Jeftinije osiguranje vozila na Kosovu - Sjajne Vesti\nSJAJNE VESTI ZA STANOVNIKE KOSOVA!\nOd danas 12. avgusta 2015. godine u ponoć počinje sprovođenje memoranduma o osiguranju vozila, koji su u Briselu postigli predstavnici Beograda i Prištine.\nDogovorom od 23. juna ove godine koji je potpisan u prisustvu dva premijera predviđeno je međusobno priznanje polisa osiguranja Kosova i Srbije, i sporazum je trebao da stupi na snagu za 30 dana odnosno 24. jula, ali do realizacije nije došlo jer su obe strane optuživale jedna drugu da su krive za odlaganje.\nKonačno 5. avgusta 2015. godine na sastanku delegacija dogovoreni su svi tehnički detalji i najavljeno je da će sporazum početi da se primenjuje od 12. avgusta koje je potpisalo sa kosovskim Biroom osiguravača, uz posredovanje Saveta Biroa zelene karte, prakično znači da će svaku štetu u saobraćaju, koju počini vozilo sa tablicama KiM, ili obrnuto, na KiM registrovano u centralnoj Srbiji, oštećenima će isplatiti osiguravajuća kuća koja je izdala polisu.\nSporazum podrazumeva da će vozila registrovana na Kosovu moći da pređu na teriroriju centralne Srbije sa polisom osiguranja MTPL, dok će za vozila sa srpskim tablicama na Kosovu biti dovoljna polisa osiguranja koja važi za Srbiju.\nMTPL za Srbiju koštaće isto kao i za Makedoniju, što znači, u zavisnosti od kategorije vozila, oko 40 evra za putnička vozila, a građani Kosova više nisu obavezni da plaćaju probne tablice pri ulasku u Srbiju.\nMinistar za povratak zajednice u Vladi Kosova Dalibor Jevtić izjavio je da su građani su sa radošću primili vest o ukidanju dodatnog osiguranja vozila i to da će biti plaćano na godišnjem nivou.\n„Nadam se da će se večeras krenuti u primenu dogovora onako kako je predviđeno, tražili smo od predstavnika EU da izađu sa detaljima te primene i pitanje koje građani postavljaju kako će se ići sa RKS tablicama je nešto što treba da se zna. Dogovor o osiguranju vozila će sprečiti dodatne finansijske izdatke građanima, smanjiti proceduru na prelazima i smanjiti gužve“ – rekao je Jevtić.\nNi Kosovo ni Srbija nisu priznavali međusobno osiguranja, pa su građani bili prinuđeni da plaćaju dodatno osiguranje za vozila, pri ulasku iz Kosova u Srbiju 100 evra za mesec dana, za ulazak na Kosovo, plaćalo oko 40 evra za dve sedmice.\nKosovo nije članica Biroa zelenog kartona, pa vozači sa Kosova još uvek nemaju zelene kartone za svoja vozila, a iznos koji će plaćati biće isti kao za zelene karte i druga dokumenta kojima stanovnici Kosova putuju u Makedoniju, Albaniju ili Crnu Goru.\ntop vesti, beograd, sjajne vesti, kosovo i metohija, kosovo, srbija, osiguranje vozila, pristina, brisel\nJeftinije osiguranje vozila na Kosovu postavio Milivoje Rosandić 11.08.2015


23.09.2015. / 15:35\nBANJALUKA, U Republici Srpskoj u avgustu najveće plate isplaćene su u finansijskim organizacijama – 1.258 KM, a najniže u administrativnim i pomoćnim uslužnim djelatnostima – 513 KM.\nU saopštenju iz Saveza sindikata Republike Srpske navodi se da su niske prosječne plate primili zaposleni u građevinarstvu 519 KM, zatim zaposleni u oblasti umjetnosti, zabave i rekreacije 544 KM, u turizmu i ugostiteljstvu 580 KM, te u trgovini 606 KM.\nProsječne avgustovske plate radnika u prerađivačkoj industriji iznosile su 617 KM, a u oblasti saobraćaja i skladištenja 628 KM.\nSindikalna potrošačka korpa za četvoročlanu porodicu u Republici Srpskoj u avgustu je koštala 1.839 KM, a najviše novca trebalo je izdvojiti za prehranu, i to 690 KM.\nTroškovi stanovanja i usluga u avgustu su iznosili 559 KM, tekuće održavanje domaćinstva 103 KM, nabavka odjeće i obuće 130 KM, higijena i zdravstvena njega 80 KM, prevoz 193 KM, dok su troškovi obrazovanja i kulture 82 KM. Srna\nTagovi: finansijske organizacijeizborplatepotrosacka korpasavez sindikata


