinu ipo dana. I pored toga, statistika pokazuje da u proseku tek 29% njih stigne do vrha, a oko 4% umre pokušavajući to da uradi.\nMont Everest je postao posebno pomodan od kada je počeo da privlači bogate poslovne ljude. Planinarenje se već odavno propagira kao dobar trening za jačanje timskog duha u firmi. Ali popeti se na najviši vrh na svetu i tamo pobosti zastavicu svoje kompanije postalo je pitanje prestiža i svojevrsnog „brendiranja“ i preduzeća i pojedinca koji je na njegovom čelu.\nTako je Gregori Pener, predsednik upravnog odbora trgovinskog lanca „Volmart“, samo desetak dana pošto se slikao na vrhu Everesta 2018. godine, održao govor akcionarima o svom iskustvu, završivši ga melodramatičnom i ulizičkom porukom: „Postajemo veliki, rizikujemo, nikad ne odustajemo i uspevamo. To je ’Volmart’, i to ste vi, naši partneri!“\n„Krov sveta“ upola cene\nZapadnim agencijama, međutim, poslednjih godina žestoko konkurišu nepalske firme, koje nude daleko niže cene. Takve firme pokreću uglavnom lokalni vodiči, šerpasi, koji su do skoro bili samo iznajmljena radna snaga u turama koje organizuju zapadni operateri, a sada kao gazde imaju i znatno drugačiji pristup tržištu.\nNaime, pošto na Zapadu izgubljeni ljudski život može mnogo da košta organizatora putovanja, posebno život bogatog klijenta, princip je da se grupe ograničavaju na oko 20 penjača, od kojih svaki ima pored sebe i iskusnog nepalskog vodiča. Zapadne agencije plaćaju šerpasa oko 5.000 dolara za celu sezonu. To je znatno više od 700 dolara, koliko iznose prosečna godišnja primanja u Nepalu, ali i mnogo manje od naknade koju primaju zapadni vodiči, iako je posao šerpasa daleko teži i rizičniji.\nZato u poslednjih pet godina nove generacije šerpasa odlučuju da pokrenu sopstveni posao, nudeći aranžmane po prosečnoj ceni od 38.000 dolara. Ovakva cena je otvorila i potpuno novo tržište, privukavši srednju klasu iz Kine i Indije. Ali zapadni vodiči se žale da je nova konkurencija nelojalna, jer nepalske agencije vode na planinu doslovno svakog ko je spreman da plati, bez prethodne obuke i bez obzira na zdravstveno stanje klijenta.\nKao posebno loš primer nepoštovanja bezbednosnih standarda navodi se agencija „Seven Summit Treks“ iz Katmandua, koja nudi „krov sveta“ upola cene, za samo 35.000 dolara. Vlasnik otvoreno reklamira da su njegove ture namenjene svakome „ko ima jaku ekonomsku potporu koja može nadoknaditi poodmakle godine i strah od rizika“, a grupe broje i po sto ljudi. Mrtve za sobom ostavljaju i zapadne i nepalske agencije, ali zvanična statistika pokazuje da je od 11 ljudi koji su umrli 2019. godine pokušavajući da se popnu na vrh, sedam sklopilo aranžman sa lokalnim kompanijama.\nNa Everestu, međutim, čak i smrt ima prednost za nepalsku ekonomiju. Kada neko od planinara, a najviše planinarskih amatera pogine ili umre pokušavajući da osvoji vrh, prenošenje njegovog tela iz ledenog bespuća je jako složen i rizičan poduhvat za koji se angažuje i po deset šerpasa. Stoga preuzimanje tela pokojnika, njegovu rodbinu može koštati i do 70.000 dolara.\nZa sada je većina mrtvih ostala zaleđena na planini, a najčuveniji počivši stanovnik koji je i dalje zvanično neidentifikovan, nazvan je „Zelena čizma“, po planinarskoj obući koju je nosio. Pretpostavlja se, ali to do danas nije potvrđeno, da je u pitanju indijski planinar Tsevang Paljor, koji se 1996. sam uputio na vrh Everesta i od tada mu se gubi svaki trag. U međuvremenu je ovo telo koje počiva u pećini postalo svojevrsno upozorenje na putu, jer na njega nailaze svi oni koji se penju glavnom rutom prema vrhu.\nGlovo, saopštila je danas da će preuzeti brend “Donesi” u Srbiji


Joby GorillaPod 500 tripod cena, cene Srbija, prodaja Beograd Novi Sad Niš\nJoby GorillaPod 500 tripod cene\nTrenutno nemamo slike za Joby GorillaPod 500\nEPonuda nije internet prodavnica već Vam omogućava da brzo i lako nađete Joby GorillaPod 500 tripod po najjeftinijoj ceni. Naš cilj je da kupci budu što bolje informisani o ponudi Joby tripod GorillaPod 500 na tržištu Srbije. Vrlo lako nalazite željeni proizvod za kategoriju Tripodi cene, ne morate da lutate od sajta do sajta za Joby Tripodi, sve Vam je na jednom mestu. Naši operateri svakodnevno ažuriraju cene ali je potrebno da proverite cenu i dostupnost za Joby GorillaPod 500 tripod sa PRODAVCEM. EPonuda ne može da garantuje potpunu tačnost specifikacije i slika za Joby GorillaPod 500 tripod. Pre kupovine, podatke za Joby tripod GorillaPod 500 proverite na sajtu PROIZVOĐAČA.


PEKING – Negativan trend na kineskom auto-tržištu produbljen je u novembru, pošto je prodaja pala peti mesec uzastopno zbog usporavanja ekonomije i strepnje potrošača uzrokovane tarifnim ratom sa Vašingtonom.\nTokom 11 meseci ove godine prodaja vozila u Kini je smanjena za 2,8 posto u odnosu na prethodnu godinu, na 21,5 miliona jedinica, i na putu je da zabeleži prvi godišnji pad u tri decenije.\nNovembarski sunovrat prodaje je bio gori nego oktobarski, kada je prodato 13 odsto manje automobila, nakon pada prometa od 12 odsto zabeleženog u septembru.\nPad od 12 procenata registrovan je i kod prodaje sedana, na nešto manje od 1,1 miliona jedinica.\nS druge strane, hibridi sa benzinsko-električnim pogonom i potpuno električni automobili i SUV-ovi, koje Peking agresivno promoviše davanjem subvencija i prodajnim kvotama, ostvarili su rast prodaje za 37,6 posto na 169,000. Od početka 2018. zaključno sa novembrom, njihova prodaja je skočila za 68 procenata na preko milion vozila.\nDomaći kineski brendovi, koji povećavaju svoj tržišni udeo s ponudom jeftinijih SUV i sedan vozila, zabeležili su ogroman pad prodaje u novembru, od čak 23,3 odsto na 909.000 vozila, navodi AP.\nDanas kreću subvencije za prelazak na novu fiskalizaciju\nSrednji kurs dinara danas 117,5803


Sneg u Parizu i okolini u novogodišnjoj noći\nSneg je pao u velikim količinama u svim planinskim predelima u Francuskoj. Dosta je Francuza otišlo na planinama za božićne i novogodišnje praznike iako je na snazi mera policijskog časa i žičare ne rade. Radnici u sektoru se snalaze kako znaju i umeju pa na primer škole skijanja su angažovale konje koji uzbrdo vuku decu da bi se ona kasnije spuštala niz padinu i učila skijanje.\nMeteo France najavljuje sneg u Parizu i okolini u novogodišnjoj noći. Sneg je veoma redak u Parizu i veoma malo se zadržava ali ga pamtimo u poslednjih desetak godina u nekoliko navrata.\nObično se najmlađi zaraduju ali uvek ali baš uvek napravi kolaps u saobraćaju. Sećamo se kraja 2010.godine kada su ljudi ostavljali svoje automobile zaglavljene na putevima i pešice se vraćali kući.\nOvoga puta se ne najavljuju velike padavine ali se nadamo da će biti dovoljne da ukrase ovaj specifičan doček Nove godine zbog trenutnih mera i epidemiološke situacije u Francuskoj.\nTagovi: nova godina - Pariz - sneg


Erdogan upozorio SAD i EU zbog miješanja u unutrašnje poslove Turske\nErdogan je govorio i o predstojećem sastanku s predsjednikom Rusije Vladimirom Putinom najavljenim za 8. april\nPredsjednik Turske Recep Tayyip Erdogan upozorio je danas Sjedinjene Američke Države i Evropsku uniju zbog miješanja u unutrašnje poslove Turske poručivši kako SAD i EU moraju znati gdje im mjesto i prestati s miješanjem u izborni proces u njegovoj zemlji, javlja Anadolu Agency (AA).\n"Konačnu odluku o izborima donosi izborna komisija i nakon te odluke sve je kompletirano", rekao je Erdogan.\nErdogan je govorio i o predstojećem sastanku s predsjednikom Rusije Vladimirom Putinom najavljenim za 8. april kazavši da će na tom sastanku jedna od dominantnih tema biti i kupovina ruskog sistema za protuvazdušnu odbranu S-400.\nTurski predsjednik je pogrešnim ocijenio izjave američkih zvaničnika u vezi s odlukom Turske o nabavci ruskog raketnog sistema S-400.\n"Procedure oko nabavke S-400 su završene. Od Amerike smo nastojali nabaviti sistem Patriot. Međutim, nismo dobili uslove koje smo dobili za S-400. Isporuka ovog sistema počet će u julu", pojasnio je Erdogan u izjavi novinarima u Istanbulu.