EXIT: „Pozivamo sve zainteresovane da zajedno prebrojimo sadnice“ EXIT: „Pozivamo sve zainteresovane da zajedno prebrojimo sadnice“\nSuper Komša PRIJAVI SE\n21. decembra 2019. — Autor: EXIT\n„Određena grupa na Fejsbuku već danima obmanjuje javnost i tvrdi kako sadnje zapravo nije ni bilo, iako su objavljene stotine fotografija i snimaka od strane preko 400 volontera, od čega preko 100 studenata Šumarskog fakulteta sa profesorima. Ista grupa kao krunski dokaz ove tvrdnje koristi snimak terena iz vazduha dronom. Na ovom snimku se sadnja naravno ne vidi, jer su mladice veličine 20-30cm i ne mogu se videti od okolnog prostora, osim iz neposredne blizine od nekoliko metara. Suočena sa argumentima, ova grupa je priznala da je sadnje ipak bilo, ali je ustvrdila da je zasađeno oko 1000 sadnica, da bi nedugo zatim broj povećali na 4500. Imajući sve ovo u vidu, još jednom pozivamo sve zainteresovane da nam se obrate i da u bilo kom trenutku odemo na Frušku goru da zajedno prebrojimo sadnice kako bi se svi nedvosmisleno uverili u istinu“ – izjavila je programski direktor EXIT Fondacije Ida Siljanović.\nPošumljavanje je rađeno pod strogim nadzorom i kontrolom kancelarije EU u Srbiji: „EU održava najviše standarde u oblasti transparentnosti i odgovornosti, a aktivnosti koje EU finansira prate se i podržavaju svom potrebnom dokumentacijom kako bi se potvrdili ostvareni radovi i usluge. Ova aktivnost sađenja drveća ne predstavlja izuzetak i takođe se prati. Zaštita životne sredine predstavlja ključni prioritet Evropske unije.“, navedeno je iz kancelarije Evropske unije u Srbiji.


Donjeck i Lugansk: Prva godišnjica referenduma - 12.05.2015, Sputnik Srbija\nJedanaestog maja se navršava godina dana otkako su stanovnici Donbasa, nezadovoljni državnim prevratom u Kijevu, izašli na referendum i glasali za nezavisnost... 12.05.2015, Sputnik Srbija\n13:29 12.05.2015 (Osveženo: 16:19 05.10.2015)\nJedanaestog maja se navršava godina dana otkako su stanovnici Donbasa, nezadovoljni državnim prevratom u Kijevu, izašli na referendum i glasali za nezavisnost Donjecke i Luganske Narodne Republike.\nOko 100 ukrajinskih boraca prešlo na stranu DNR\n11 April 2015, 14:48\nNa teritoriji Donbasa je cele godine vođena specijalna operacija ukrajinskih snaga bezbednosti. Region se nalazi na granici humanitarne katastrofe, ali, ipak, DNR i LNR su za godinu dana uspele da stvore sopstvene organe vlasti, održe izbore i počnu isplatu penzija, plata i socijalnih davanja.\nDNR i LNR imaju legitimno izabrano rukovodstvo i šefove parlamenata.\nNaučni saradnik Instituta za međunarodnu politiku i privredu Nenad Vasić kaže da je zahtev zvaničnika Donjecke Narodne Republike za širokom autonomijom u ovom trenutku veoma važan.\nTa inicijativa može da se poredi sa zahtevom za širokom autonomijom južne srpske pokrajine, Kosova i Metohije, ili pak sa nekadašnjim zahtevom za širokom autonomijom Republike Srpske, a najpribližnija je nekadašnjem „planu Z4“ za Republiku Srpsku Krajinu, kaže Vasić.\n„Zahtev za autonomijom Donjecke Narodne Republike najlakše je uporediti sa ’planom Z4‘. Međutim, ono što je najveći problem u svemu tome, to je moć da ta međunarodna inicijativa dođe kao takva pred suprotnu stranu, pred zvaničnike u Kijevu, a naročito pred one koji ih podržavaju u svemu tome u daljem regulisanju mirovnog procesa, odnosno implementaciji drugog sporazuma iz Minska. Da li će Ukrajina kao jedinstvena država opstati, to će zavisiti od uticaja najvažnijih aktera u svemu ovome, a to su zvaničnici Ruske Federacije i SAD“, kaže Vasić za Sputnjik.\nOn u tom procesu ne isključuje važnost i uticaj Evropske unije, posebno posle posete nemačke kancelarke Angele Merkel Moskvi i njenog razgovora sa predsednikom Putinom, dan posle Dana pobede. To je veoma važno za dalju implementaciju drugog sporazuma iz Minska, ta poruka koju je donela iz Evropske unije, ali i iz Nemačke, kaže Vasić.\nInače, u republikama je proglašena bivalutna zona, a proizvodnja i logistika su orijentisane na saradnju sa Rusijom. Čelnici samoproglašenih država su uvereni da su za godinu dana uspeli da postignu maksimum. Ovaj datum planiraju da obeležavaju kao poseban dan u kalendaru.