29.11.2016 u 14:00\nOdavanje pošte Kastru u Havani - bela ruža i zakletva na odanost\nHAVANA– Kubanski predsednik Raul Kastro, zajedno sa vodećim zvaničnicima Komunističke partije i vlade odao je počast pokojnom revolucionarnom vođi Fidelu Kastru na komemorativnoj ceremoniji u Havani, javila je državna televizija. Kako je prikazano u televizijskom izveštaju, oni su minutom ćutanja pred slikom Fidela Kastra i njegovim pepelom u ministarstvu odbrane odali počast preminulom vođi. Raul Kastro položio je belu ružu ispred posmrtnih ostataka svog brata, a za njim su sledili legendarni gerilski komandanti Ramiro Valdes i Giljermo Garsija. Raul Kastro, u svojoj uobičajenoj vojnoj uniformi, potpisao je zakletvu da će ostati odan konceptu revolucije Fidela Kastra. To je prvi put da su Kubanci videli pepeo Fidela Kastra otkako je Raul Kastro objavio njegovu smrt u petak


Zvezda u Klužu „overava“ plasman u Ligu Evrope (20.30, RTS2) – SIA\nFudbaleri Crvene zvezde protiv rumunskog Kluža igraju revanš meč plej-ofa za plasman u Ligu Evrope. Utakmica je na programu od 20.30 uz direktan prenos na RTS Drugom programu, strim je na RTS Planeti (samo za korisnike iz Srbije).\nZvezda spremna za meč sa Klužom\n„Kluž je klub ozbiljne istorije i tako ćemo tretirati utakmicu. Ne mogu da kažem da nam rezultat nije povoljan, ali mi ćemo se najjačim snagama uci u ovaj meč, jer ne želim nikakve scenarije kakve nismo zamislili“, rekao je trener fudbalera Crvene zvezde Dejan Stanković.\n„Za analizu je, ne verujem, smatram da je Kluž odlična ekipa, posle ispadanja iz plej-ofa za Ligu šampiona oba tima su se našla pod pritiskom. Mi smo u Beogradu odigrali dosta dobru utakmicu, teren govori sve, ne verujem da je baš tolika razlika, ali pohvale mojim momcima“, istakao je Stanković.\n„Jedino Filipo Falko nije spreman, nije ni doputovao. Nećemo rotirati, igraćemo u najjačem sastavu, jedino povrede mogu tu nešto da nas poremete“, jasan je Zvezdin trener.\nPrethodna vest: Partizan čeka Santa Klaru, pobeda vodi u Ligu konferencija (21.00, RTS1)\nSledeća vest: HOROSKOP ZA ČETVRTAK 26. AVGUST: Saznajte šta vam zvezde poručuju!


Kuda sa decom II – Noć pozorišta i Pozorište Zvezdarište – MAMIN SVET\nHome Kuda s decom\tKuda sa decom II – Noć pozorišta i Pozorište Zvezdarište\nby Mamin svet 21. novembra 2015. 0 comment\nAko ste se pitali kako da provedete lepo i zanimljivo vreme sa klincima, narednih dana u Beogradu vas čeka pregršt super zanimljivih i lepih događaja.\nOva manifestacija je već tradicionalna, i održava se čini mi se o 12. put. Ove godine traje od 20. do 26. novembra 2015. godine u „Zvezdara teatru“, pod sloganom „Zvezda po zvezda — Zvezdarište“!\nFestival je otvoren na Svetski dan deteta, u petak, 20. novembra u 11.30 u foajeu „Zvezdara teatra“. Započeli su čarobnim glasovima Dečjeg hora „Kolibri“, a prva predstava, „Ja i moji osjećaji“ Kazališta „Žar ptica“ iz Zagreba, biće izvedena u 12 sati na Novoj sceni.\nOrganizatori najavljuju čak 11 predstava za decu i mlade iz Srbije, Hrvatske i Crne Gore u izboru selektorke Olivere Viktorović, koje će se takmičiti za festivalske nagrade. Osim predstava tu je i bogat prateći program:\nInformativna radionica o mobility programima za mlade pozorišne stvaraoce „Šta mladi umetnik/umetnica može da uradi za sebe“ koju organizuje Udruženje za razvoj pozorišta za decu i mlade ASITEŽ Srbija — nedelja, 22. novembar u 15 sati — Zvezdara teatar, foaje pozorišta\nDrugi pozorišni Festival dece i mladih „Mater Terra“ iz oblasti ekologije i ekologije duše, u organizaciji Centra za dramu u edukaciji i umetnosti „CEDEUM“. Traje od 22. do 25. novembra u Šestoj beogradskoj gimnaziji i „Zvezdara teatru“\nOkrugli sto „Okolnosti, izazovi i važnost rada sa decom i mladima u oblasti dramskog stvaralaštva“ . Organizatori su CEDEUM i Zvezdarište — ponedeljak 23. novembar u 19 sati — „Zvezdara teatar“, scena „Bata Stojković\nOno što je super vest za vas dragi roditelji je da su ulaznice za predstave besplatne! Više informacija o festivalu na sajtu Pozorišta Zvezdarišta.\nDo sada nisam čula za ovu manifestaciju, a održava se već peta po redu, od petka 20. do nedelje 22. novembra u 12 gradova Srbije\nNoć pozorišta se održava u okviru međunarodne mreže European Theatre Night, uz podršku lokalnih samouprava i ustanova kulture iz 12 gradova i opština. Novi Sad, Beograd, Niš, Zrenjanin, Novi Pazar, Vranje, Kragujevac, Knjaževac, Ćićevac, Zemun-Batajnica, Barajevo i Rekovca. Više o događaju pročitajte na sajtu manifestacije Noć pozorišta.\nKuda sa decom II – Noć pozorišta i Pozorište Zvezdarište was last modified: 7 septembra, 2016 by Mamin svet\nkudasdecomNoć pozorištapozorištw Zvezdarište\nGde za vikend – Organic live fest,...


Zatvaranje nedjelje Partnerstva za otvorenu upravu – OGP\nZatvaranje nedjelje Partnerstva za otvorenu upravu\nMinistarka javne uprave, Suzana Pribilović, zatvoriće Nedjelju Partnerstva za otvorenu upravu, posjetom JU Srednja ekonomsko-ugostiteljska škola Bar. Predavanje pod nazivom ,,Otvorenost javne uprave u Crnoj Gori”, kao završnu aktivnost u okviru Open Government Week organizuje NVO Institut za socijalnu i obrazovnu politiku – ISOP u partnerstvu sa NVO Savjet za implementaciju omladinske politike, a u saradnji sa Ministarstvom javne uprave.\nUvodnu riječ će imati ministarka javne uprave, Suzana Pribilović koja je na čelu Operativnog tima za Partnerstvo za otvorenu upravu, koja će srednjoškolce upoznati sa rezultatima Vlade Crne Gore u oblasti transparentnosti, inkluzivnosti i otvorenosti prema građanima i predstaviće nove servise koji se građanima nude u oblasti e – demokratije.\nIzvršni direktor ISOP-a i član Operativnog tima za Partnerstvo za otvorenu upravu u oblasti povećanja odgovornosti kompanija, Mitar Radonjić, prisutne srednjoškolce/ke će upoznati sa istorijatom Globalnog, nacionalnog i lokalnog Partnerstva za otvorenu upravu sa posebnim fokusom na principe i vrijednosti OGP-a, koje Crna Gora baštini od početka.\nPoseban fokus biće stavljen na informisanje prisutnih o Nacionalnom akcionom planu 2018 – 2020, kao i o načinima na koji Akcioni plan doprinosi inkluzivnosti građana u procesu donošenja odluka.\nNakon predavanja prisutni će imati prilike da postave pitanja i da se razvije aktivna diskusija sa ciljem ohrabrenja srednjoškolaca da uzmu učešća u budućim javnim raspravama posebno putem servisa E – participacije.