Vesti online / Vesti / Svet / Šojgu: Amerikanci vode hibridne ratove oprobane na Iraku i Jugoslaviji\n"Amerika sprovodi politiku neokolonijalizma, koju je već patentirala na Iraku i Libiji, i koja se zasniva na ideologiji slabljenja zakonski izabranih vlasti", izjavio je ruski ministar odbrane Sergej Šojgu.\n"Direktan sukob Ukrajine i Rusije nemoguć"\n- Rusija će se, međutim, uvek suprotstavljati takvom konceptu strategije jer se zalaže za koncept multipolarnog sveta, kao i za saradnju sa svim zemljama na osnovu uzajamnog poštovanja i saradnje - istakao je.\nŠojgu je ukazao i da Zapad na oporavak Rusije gleda kao na pretnju američke dominacije, optužujući Moskvu za kojekakve agresivne planove na osnovu kojih dovlači oružane snage na njene istočne granice. Ministar odbrane je optužio Amerikance i da vode hibridni rat sa Rusijom, a najbolji primer toga je Ukrajina, odnosno dešavanja u 2014. godini.\n*Uzburkani duhovi: Red za ruski S-400, SAD blokiraju\n*Bitka za Siriju: Sukobi između ruskih i američkih vojnika nisu mogući\nTakvu metodiku SAD i Velika Britanija usavršile su na Iraku, još 1991. godine, odmah nakon završetka Hladnog rata, a ogleda se u suoperiornosti kada je reč o uticaju svetskih medija, kao i u vođenju svetskog finansijskog sistema.\n- Takva metodika oprobana je potom i na Jugoslaviji i Libiji, kao i nedavno u Siriji. Međutim, u svemu tome prisutne su naznake i pasivnog učešća određenog broja evropskih zemalja - rekao je ruski ministar.\n- Zajednički smo preživeli teške izazove tokom vekova, rame uz rame smo odbranili svoju slobodu i nezavisnost za vreme Drugog svetskog rata - rekao je.\nŠojgu je naveo i da je on lično kršten u ukrajinskom gradiću Stahanov u Luganskoj oblasti, s obzirom da su mu rođaci po maminoj liniji živeli u Ukrajini, i zato je ubeđen da zbog istorijske povezanosti nikada neće moći da dođe do konfrontacije između Rusije i Ukrajine.