Ryanair od narednog utorka uspostavlja letove na relaciji Niš -Stokholm | Gde Investirati\nRyanair od narednog utorka uspostavlja letove na relaciji Niš -Stokholm\nIrska niskobudžetna aviokompanija Ryanair uspostaviće od utorka, 31. oktobra letove na relaciji Niš -Stokholm.\nZa aerodrom Konstantin Veliki biće to 11. redovna linija do neke od evropskih destinacija, izjavio je direktor Aerodroma Niš Vladica Đurđanović.\nĐurđanović je kazao da Ryanair na novoj liniji do Stokholma kreće da prodaje karte po promotivnim cenama od pet evra, dok su na liniji do Bratislave pomotivne cene bile samo jedan evro.\n“Istraživanja pokazuju da postoji veliko interesovanje putnika za letove iz Niša do Pariza, Osla, Moskve, Istanbula i svih većih gradova u Nemačkoj, ali od avio kompanija i njihovih raspoloživih kapaciteta zavisi uspostavljanje novih linija”, rekao Đurđanović.\nPrevious Saudijska Arabija otvara finansijsko tržište za strane ulagače\nNext VLM Airlines odlaže početak letova iz Maribora za Beograd\nTags NISRyan AirRyanAirStokholm


Otkriveno zbog čega NEMAČKA juri UŽIČKOG “Pink PANTERA”: Novi detalji o hapšenju! – Naši u svetu\nOtkriveno zbog čega NEMAČKA juri UŽIČKOG “Pink PANTERA”: Novi detalji o hapšenju!\nObjavljeno 11/09/21 u 19:00\nNakon što je istražni sudija splitskog Županijskog suda prošle nedelje odredio pritvor za 41-godišnjeg Sašu Zečevića, rodom iz Užica, koji se Interpolovom poternicom i evropskim nalogom za hapšenje tereti za tešku oružanu pljačku zlatare u Nemačkoj za šta je po tamošnjem zakonu propisana kazna do 15 godina zatvora, iz Nemačke je stigao još jedan nalog na hapšenje.\nVeruje se da je privedeni deo nadaleko poznate pljačkaške bande “Pink Panter”, a Tužilaštvo je sada od nemačkog Interpola dobilo još jedan nalog za hapšenje, piše Slobodna Dalmacija..\nZečević je, podsetimo, prvo uhapšen jer ga nemačko pravosuđe traži zbog sumnje da je početkom januara 2006. godine u bavarskom gradu Kemptenu ujutro oko 11 sati ušao u zlataru “Muller” zajedno s još jednim nepoznatim saradniko. Iznenadivši prodavce, uperili su u njih pištolje, a onda je jedan od razbojnika čekićem porazbijao staklene izloge, odakle je u torbe potrpao skupocenih satova u vrednosti od oko 200 hiljada evra.\nNemačkaPink PanterSaša ZečevićSrbijaUžice\nTragedija u AUSTRIJI: Dvogodišnja devojčica više od 24h provela pored tela MRTVE MAJKE!


Francuski fudbaler obnovio je povredu zadnje lože u jučerašnjem revanšu protiv Liona (5:1) u osmini finala Lige šampiona. Igrao je samo poslednjih 20 minuta, postigao i gol, ali ga baš zbog bola u loži nije proslavio.\nUsman Dembele slavi sa saigračima jedan od pogodaka Barselone prpotiv Liona\nDanašnji medicinski testovi pokazali su da mora na novu pauzu, kao kada je u januaru dve nedelje odsustovao, a i ranije je imao velikih problema i sa zadnjom ložom.\nTo znači da će 21-godišnji hitri napadač propustiti mečeve u Primeri protiv Betisa, Espanjola, Viljareala i madridskog Atletika, a možda i prvi duel u četvrtfinalu Lige šampiona.\nDembele je ove sezone postigao ukupno 14 golova, među kojima su tri u Ligi šampiona - Lionu, PSV-u i Totenhemu.


Medicinski Fakultet Univerzitet Novi Sad - Studije - Studije Trećeg Stepena - Doktorske Disertacije Po Starom - Uputstvo - Od Prijave Do Odbrane Disertacije\nNalazite se: Početna > Studije > Doktorske Disertacije Po Starom > Uputstvo - Od Prijave Do Odbrane Disertacije\nPOSTUPAK PRIJAVE I ODBRANE DOKTORSKE DISERTACIJE (PO STAROM)\nKandidat može podneti prijavu doktorske disertacije ukoliko je stekao akademski naziv magistra nauka i ako ispunjava jedan od tri navedena uslova u uputstvu za prijavu doktorske disertacije (obrazac broj 1 iz tabele).\nNakon sačinjene prijave kandidat obavlja konsulatacije sa predsednikom Komisije za doktorske studije i overenu prijavu umnožava u 10 primeraka i predaje Službi za nauku, doktorske studije i specijalizacije.\nSa prijavom potrebno je doneti i potvrdu o uplaćenim troškovima prijave doktorske disertacije.\nPrijava se podnosi i Etičkoj komisiji fakulteta (Institut za zdravstvenu zaštitu dece i omladine Vojvodine - prof. dr Jovanka Kolarović), a dobijena saglasnost od iste se predaje uz prijavu Službi. (Dobijanje saglasnosti za etičnost kliničkih ispitivanja na čoveku)\nKandidati se pozivaju na sednicu Komisije za doktorske studije da obrazlože prijavu i nakon prihvatanja konačnu odluku o tome donosi nastavno-naučno veće Medicinskog fakulteta, koje imenuje i Komisiju za pisanje izveštaja o oceni podobnosti teme i kandidata (obrazac broj 10 iz tabele).\nNakon prihvatanja izveštaja o podobnosti od strane Nastavno-naučnog veća Medicinskog fakulteta izveštaj se dostavlja Senatu Univerziteta na saglasnost.\nNakon dobijene saglasnosti kandidatu se imenuje mentor.\nKandidat sa interdisciplinarnom temom može imati dva mentora od kojih jedan mora biti zaposlen na Fakultetu.\nKandidat predaje radnu verziju, saglasnost mentora da je rad pregledao i da je disertacija napisana u skladu sa prihvaćenom prijavom i predlog nadležne katedre za imenovanje Komisije za ocenu doktorske disertacije. Komisija za ocenu ima tri člana, od toga najmanje jedan član je sa strane. Ukoliko je penzioner ne može da bude duže od dve godine u penziji.\nPotpisani izveštaj (obrazac broj 11 iz tabele) od sva tri člana komisije, dostavlja se Službi u deset primeraka (dva sa original potpisima) i u elektronskoj formi na CD-u.\nSa izveštajem kandidat donosi i konačnu verziju doktorske disertacije u elektronskoj formi u PDF formatu, sa ključnom informacijskom dokumantacijom.\nUDK broj i ključne reči koje su deo ključne informacijske dokumentacije kandidat dobija u Biblioteci Fakulteta.\nKonačnu verziju doktorske disertacije i saglasnost prodekana za doktorske studije i specijalizacije da je to konačna verzija doktorske disertacije, kandidat predaje Biblioteci fakulteta.\nKadidat predaje tri primerka ukoričene doktorske disertacije (2 za Biblioteku, 1 za Službu za doktorske studije)\nDoktorska disertacija stoji na uvid javnosti na sajtu Univerziteta u Novom Sadu 30 dana.\nNakon toga ukoliko nije bilo primedbi na doktorsku disertaciju, usvaja se izveštaj komisije i imenuje se komisija za odbranu doktorske disertacije.\nKomisija za odbranu ima 5 članova od kojih je najmanje jedan sa strane. Ukoliko je penzioner ne može da bude duže od dve godine u penziji.\nKada se dostavlja predlog komisije za odbranu doktorske disertacije od strane nadležne katedre, mogu se predložiti i rezervni članovi.\nNastavno-naučno veće na osnovu predloga Komisije za doktorske studije usvaja izveštaj i imenuje komisiju za odbranu, nakon toga se izveštaj dostavlja Univerzitetu na saglasnost.\nKandidat može braniti doktorsku disertaciju najmanje 7 dana nakon dobijene saglasnosti od strane Senata Univerziteta.\nKandidat najmanje 7 dana pre odbrane donosi 7 ukoričenih primeraka doktorske disertacije od kojih 6 predaje biblioteci Medicinskog fakulteta, a jedan primerak Službi.\nKandidat predaje i biografiju i ostale popunjene obrasce koje je dobio u Službi, zajedno sa potvrdama o izvršenim uplatama za troškove odbrane i troškove promocije doktorske disertacije.\nObaveze kandidata koji treba da brane doktorsku disertaciju (po starom)\nNAPOMENA: O terminu odbrane kandidat se dogovara sa licem koje je zaduženo za raspored u amfiteatrima, najmanje 7 dana pre odbrane i o dogovorenom terminu obaveštava Službu, kako bi se obaveštenje na vreme poslalo.


Studentska etička inicijativa - Centar za monitoring i istraživanje (CeMI)\nIstraživanja međunarodnih i nacionalnih organizacija su pokazala da je korupcija u obrazovanju vrlo rasprostranjena pojava u Crnoj Gori. Ocjene se kupuju i prodaju, akademski radovi se plagiraju, a varanje postaje legitiman način prolaska ispita. Takve prakse podstiču studente da misle da je obrazovni sistem zasnovan više na novcu nego na znanju, što može biti podsticaj za mnoge da nastave sa koruptivnim obrascem ponašanja i poslije fakulteta. Ukoliko se na ovaj problem ne obrati pažnja, korupcija može postati duboko usađena u sistem i replicirati se, na taj način sprječavajući demokratske vrijednosti da prodru u srž crnogorskog društva.\nStudentska Asocijacija Centra za monitoring i istraživanje i Centra za građansko obrazovanje, je zajednički počela implementaciju projekta „Studentska etička inicijativa“ u Junu 2012. Ovaj projekat, sa opštim ciljem da doprinese smanjenju akadamske prevare na Univerzitetu Crne Gore, podržan je od strane Fondacije za otvoreno društvo iz Budimpešte.\nU trajanju od godinu dana, ovaj projekat će obuhvatiti realizaciju spektra aktivnosti, kao što su: detaljno istraživanje o pojavnim oblicima i učestalosti akademske prevare na crnogorskim fakultetima, formulisanje i zastupanje mjera za sprječavanje i smanjenje akademske prevare, uključenje studenata u proces borbe protiv korupcije, kroz stvaranje Etičkog saveza na Univerzitetu Crne Gore, kao i kampanju za podizanje svijesti studenata o pojmu akademske prevare i njenim štetnim posljedicama.\nBrif: Akademska prevara\n[:mn]Potpisan memorandum o saradnji sa Agencijom za ljekove i medicinska sredstva[:][:mn]Konkurs za učlanjenje u asocijaciju integriteta studenata UCG[:en]Competition for the Membership in the Integrity Association of the students at the University of Montenegro[:]


U posjetu Kaknju dolazi visoka delegacija Vijeća Evrope koju čine članovi Odbora stručnjaka za pitanja Roma – Kakanj-X\nU posjetu Kaknju dolazi visoka delegacija Vijeća Evrope koju čine članovi Odbora stručnjaka za pitanja Roma\nU utorak, 28. oktobra 2014. godine, Kakanj će posjetiti članovi Odbora stručnjaka Vijeća Evrope za pitanja Roma (CAHROM). Visoku delegaciju Vijeća Evrope koju će činiti članovi iz 25 država primit će općinski načelnik Nermin Mandra i predstavnici Ministarstva za ljudska prava i izbjeglice BiH.\nSastanak će biti upriličen u Omladinskom centru Kakanj, sa početkom u 10.00 sati. U okviru sastanka, planirano je da općinski načelnik Nermin Mandra gostima predstavi dostignuća Općine Kakanj u pogledu poboljšanja socijalnog statusa Roma u Kaknju, posebno u segmentu razvoja koncepta socijalnog stanovanja.\nPotom će biti prezentirana dostignuća Programa demokratskog upravljanja i učešća zajednica kroz medijaciju u BiH (ROMED). O ovim dostignućima će govoriti Mujo Fafulić.\nMedijacija je metoda koja se koristi širom Evropske Unije kako bi se izborilo sa nejednakostima sa kojima se Romi susreću. Medijacija podrazumijeva zapošljavanje pojedinaca iz lokalnih romskih zajednica kako bi djelovali kao posrednici između Roma i javnih insitucija u pitanjima zapošljavanja, zdravstvene brige i obrazovanja.\nRadi se o programu kojeg je osmislilo Vijeće Evrope.\nNakon sastanka u Omladinskom centru, bit će upriličena i posjeta dijelu naselja Varda u kojem žive Romi. U ovom naselju tokom prošle godine izgrađena je zgrada u kojoj je smješteno 12 socijalno ugroženih porodica Roma, a ovih dana je počela izgradnja još 4 stambene jedinice. Ove radove finansira Ministarstvo za ljudska prava i izbjeglice BiH.


Pre 4 dana pao u korito Miljacke: Odobreno 20.000 KM za potragu za mladićem koji je NESTAO U NABUJALOJ RECI\n16.12.2017. 16:01 > 16:01\nFoto: Faktor.ba/I.Šebalj / RAS Srbija\nVlada Federacije BiH (FBiH) danas je na hitnoj telefonskoj sednici odobrila 20.000 KM Federalnoj upravi Civilne zaštite za dodatne troškove traganja za mladićem koji je pre četiri dana pao u korito Miljacke u Sarajevu.\nOdluka o izdvajanju sredstava iz tekuće rezerve donesena je na osnovu informacije koju je sačinila Federalna uprava Civilne zaštite, javljaju federalni mediji.\nVeć četvrti dan traje potraga za Aldinom Mulićem, koji je pao u Miljacku u noći između utorka i srede. Potraga je danas proširena do Doboja.\nU potragu su od ranih jutarnjih sati danas uključeni pripadnici Federalne uprave Civilne zaštite, Kantonalne uprave Civilne zaštite, Republičke uprave Civilne zaštite, te ostali spasioci.\nMladića koji je pao u Miljacku traže i u Doboju: Zbog opasne reke čamci ne mogu u vodu\nEkipama civilne zaštite i Gorske službe spasavanja priključili su se i volonteri.\nAldin Mulić pao je u korito reke Miljacke u Sarajevu u noći između utorka i srede, a za njim je u vodu skočio Irhanom Fočo, čije je telo pronađeno u četvrtak kod Visokog.\nDeveti dan potrage za mladićem koji je nestao u Miljacki: Helikopter snimio lokaciju gde bi se telo moglo nalaziti\nPotraga za mladićem koji je pao u Miljacku nastavlja se tokom noći\nNAJVEĆA POTRAGA IKADA IZVEDENA U BiH Mladića nestalog u Miljacki traži 700 ljudi\nOsmi dan ni traga od mladića koji je nestao u Miljacki: Ujutru na terenu više od 100 ljudi\nNaslovna za 19.07.\nRuska špijunka iz Vašingtona je nestala, a mesecima kasnije se pojavila sa JEZIVOM PORUKOM


Prema poslednjim podacima o broju zaraženih korona virusom u gradovima širom Srbije i dalje prednjače oni sa većim brojem stanovnika. Tako je na prvom mestu i dalje Beograd sa 583 zaraženih, dok se na crnu listu vratio i Kragujevac, a Kraljevo beleži nagli skok.\nOd ukupnog broja zaraženih (1.318) u proteklih 24 sata čak 44 odsto njih, tačnije 583, registrovano je u prestonici.\nTo jeste duplo manje nego prethodnog dana kada je u Beogradu bilo 1.057 slučajeva, ali situacija nije ni malo za opuštanje jer je upravo u glavnom gradu i najveće žarište. A osim toga, pondeljkom se inače beleži manji broj novozaraženih, jer su to podaci od vikenda, kada inače manji broj ljudi ide kod lekara.\nNa drugom mestu ponovo se nalazi Novi Sad sa 139 novih slučajeva, što je za sedam više nego juče.\nOno što je sada opet iznenađujuće jeste Kragujevac, koji prethodnog dana uopšte nije bio na ovoj listi, a sada je na trećem mestu sa čak 127 novoobolelih.\nČetvrti je Niš sa 76, što je znatno povećanje u odnosu na prethodni dan kada je u najvećem gradu na jugu Srbije registrovano 50 slučajeva.\nU Kraljevu nagli skok\nJoš jedan grad u kome je zabeleženo povećanje broja novoobolelih je Kraljevo sa 66, što je 25 više nego juče.\nU Šapcu je prema poslednjim podacima registrovano još 43 slučaja, odnosno 17 više nego prethodnog dana.\nU ostalim mestima registrovano je manje od 20 novoobolelih.


Las Vegas se ponovo otvorio, gosti bezbrižni\nIzvor: Radio Televizija Vojvodine, 09.Jun.2020, 23:46\nKazina i restorani ponovo su otvoreni tokom vikenda u Las Vegasu, čime se čuveni grad zabave "vratio u igru" nakon više od dva meseca od zatvaranja zbog zabrinutosti za javno zdravlje usled pandemije korona virusa.\nHoteli i atrakcije bili su daleko prometniji nego što se očekivalo, zbog čega su mnoge lokalne kompanije ubrzale planove za otvaranje svojih lokala narednih nedelja, piše CNN.\nMeđutim, prema izveštajima sa terena, iz kazina i sa prometnih trotoara >> Pročitaj celu vest na sajtu Radio Televizija Vojvodine << bulevara Las Vegas, mali broj posetilaca je nosio maske za lice ili praktikovao meru fizičke distasnce - dve mere predostrožnosti koje lokalni i savezni javni službenici za javno zdravlje podstiču da bi usporili širenje kovida-19 do leta.\nJednostavno rečeno, Vegas se vratio, ali možda nije tako bezbedan kao što bi posetioci želeli da bude, navodi CNN.\n"U Vegasu je najbitnije da su naši gosti bezbrižni, ali u prvim danima ponovnog otvaranja imam osećaj kao da je možda previše 'bez' i premalo 'brige'", rekao je Skot Roben, vlasnik VitalVegas.com, turističkog bloga.\n"Ljudi nisu bezobzirni; samo nisu paranoični kao što sam očekivao", dodao je.\nGRAD ZABAVE SE VRATIO U IGRU: Kazina i restorani u Las Vegasu ponovo su otvoreni, mali broj gostiju poštuje mere\nIzvor: Kurir, 10.Jun.2020, 08:07