Bruto i neto devizne rezerve Narodne banke Srbije su tokom septembra nastavile da rastu i na kraju septembra 2019. godine bile su na novom najvišem nivou krajem meseca od 2000. godine, otkad se na ovaj način prate podaci.\nBruto devizne rezerve Narodne banke Srbije na kraju septembra iznosile su 13.295,4 miliona evra, što je za 195,5 miliona evra više nego u avgustu.\nBruto devizne rezerve su u protekloj godini dana (u odnosu na kraj septembra 2018. godine) povećane za 2.122,9 miliona evra (najvećim delom po osnovu intervencija Narodne banke Srbije na domaćem deviznom tržištu neto kupovinom deviza – za 1.985 miliona evra, što je najzdraviji način povećanja rezervi), i to u periodu kada se Republika Srbija neto razdužila po osnovu deviznih kredita i deviznih hartija od vrednosti za 1.667,2 miliona evra.\nNeto devizne rezerve (devizne rezerve umanjene za devizna sredstva banaka po osnovu obavezne rezerve i drugim osnovima) na kraju septembra iznosile su 11.184 miliona evra, što je za 123 miliona evra više nego na kraju prethodnog meseca.\nRast bruto deviznih rezervi Narodne banke Srbije nastavljen je i u septembru, i to u ambijentu u kojem je država dodatno smanjila svoje devizne obaveze (neto 94,0 miliona evra) po osnovu deviznih kredita i hartija od vrednosti, što je doprinelo daljem smanjenju javnog duga i poboljšanju njegove valutne strukture. Povećanje bruto deviznih rezervi u septembru u najvećoj meri je rezultat priliva po osnovu intervencija Narodne banke Srbije na međubankarskom deviznom tržištu kupovinom deviza (295,0 miliona evra), kao i efikasnog upravljanja deviznim rezervama, donacija, devizne obavezne rezerve usled uobičajenih aktivnosti banaka i drugim osnovima (u ukupnom neto iznosu od 77,9 miliona evra). Navedeni prilivi u devizne rezerve bili su više nego dovoljni da nadomeste odlive po osnovu pomenutog neto razduženja države po deviznim kreditima i hartijama od vrednosti i drugim osnovima (u ukupnom neto iznosu od 194,4 miliona evra). Na povećanje deviznih rezervi u septembru uticao je i pozitivan efekat tržišnih faktora u neto iznosu od 17,0 miliona evra. Obim realizovane trgovine devizama na međubankarskom deviznom tržištu u septembru iznosio je 385,9 miliona evra i bio je za 233,2 miliona evra manji nego u prethodnom mesecu. U prvih devet meseci ove godine, u međubankarskoj trgovini realizovano je ukupno 4.192,8 miliona evra.\nPosmatrano na nivou meseca, dinar je u septembru nominalno ojačao prema evru za 0,2%, a od početka ove godine za 0,6%. U uslovima aprecijacijskih pritisaka na deviznom tržištu u septembru, Narodna banka Srbije je intervenisala na međubankarskom deviznom tržištu kupovinom 400 miliona evra kako bi ublažila prekomerne kratkoročne oscilacije kursa.


USVOJEN PROGRAM RADA SAVETA ZA LJUDSKA I MANJINSKA PRAVA - Grad Niš\n· admin · 22. decembra 2016.\nSavet za ljudska i manjinska prava, koji je formiran odlukom Gradskog veća, nakon konstituisanja, usvojio je i plan i program svog rada. Prema rečima članice Gradskog veća Tijane Đorđević Ilić, koja je prisustvovala današnjoj sednici saveta, za lokalnu samoupravu jako je važno da konstantno štiti i unapređuje prava nacionalnih manjina u našem gradu, posebno u oblastima kulture, obrazovanja i informisanja. „I do sada smo se trudili da kroz rad Saveta za ljudska i manjinska prava sagledavamo i zajedno sa predstavnicima nacionalnih manjina, utvrđujemo gradske planove i programe koji doprinose ostvarivanju nacionalne ravnopravnosti. Novi saziv ovog saveta konstituisan je nedavno i cilj svih nas zajedno je da i dalje promovišemo međusobno razumevanje i dobre odnose među svim zajednicama koje žive u Nišu“, poručila je Đorđević Ilić. Ona je dodala:“Verujem da će predviđene aktivnosti i lokalni akcioni planovi koje ćemo raditi, unaprediti položaj nacionalnih manjina i smanjiti neprihvatljive razlike između pojedinih nacionalnih manjina, u ovom slučaju Roma, i ostalog dela stanovništva, ali i anulirati razlike između ranjivih kategorija naših sugrađana i ostalih Nišlija“.\nSledeća objava: GRAD SUBVENCIONIŠE SA 4,7 MILIONA DINARA, NZS SA 4,6 MILIONA\nPrethodna objava: 12 godina Gradske opštine Crveni Krst\n5. jula 2022., 21:38 h