DOBRA SARADNjA SA GRADOM - Glas Podrinja\nUREĐENjE CENTRA SELA SKRAĐANI\nSredstvima grada i radom meštana sela Skrađani, rekonstruisan je deo Doma kulture u ovom mačvanskom selu\nKroz projekat „Dva na dinar“, meštani sela Skrađani, u saradnji sa gradom, rekonstruisali su deo zgrade Doma kulture. Grad je za ovu investiciju izdvojio 350. 000 dinara, a meštani su pomogli svojim radom. Oni planiraju da nastave sređivanje ovog objekta.\n- Grad je kupio materijal, a meštani su radili besplatno. Ovakav vid saradnje može da bude primer ostalim mesnim zajednicama. Planiramo da sredimo fasadu na Domu kulture i uredimo sanitarni čvor. Sve sa idejom da deca u ovom selu imaju adekvatan prostor da treniraju i prate kulturno-umetničke sadržaje, naglasio je Dragan Stanković, odbornik u Skupštini grada Šapca.\nMeštani su se rado odazvali pozivu da pomognu.\n- Selo je malo, ali složno. Lako smo se dogovorili o tome šta će ko da radi. Ljudi znaju da smo ovo uradili da bi centar našeg mesta izgledao lepše, rekao je meštanin Vladan Maksimović.\nGradonačelnik Šapca Nebojša Zelenović pohvalio je primer sloge meštana Skrađana, koji su pokazali da kada se ljudi udruže, mnogo lakše rešavaju probleme.\n- Kada težimo dobrim ciljevima, rezultat je uvek pozitivan. Grad Šabac je finansijski pomogao rekonstrukciju Doma kulture u Skrađanima, ali ovde je materijalna strana u drugom planu u odnosu na solidarnost meštana sela koji su udruženim snagama, uz mnogo volje, radili na uređenju. Ovo je dokaz da meštani sela najbolje znaju šta su njihove potrebe, a Grad će uvek biti tu da ih podrži u ostvarivanju. Pohvalio bih mesne zajednice Zminjak i Skrađani, kao dobre primere sela koja mogu da se razvijaju i napreduju, rekao je gradonačelnik Šapca.\nMeštani Mesne zajednice Zminjak-Skrađani planiraju da apliciraju za sredstva od poreza na imovinu, koji se bude prikupio na ovom području. Saradnju sa gradom očekuju i kroz donošenje Strategije o ruralnom razvoju, koja bi trebalo da unapredi položaj poljoprivrednika na području Šapca.


Dok Tramp preti carinama, u Evropi upravo ustaje novi gigant u sektoru čelika\nNemački Tisenkrup i indijski Tata Stil postigli su konačan sporazum o osnivanju zajedničke evropske kompanije u sektoru čelika sa jednakim vlasničkim udelima, nakon više od devet meseci od potpisivanja memoranduma o razumevanju o ovom poduhvatu.\nOčekuje se da će merdžovanje dva proizvođača čelika stupiti na snagu 2019. godine. Sedište nove kompanije će biti u regionu Amsterdama, a Upravni i Nadzorni odbor će imati po šest članova, ravnopravno podeljenih izmedju predstavnika dve kompanije.\nOvaj "dil" stiže nakon devet meseci pregovora, posle sporazuma iz septembra prošle godine. Obe kompanije se nadaju da će im ovaj ugovor pomoći da se suoče s izazovima u volatilnoj indsturiji čelika, uključujući i hiperproizvodnju.\nNajveći evropski "čelični dogovor" još otkad je Mital preuzeo Arselor 2006, biće zajedničko preduzeće sa udelima od 50 odsto oba vlasnika. Zajedničko preduzeće će imati oko 48.000 radnika i 17 milijardi prihoda.\nCEO Tisenkrupa Hajnrih Hajzinger ima plan da drugog najvećeg proizvođača čelika (posle Arselor Mital) pretvori u tehnološku kompaniju."Ovaj poduhvat je rezultat ne samo izazova sa kojima se suočava evropska industrija čelika, ali je i jedini način da se kreira dodatna vrednost od 5 milijardi evra za Tisenkrup i Tata Stil, koja ne bi postojala u scenariju koji podrazumeva pojedinačne kompanije", rekao je Hajzinger.\nDogovor dolazi u vreme kada se evropski proizvođači čelika suočavaju sa carinama od 25 odsto na izvoz u SAD, koje su njihovo najveće tržište. Takve carine bi primorale lokalno evropsko tržište da apsorbuje više čelika nego što su njegove potrebe, piše Rojters.\nNajveći evropski proizvođači - Tisenkrup, Arselor Mital, Salcgiter i Vestalpin izgubili su 8 do 17 odsto nakon najave carina na čelik. Tisenkrup je bio pod pritiskom da postigne dobar dogovor sa Tatom, koji je imao lošije preformanse na evropskom tržištu od nemačkih partnera. "Tisenrkup" je saopštio da dogovor uključuje "pravednu kompenzaciju" i da ukoliko "džoint venčer" dve kompanije izađe na berzu, da će dobiti veći deo prihoda.


Le Talek: Sada je svaka utakmica kao finale - ATA Stars\nLe Talek: Sada je svaka utakmica kao finale\nHome/cVesti - sportovi/Fudbal/Le Talek: Sada je svaka utakmica kao finale\nFudbaler Crvene zvezde Damjan Le Talek rekao je danas da će njegova ekipa uraditi sve da pobedi u preostale dve utakmice regularnog dela Super lige Srbije kako bi „večiti“ derbi dočekala u odličnom raspoloženju.\n-Reprezentativna pauza je došla u pravom trenutku za nas, igrali smo utakmice skoro na svaka tri dana i zaista nam je bio neophodan odmor kako bismo bili spremni da na vrhunskom nivou odigramo do kraja sezone. Imamo više vremena na raspolaganju za treninge, zaista kvalitetno i dobro radimo – rekao je Le Talek za klupski sajt.\nPovezana vest: Žoze Morinjo ima podršku Mančester junajteda\nU Super ligi Srbije ostalo je još dva meča do plej-ofa i podele bodova.\n-Moramo da privedemo ovaj deo prvenstva kraju u najboljem maniru, uradićemo sve što je do nas da pobedimo obe utakmice i da u odličnom raspoloženju dočekamo večiti derbi. Svesni smo da moramo da pobedimo svaku utakmicu koja je pred nama jer želimo da budemo šampioni – rekao je Le Talek.\nPovezana vest: Košta: Treba da uživamo\n-Moraćemo da budemo maksimalno fokusirani i da pobedjujemo do kraja prvenstva kako bismo se u maju radovali šampionskoj tituli s našim navijačima – rekao je on.\n-Sada je svaka utakmica kao finale, svaki tim želi da pobedi lidera. Zaista sve ekipe igraju agresivno, ali mi imamo kvalitet i možemo svakoga da pobedimo. Mi smo Zvezda, prvi smo i navikli smo da protiv nas svi daju sve od sebe kako bi ostvarili povoljan rezultat. Svesni smo da druge ekipe moraju da se brane više i da igraju čvršće protiv nas jer su manje kvalitetne od nas. Mi igramo našu igru, kada izadjemo na teren potpuno fokusirani i ozbiljni tada pobeda ne može da nam izmakne – poručio je Le Talek.\nPovezana vest: Bez pobednika u duelu Liverpula i Čelsija\nBy ATA Stars Redakcija|2018-03-27T18:47:45+01:00mart 27th, 2018|Fudbal|0 Comments


Ukidaju se pojedina zanimanja u školama u Srpskoj | Banjaluka.net\nReorganizacija srednjih škola u Republici Srpskoj podrazumijeva promjene samo u strukturi zanimanja, ali ne i gašenje određenog broja škola već samo nekih od zanimanja.\nOvo je predviđeno amandmanima na Prijedlog programa ekonomskih reformi RS za period 2020. – 2022. godina, po hitnom postupku, koje je juče utvrdila entitetska vlada.\nNakon upućivanja tog prijedloga u Narodnu skupštinu RS, Vlada Srpske je dodatno usaglasila određene prijedloge amandmana sa socijalnim partnerima.\nBiće pronađena druga rješenja i za smanjenje zloupotrebe bolovanja, te za onemogućavanje zloupotreba obaveza iz radnog odnosa i prava iz oblasti zdravstvene zaštite i drugih propisa, saopšteno je iz Vlade RS.\n“Ino-dug je redovno servisiran i za te potrebe izdvojeno je 210,4 miliona KM. Nastavljena je kontinuirana amortizacija unutrašnjeg duga i iz redovnih budžetskih sredstava izdvojeno je 220,7 miliona KM”, navodi se u saopštenju.


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Društvo :: Sigurno radno mjesto zadatak svakog društva\nPURIŠIĆ U ŽENEVI 17. 06. 2019. 21:11 >> 21:11 0\nPred Međunarodnom organizacijom rada, odnosno pred njenim članicama je, kao nikada do sada, odgovoran zadatak da doprinese ispunjenju svog osnovnog cilja, uspostavi univerzalnog i dugotrajnog mira, koji se može postići jedino ukoliko je zasnovan na socijalnoj pravdi, sigurnosti i ljudskom dostojanstvu, kazao je ministar rada i socijalnog staranja Kemal Purišić na međunarodnoj konferenciji rada u Ženevi, na kojoj se ujedno obilježava i 100-godišnjica od osnivanja te značajne UN organizacije.\n"U tom smislu, zadatak je svih demokratskih država da obezbijede stabilnost i sigurnost radnog mjesta, produktivan radni odnos, kako bi se omogućio dostojanstveni rad za sve", istakao je Purišić.\nOn je podsjetio da je Crna Gora Ustavom deklarisana kao država socijalne pravde, te da se kao članica Međunarodne organizacije rada, u skladu sa ustavom ove važne UN organizacije, obavezala da poštuje, promoviše i sprovodi principe koji garantuju slobodu udruživanja, pravo na kolektivno pregovaranje, eliminaciju svih oblika prinudnog i prisilnog rada, sprječavanje dječjeg rada i eliminaciju diskriminacije u pogledu zanimanja i zapošljavanja.\nPurišić je dodao da su odsustvo diskriminacije i garantovanje vrijednosti kao što su sloboda, ljudsko dostojanstvo, socijalna pravda, bezbjednost, neophodni za održiv ekonomski i društveni razvoj, a da radni odnos treba da bude garant pravne zaštite radnika.\n"Ova obaveza za Crnu Goru istovremeno predstavlja i priliku da u potpunosti uskladi svoj pravni sistem sa sistemom razvijenih evropskih država i sa standardima koje uspostavlja MOR", naveo je Purišić.\nCrna Gora je, kako je kazao, danom učlanjenja u MOR, od 2006. godine, potvrdila 68 konvencija, a među njima svih osam iz korpusa fundamentalnih. Takođe, dodao je, kontinuirano radimo na povećanju broja potvrđenih konvencija kako bi se u našem pravnom sistemu primjenjivali međunarodni standardi rada.\n"Naglašavam da se svi zakonski propisi koji tretiraju oblast rada donose uz saradnju i asistenciju eksperata MOR-a, kako bi se u što većem obimu implementirali zahtjevi koje postavljaju međunarodni radni standardi, naročito sada kada su u toku pregovori za članstvo u EU i kada su pred nama značajne obaveze usaglašavanja domaćeg zakonodavstva i prakse sa evropskim pravom, praksom i standardima", rekao je Purišić.\nIstakao je da u tom procesu ključnu komponentu čini unaprijeđeni tripartitni socijalni dijalog, kroz koji se sveobuhvatno sagledavaju prioriteti i načini njihovog ostvarivanja, utvrđuju politike, strategije i rezultati koji su potrebni da bi se ostvario napredak ka društvu pune tolerancije, nediskrimacije i pune zaštite ljudskih prava.\nMininstar je podsjetio da su Vlada Crne Gore i reprezentativni socijalni partneri u martu 2019. godine potpisali Program dostojanstvenog rada za period 2019-2021. godinu. Programom je predviđeno da se postignu tri važna cilja: jačanje mehanizama socijalnog dijaloga i kolektivnog pregovaranja, stvaranje povoljnih uslova za zapošljavanje i održivo preduzetništvo i formalizacija neformalne ekonomije.\n"U ostvarivanju ovih ciljeva imamo punu podršku i pomoć MOR-a", zaključio je Purišić.\nNa međunarodnoj konferenciji rada učestvovale su delegacije skoro svih zemalja članica MOR-a, koje čine predstavnici vlada, poslodavaca i sindikata.\nPurišić će se sjutra u Ženevi sastati i sa pomoćnikom generalnog direktora Međunarodne organizacije rada i regionalnim direktorom za Evropu i Centralu Aziju Hajncom Kelerom.\nKvalitetnije će se urediti odnosi na tržištu rada\nUsaglašen razvoj socijalne zaštite sa evropskim modelom


Broj vakcinisanih prvom dozom u BG danas će preći 550.000\nTanjug 15. aprila 2021. 08:19\nBEOGRAD – U Beogradu je, zaključno sa jučerašnjim danom, prvu dozu vakcine dobila 547.951 osoba što iznosi 38,9 odsto punoletnog stanovništva, dok je revakcinisano 370.163 što iznosi 26,3 odsto punoletnog stanovništva, objavio je danas zamenik gradonačelnika Goran Vesić.\nOn je precizirao da je do sada u Beogradu dato ukupno 918.114 doza vakcina, za vakcinaciju i revakcinaciju.\n„Stanovništvo našeg grada starosti od 65 do 74 godine vakcinisano je u procentu od 68,36 odsto. Vakcinisano je 46 odsto muškaraca i 54 odsto žena, a prosečna starost vakcinisanih je 59,2 godine“, naveo je Vesić na Fejsbuk profilu.\nU Beogradu je, kaže, od početka masovne imunizacije dato 623.207 doza vakcina proizvođača Sinofarm, 142.301 doza vakcine Fajzer, 112.004 doza vakcine Sputnik V i 60.709 doza vakcine AstraZeneka.\n„Naš cilj je 750.000 građanki i građana koji će biti vakcinisani“, dodao je Vesić.


Kina uklanja minihidroelektrane da bi zaštitila ugrožene vrste vodozemaca - Daljine.rs\nProvincija Hunan u centralnoj Kini zaustavila je rad 34 minihidroelektrane i srušila 10 brana u protekle dve godine, u cilju očuvanja vrste džinovskih daždevnjaka.\nPrema pisanju chinadaily.com, opštinski zvaničnici popularne kineske turističke destinacije Žangjaje, saopštili su da na teritoriji nacionalnog prirodnog rezervata džinovskih daždevnja planiraju da sruše većinu od 88 hidroelektrana, uglavnom malih, koje su izgrađene pre nego što je ova oblast zaštićena zakonom.\nPreporučujemo Otpočelo najveće uklanjanje brane u istoriji Evrope\nOvakva vest dolazi u trenutku dok se u Srbiji planira devastacija reka izgradnjom derivacionih minihidroelektrana i to u najstrožijim rezervatima prirode, čime su te reke već ili će biti trajno uništene, sa svim biljnim i životinjskim svetom koji živi u njima ili od njih zavisi. Iako se struka i zdrav razum, kao i sve relevantne organizacije na domaćem i međunarodnom nivou protive unštavanju srpskih reka, za sada se ne zna kakav će biti budući status izgradnje ovih, po građane Srbije pogubnih, elektrana. Izjave su oprečne, a za to vreme uništavanje najlepših srpskih reka traje.\nInače, u kineskom rezervatu Žangjaje koji je 1995. osnovan na provincijskom nivou, da bi godinu dana kasnije bio ustanovljen kao nacionalno dobro, ima 3.000 kilometara reka, koje kineske vlasti nameravaju da zaštite sada kada nema sumnje kako na njih utiču minihidroelektrane.\nNacionalni park Žangjaje u kom se trenutno nalazi 88 hidroelektrana, od kojih će većina biti srušena\n– Većina brana će biti srušene, a zadržaćemo samo one koje imaju funkciju kontrole poplave, navodnjavanja ili snabdevanja vodom, naveo je Ju Šengju, čelnik gradskog biroa za očuvanje vodenih tokova.\nZvaničnici i konzervacionisti okrivili su male hidroelektrane za isušivanje i fragmentiranje tokova reka, kao i za ometanje migracija riba, što za posledicu ima uništavanje njihovih vrsta, ali i staništa retkih vodozemaca.\nKineski džinovski daždevnjak, Autor: J. Patrick Fischer\n– Planiramo da do kraja naredne godine demontiramo sve brane u prirodnom rezervatu čija je funkcija bila proizvodnja energije, ali i da preispitamo funkciju ostalih, istakao je Šengju.\nEkolozi su pozdravili odluku o zatvaranju hidroelektrana koje miniraju obnovu staništa džinovskih daždevnjaka, koji datiraju od pre 350 miliona godina – još iz doba dinosaurusa.\nGolubačka tvrđava je otvorena za posetioce, ovo su cene ulaznica


„Desing“ – Proizvodnja voćnih preparacija na bazi višnje\nAktuelno / Štampa / „Desing“ – Proizvodnja voćnih preparacija na bazi višnje\nObjavljeno 10.03.2014. na eKapija\nDatum: 10.03.2014. Izvor: eKapija\nBeogradska kompanija „Desing“, koja se bavi proizvodnjom voćnih preparacija, pokrenula je krajem 2013. godine u svom pogonu u Knjaževcu industrijsku proizvodnju polukandirane višnje, po inovativnoj tehnologiji koja smanjuje koncentraciju šećera do 20%, istovremeno zadržavajući senzorna svojstva proizvoda.\nNajčešći problem sa industrijom hrane u Srbiji je što se sirovina izvozi, dok je novom tehnologijom kompanija „Desing“ omogućila da se ceo poces finalizuje u njihovom postrojenju u Knjaževcu i kao takav plasira na inostrana tržišta.\nUz razvoj same tehnologije, „Desing“ je sa proizvođačima opreme iz Srbije razvio tehnološku opremu za proizvodnju ovih proizvoda, čime je uposlena domaća industrija. Osim što je na taj način pokrenuo domaću privredu, „Desing“ svojom proizvodnjom pokreće i podstiče razvoj lokalne zajednice.\nOsvajanjem tehnologije i saradnjom sa naučnim i stručnim institucijama, „Desing“ je krajem 2013. godine u pogonu kompanije u Knjaževcu osnovao i svoj Inovacioni centar koji se sastoji iz pilot postrojenja, istraživačko-razvojnog centra i savremene laboratorije, u kome će se osim tehnoloških istraživanja i razvoja procesa proizvodnje vršiti i tranfer znanja i unapređenje veština i znanja zaposlenih.\nAnaliza tržišta koju je uradila kompanija „Desing“ pokazala je da je samo za industriju u Srbiji potrebno 800t višnje godišnje. U prvom ciklusu proizvodnje „Desing“ je proizveo oko 3t polukandirane višnje za domaću kompaniju „Frikom“, a za 2014. godinu planirana je proizvodnja od oko 25 tona.\nKompanija „Desing“ posluje od 1992. godine, i jedan je od tri odobrena dobavljača za „McDonald’s“ u Evropi. Osim toga kupci proizvoda iz pogona „Desinga“ u Knjaževcu su i „NESTLE Ice Cream“, „Puratos“, „BakeMark“, „Knjaz Miloš“, „Pionir“, „Swisslion“, „Medela“, „Bambi“, „Frikom“, „Costa Coffee“, „Roggenart“, „Ice Cream Factory“.\nUvažavajući dokaze o nutritivnim vrednostima višnje i potrebama prehrambene industrije kompanija „Desing“, započela je sredinom 2012. godine svoj inovativni ciklus razvoja voćnih preparacija na bazi višnje.\nZahtevi multinacionalnih kompanija, za koje „Desing“ prozvodi, su takvi da se ide u pravcu helath nutrition. Naime, kako Svetska zdravstvena organizacija pretpostavlja da treba smanjivati unos šećera a sa druge strane zadržati komponente voća za koje je zdravstveno dokazano da su dobre, „Desing“ je i saradnji sa stručnjacima Poljoprivrednog fakulteta u Beogradu, osmislio inovativnu tehnologiju za razvoj polukandiranih voćnih proizvoda gde je koncentracija šećera daleko manja, a senzorna svojstva voća ostaju ista.\nIndustrisjka proizvodnja polukandirane višnje i šumskog voća po novoj tehnologiji krenula je krajem 2013. godine. Uz razvoj same tehnologije, „Desing“ je sa proizvođačima opreme iz Srbije razvio tehnološku opremu koja se koristi u pogonu za proizvodnju ovih proizvoda, a kompanija je osnovala i svoj Inovacioni centar.\nKnjaževački kraj, gde se nalazi pogon kompnije „Desing“, poznat je po proizvodnji višnje, pogotovo oblačinske, zbog čega su se u kompaniji i odlučili da novu tehnologiju razviju upravo na preparacijama ovog voća. Na taj način kompanija je povezala sirovinski sektor i proizvodnju, a otvaranjem Inovacionog centra postignuta je sinergija i sa naukom i daljim razvojem tehnologije.\nU ovom trenutku „Desing“ učestvuje u realizaciji projekta „Innovative Fruit Preparations In The Pilot Aseptic Plan“ i zajedno sa Poljoprivrednim fakultetom u okviru istraživačkih projekata EU Framework programe 7 (FP7) kao partner u projektu „AQUAVALENS – Protecting the health of Europeans by improving methods for the detection of pathogens in drinking water and water used in food preparation“.\nNova tehnologija kompanije „Desing“ u potpunosti je domaći know how. Uz razvoj same tehnologije, „Desing“ je sa proizvođačima opreme iz Srbije razvio tehnološku opremu koja se koristi u pogonu za proizvodnju ovih proizvoda, čime je uposlena domaća industrija.\nStalnim ulaganjem u proizvodni pogon u Knjaževcu i zapošljavanjem mladih „Desing“ je podstakao i razvoj lokalne zajednice. U pogonu trenutno radi 16 zaposlenih, od toga 5 sa visokom školskom spremom. Kompanija je pomogla i razvoj poljoprivrednog sektora Knjaževca otkupljujući velike količine višnje.\nOsim toga prodajom svojih proizvoda velikim multinacionalnim kompanijama, „Desing“ je promovisao Knjaževac i proizvode na bazi oblačinske višnje. Najčešći problem sa industrijom hrane u Srbiji je što se sirovina uglavnom izvozi. Novom tehnologijom kompanija „Desing“ je omogućila da se ceo poces finalizuje u njihovom postrojenju u Knjaževcu i kao takav plasira na tržište.\nIndustrsijska proizvodnja polukandirane višnje krenula je krajem 2013. godine. U prvom ciklusu proizvodnje „Desing“ je proizveo oko 3t polukandirane višnje za domaću kompaniju „Frikom“, a za 2014. godinu planirana je proizvodnja od oko 25 tona. Proizvodi od višnje razvijeni u prvom ciklusu inovacionog procesa infuzije šećera u voće, plasirani su na srpsko i evropsko tržište u pekarskoj industriji u količini od 110 tona u toku 2013. godine. U 2014-toj su ugovorene količine za proizvodnju za evropsko tržište u iznosu od 210 tona za jednog belgijskog proizvođača. Daljim razvojem Inovacionog centra, marketinga i prodajnim aktivnostima kompanija planira ukupan godišnji promet od 750.000 EUR na bazi proizvodnje proizvoda od višnje u 2015. godini.\nU pekarskoj industriji 300 tona\nU industriji sladoleda 100 tona\nU mlečnoj industriji 190 tona\nU konditorskoj industriji i HoReCa sektoru 200 tona\nPotencijal kompanije „Desing“:\n– „Desing“ je domaći proizvođač voćnih preparacija koje se koriste kao sirovine u pekarskoj, mlečnoj, konditorskoj, industriji sladoleda i HoReCa sektoru. Već 20 godina istražuje, proizvodi i prodaje svoje proizvode na domaćem i tržištu regiona i Evropske unije. Poseduje sopstvenu laboratoriju za razvoj proizvoda i proizvodnju koja je organizovana u pogonu u Knjaževcu na 1500m².\n– Na srpskom tržištu u pekarskoj industriji „Desing“ zauzima 45% tržišta voćnih i krem punjenja, a u industriji sladoleda su jedini dobavljač pasti i sirupa. „Desing“ je jedan od tri odobrena dobavljača za „McDonald’s“ u Evropi. Posluju sa „Frikomom“, NESTLE-om, CSM-om, „Puratos“-om koji su glavne multinacionalne kompanije prisutne na srpskom i evropskom tržištu.\nUkoliko je inovativna proizvodnja voćnih preparacija na bazi višnje kompanije „Desing“ Vaš favorit za investiciju godine, glasanje možete obaviti na zvaničnom sajtu nagrade „Aurea“.


Polovni MAZ kamioni sa kranom oglasi za prodaju - Mascus Srbija\nNalazite se ovde: Mascus Srbija > Transportna vozila > Kamioni > Kamioni sa kranom > MAZ\nPolovna MAZ kamioni sa kranom na prodaju\nOvo su rezultati pretrage polovnih MAZ kamioni sa kranom mašina koje su za prodaju. MAZ kamioni sa kranom oglase možete sortirati po ceni, godini proizvodnje, ili zemlji. Takođe možete, da koristite kriterijume za pretragu na levo da ubrzate pretragu, ili pročitajte više o MAZ kamioni sa kranom u Brend sekciji.\nMAZ 5337Godina registracije: 1989, konfiguracija sekire: 4x2, Maksimalni kapacitet dizanja: 12500, Tip vešanja: Lisni-lisni, Volan na: Levi, Snaga motora: 179.47, Zapremina motora: 11150, Bruto težina: 14632, Boja: Blue\n1989 79.817 km\nOvde je kompletna lista polovnih MAZ kamioni sa kranom za prodaju. Mozete da dodate strane među svoje omiljene strane ili upoređujete zanimljive proizvode klikom na polja za potvrdu pored polovnih/og MAZ kamioni sa kranom koji su Vam zanimljive, uz korišćenje opcija koje se nalaze iznad. Ako zelite da promenite pretragu, vratite se na vrh strane i koristite opciju “nova pretraga”, onda definišite brend, model, cenu i/ili lokaciju polovne/ih MAZ kamioni sa kranom koje Vas interesuju.


SASE > Tržište > Opće Informacije > Segmenti Tržišta > Tercijarno slobodno tržište\nTržište / Opće Informacije / Segmenti Tržišta / Tercijarno slobodno tržište\nNa Tercijarnom slobodnom tržištu se nalaze emitenti koji imaju status otvorenih dioničkih društava, a ne objavljuju redovno svoje periodične finansijske izvještaje. Pošto je Berza po Zakonu o tržištu vrijednosnih papira FBiH dužna da obezbjedi trgovanje otvorenim dioničkim društvima na svom tržištu, formiran je ovaj sub-segment slobodnog tržišta.\nUvrštenje na TST se vrši na osnovu postojanja minimalno dva naloga - jednog za kupovinu, a drugog za prodaju datih vrijednosnih papira, i to sa uslovima koji obezbjeđuju izvršenje barem jedne transakcije. Ukoliko član Berze koji podnosi zahtjev za uvrštenje ovog društva ima nalog kupca i prodavca, vrijednosni papir se uvrštava na Tercijarno Slobodno tržište. Ukoliko član Berze nema drugi nalog, Berza nakon prijema ovog zahtjeva ne uvrštava vrijednosni papir, nego na svojoj web-stranici objavljuje postojanje interesa za uvrštenje tog simbola.\nUkoliko emitenti učine dostupnim javnosti informacije o svom poslovanju bit će prebačeni na Sekundarno slobodno tržište. Ukoliko to ne učine u roku od šest mjeseci bit će delistirani sa tržišta. Također, emitenti sa SST koji ne ispunjavaju taj uslov bit će prebačeni na TST.\nTrguje se aukcijskim načinom trgovine, sa jednom dnevnom aukcijom (12:00). Cijena dionica koje su uvrštene na ovaj subsegment ne može odstupati više od 5% od posljednjeg zvaničnog službenog kursa. stečaja.


Ovaj nadvožnjak biće zatvoren i noću između subote i nedelje od 23 do 8 časova, što dovesti do izmena u saobraćaju.\nZbog zatvaranja nadvožnjaka vozila koja se kreću iz smera centra grada ka Banovom brdu i Obrenovcu preusmeravaju se u podvožnjak u zoni hale XIV Beogradskog sajma, a kod „Jugopetrola” vraćaju se u saobraćajne trake namenjene ovom smeru kretanja.\nZatvara se za saobraćaj deo Radničke ulice, u smeru od Banovog brda (Obrenovca) ka centru grada (Beogradskom sajmu) i to u delu od Paštrovićeve ulice do podvožnjaka u Radničkoj ulici.\nVozila koja dolaze iz smera Obrenovca kreću se Radničkom ulicom do raskrsnice sa Paštrovićevom, preusmeravaju se u Paštrovićevu ulicu do saobraćajne petlje kod Hipodroma, gde će moći levo da skrenu prema Beogradskom sajmu ili desno prema Miloševom konaku, prema ulici Teodora Drajzera, Rakovičkom putu i Bulevaru vojvode Putnika. Vozila koja se kreću iz smera Banovog brda prema Beogradskom sajmu i centru grada preusmeravaju se iz Visoke u Paštrovićevu prema saobraćajnoj petlji kod Hipodroma.\nZabranjuje se kretanje teretnih vozila preko 3,5 tona u ovom periodu. Saobraćajnom signlizacijom definisana je dozvoljena trasa kretanja. Teretna vozila koja dolaze iz Savske ulice neće moći da nastave pravo Bulevarom vojvode Mišića pored Sajma, nego će biti usmerena levo na auto-put prema Nišu, a odatle Kružnim putem mogu da se vrate na Ibarsku magistralu. Teretna vozila koja prilaze gradu sa obilaznice, Ibarske magistrale i Savske magistrale mogu se prestrojiti na petlji Orlovača na Kružni put. Teretna vozila koja dolaze sa Pančevačkog mosta, a cilj im je Ibarska magistrala, treba da se kreću trasom: Mije Kovačevića, Ruzveltova, Dimitrija Tucovića, Batutova, Bulevar kralja Aleksandra, Gospodara Vučića, Vojislava Ilića na auto-put prema Nišu i odatle Kružnim putem do Ibarske magistrale.\nVozila javnog gradskog prevoza u pomenutom periodu kretaće se na sledeći način: vozila sa linija broj 23, 37, 51, 52, 53, 58, 88, minibus linija E2, E5 i noćnih linija 37, 51 i 56 će u smeru ka centru grada, od Visoke saobraćati desno ka Paštrovićevoj, Paštrovićevom, preko saobraćajne petlje kod Hipodroma i Bulevarom vojvode Mišića do redovne trase. Na izmenjenom delu trase neće biti uspostavljana privremena stajališta. Vozila sa linija broj 56, 89, 91, 92, 511, 551 i 552 će od raskrsnice Paštrovićeve i Radničke ulice saobraćati Paštrovićevom, zatim preko saobraćajne petlje kod Hipodroma i Bulevarom vojvode Mišića do redovne trase. Vozila sa linije broj 87 od raskrsnice ulica Zrmanjska i Kirovljeva kretaće se ulicama: Zrmanjska, Požeška,Đorđa Ognjanovića i Lazarevačkim drumom do naselja Čukarička padina. Pomenute linije će se u smeru ka Banovom brdu kretati redovnim trasama.\nU smeru ka centru grada, za vreme trajanja radova, privremeno se ukidaju autobuska stajališta „Gospodarska mehana”, „Fabrika šećera” i „Jugopetrol”.


Ana Ivanović i Bastijan Švajnštajger: Dani slavlja i ljubavi – Gloria\n– Srećan rođendan mom predivnom mužu i neverovatnom tati. Mnogo te volimo – napisala je na svom instagram profilu proslavljena teniserka Ana Ivanović (31) i na taj način javno čestitala 35. rođendan svom suprugu Bastijanu Švajnštajgeru. Pored tih reči stavila je i emotikone koji simbolizuju srećnu tročlanu porodicu, kao i onaj na kome je trudna žena.\nA post shared by Ana Ivanovic (@anaivanovic) on Aug 19, 2019 at 8:17am PDT\nJedan od najlepših sportskih parova venčao se pre tri godine u katoličkoj crkvi u Veneciji, ima jednoipogodišnjeg sina Luku i uskoro očekuje proširenje porodice. Da je ponovo trudna, bivša teniserka je obznanila u maju. Neposredno posle toga prvi put se pojavila javno i pokazala trudnički stomak u Beogradu, na venčanju brata Miloša i Dragane Džajić, kćerke fudbalske legende Dragana Džajića.\nAna i Bastijan već godinama žive u Čikagu, gde nemački fudbaler nastupa za klub Čikago fajer, a upravo je zbog njegovih obaveza rođendanska proslava bila intimnog karaktera. Veče pred rođendan Švajni je igrao u Orlandu kao deo ol-star tima američke fudbalske lige (MLS), na tradicionalnoj godišnjoj revijalnoj utakmici protiv Atletika iz Madrida, i izgubio.\nIako žive preko bare, Ivanovićeva i Švajnštajger često su glavna tema u nemačkim medijima, koji već spekulišu da će par nastaviti da radi na potomstvu. Oni podsećaju da je još ranije fudbaler u intervjuima uvek naglašavao kako želi da ima najmanje troje dece.\nAna Ivanović: Dan započnite osmehom\nLuka Jović i Sofija Milošević: Za sreću je potrebno troje


KMR i RTS snimaju dokumentarac o reformama i otvaranju Kine - Kineski Radio Internacional\nKMR i RTS snimaju dokumentarac o reformama i otvaranju Kine\n2018-12-10 11:03:48 | CRI\nOve godine se obeležava 40. godišnjica od početka reformi i otvaranja Kine prema svetu. Decembra 1978. godine na 3. plenarnoj sednici Centralnog komiteta Komunističke partije Kine 11. saziva doneta je odluka da se akcenat rada Partije i države prebaci na izgradnju socijalističke modernizacije, sprovođenje reformi i otvaranje zemlje.\nRadi obeležavanja jubileja te strateške odluke, Kineski međunarodni radio i Radio-televizija Srbije zajedno snimaju dokumentarac od tri epizode „Kina na putu“. Snimanje dokumentarca će početi u gradu Zibou u provinciji Šandung, a potom će tim putovati u Peking, Guangdžou, Šendžen i Šangaj.\nKineski predsednik Si Đinping i tadašnji predsednik Srbije Tomislav Nikolić su 2016. u Beogradu prisustvovali potpisivanju Sporazuma o saradnji KMR i RTS. Prema tom sporazumu, dve strane će pojačati saradnju u razmeni radijskih i televizijskih programa, zajedničkom pokrivanju velikih događaja, kadrovskoj razmeni kao i u koprodukciji programa. U protekle dve godine, KMR je u saradnji sa RTS već snimio dva dokumentarca - „Blok 70“ i „Na Savi“.


Dodik uveren da će Republika Srpska biti samostalna – SveVesti.net\nDodik uveren da će Republika Srpska biti samostalna\nDodik je za MIS televiziju iz Australije, koju prenosi RTRS, rekao da je uveren da će Republika Srpska biti samostalna i da ima snage da izdrži sva politička i ekonomska uslovljavanja u tom procesu.\nDodik kaže da Srbi svoj snažan identitet grade na svesti o velikoj žrtvi predaka u Drugom svetskom ratu, što je prikazano i u filmu “Dara iz Jasenovca”, kao i na 28.000 Srba poginulih u Odbrambeno-otadžbinskom ratu.\nKaže da nacionalno jedinstvo jača i odbacivanjem pokušaja nametanja kolektivne krivice za ratove i svešću o neprikosnovenosti Republike Srpske.\n“Možda bismo se mi lakše pomirili da imamo svoju državu Republiku Srpsku i da oni imaju svoju. Verovatno bi se lakše pomirili. Strpani smo u Bosnu i Hercegovinu i ovde stalno pokušava da se obezbedi dominacija. Srbi ne žele dominaciju. Žele samo Republiku Srpsku i ništa više”, kaže Dodik za autralijsku televiziju.\nDodik naglašava da stabilnosti RS doprinosi i odličan odnos njenog rukovodstva sa funkcionerima Srbije predvođenim predsednikom Aleksandrom Vučićem.\n“Vučić je imao najvidljivije korake praktične pomoći Republici Srpskoj koja se ogledala i kroz podršku projektima lokalnog razvoja, ali i kroz podršku saniranju posledica pandemije, a evo sada i pri nabavci vakcina i u tome da naši lekari idu u Srbiju da se vakcinišu”, naveo je Dodik.\nOn ističe da je Republika Srpska jedina u BiH stabilna i da iz te snage proizlazi i mogućnost da odbija povoljne kredite MMF-a kad ti aranžmani sadrže političke ucene.\nPoručuje da će se Srpska odupreti i pritiscima koje Bošnjaci “prizivaju” od američkog predsednika Džoa Bajdena.\nPrevious Dodik: Srbi nikada nisu bili svesniji svog identiteta\nNext Đaci u Beranama zasadili lipu Balaševiću u čast\nRegion: U Crnoj Gori smrtnost od korone povećana 70 odsto, situacija zabrinjavajuća