Naslovna/Društvo/Dan policije Republike Srpske (FOTO)\nPolicija Republike Srpske proslavlja 27. rođendan. Dan policije obilježava se širom Srpske, a centralna svečanost se održava u Banjaluci, odnosno u Centru za obuku Ministarstva unutrašnjih poslova u Zalužanima gdje prisustvuju najviši zvaničnici Srpske.\nCentralna manifestacija počela je postrojavanjem ešalona Policije i svečanim dočekom predsjednice Srpske Željke Cvijanović.\nIntonirane su himne Republike Srpske i Srbije, a zatim je minutom ćutanja odata počast stradalim pripadnicima MUP-a u Odbrambeno-otadžbinskom ratu.\nObilježavanju, osim predsjednice Srpske, prisustvuju predsjednik Narodne skupštine Nedeljko Čubrilović, premijer Srpske Radovan Višković, ministar unutrašnjih poslova Srpske Dragan Lukač, direktor Policije Srpske Darko Ćulum, ministar odrbrane Srbije Aleksandar Vulin i ministar unutrašnjih poslova Srbije Nebojša Stefanović.\nPremijer Srpske istakao je da je Republika Srpska garant opstanka srpskog naroda na ovom prostoru i da navjažniju ulogu u tome ima MUP, u koji je Srpska, u posljednjih deset godina, uložila 40 miliona KM.\n– Posljednjih deset godina ulažemo značajne napore na unapređenju materijalnog statusa pripadnika Policije. Zadovoljstvo mi je što vidim ovaj centar, urađen u cilju da olakša obuku – rekao je Višković.\nMinistar unutrašnjih poslova Srpske čestitao je Dan policije. Obraćanje je, na najznačajniji dan MUP-a, započeo pominjanjem žrtve 782 policajca koji su dali svoj život za izgradnju Srpske.\nOn je naveo da je cilj MUP-a Srpske podmlađena i obučena policija. Podsjetio je da su materijalni uslovi unaprijeđeni i da je nabavljeno oružje i oprema, kako se nikada ne bi dogodio “novi Zvornik”.\n– 800 mladih policajaca ušlo u MUP. 325 mladih policajaca ovog mjeseca trebalo bi da dobije status pripravnika u organizacionim jedinicama MUP-a – istakao je Lukač.\nOn je rekao da su otvoreni novi objekti poput Policijske uprave u Doboju, renovirane zgrade PU Foča i Zvornik, te da je većina objekata vlasništvo MUP-a.\n– Sve to je realizovano uz podršku /predsjednice/ Željke Cvijanović, /premijera/ Radovana Viškovića i /predsjedavajućeg Predsjedništva BiH/ Milorada Dodika. Zahvalan sam što su prepoznali viziju MUP-a Srpske – istakao je Lukač.\nLukač je podsjetio da je toku konkurs za upis 280 kadeta 21. generacije Policijske akademije.\nPredsjedavajući Predsjedništva BiH naglasio je da Policija Republike Srpske može da odgovori na sve izazove.\n– Ponosan sam što sam pripadao grupi ljudi koja je odbila reformu policije prije desetak godina – rekao je Dodik.\nOn je naglasio da je Policija Srpske dokazala da može da bude na visini zadatka i da niko ne smije da ponižava policajce.\n– Želimo da ubuduće pokažemo svoju sposobnost da budemo dio međunarodnih policijskih snaga u borbi protiv terorizma, ali i u kontekstu migrantske krize – poručio je srpski član Predsjedništva BiH.\nMinistar unutrašnjih poslova Srbije, kojem je danas uručena Zlatna značka MUP-a Srpske, rekao je da ke to jedno od najznačnijih priznanja koje je dobio.\n– Drago mi je što sam u bratskoj Republici Srpskoj i što mogu da vidim da bliski prijateljski odnosi dva MUP-a mogu biti i jači – naglasio je Stefanović.\nOn je rekao da Republika Srpska ima savremenu, opremljenu i snažnu policiju koja može da zaštiti svakog građanina Srpske.\nObilježavanje Dana policije počelo je parastosom za 782 poginula pripadnika MUP-a i polaganjem vijenaca kod Centralnog spomenika ispred sjedišta ove institucije.\nMinistar unutrašnjih poslova Srpske, čestitao je svim pripadnicima MUP-a Dan policije, a čestitke su uputili i brojni zvaničnici.\nPovodom Dana policije, u Zalužanima je svečano otvorena priključna saobraćajnica na magistralni put kod kružnog toka pored Centra za obuku MUP-a Republike Srpske.\nPresijecanjem vrpce, ovu saobraćajnicu svečano su predali na upotrebu premijer Srpske, ministar unutrašnjih poslova Srpske i vršilac dužnosti direktora preduzeća Putevi Srpske Nenad Nešić.\nAleksandar Vulin BiH centar Darko Ćulum Foča konkurs MUP obilježavanje oružje Policija putevi Republika Srpska Zvornik\nU najstariji zanat uvlače i maloljetne osobe u RS: U paklu prostitucije sa 15 godina\nČopor vukova zaklao 20 ovaca


Akademija za cirkularnu ekonomiju Privredne komore Srbije – Poslovni portal o upravljanju otpadom i reciklaži\nKako pišu Novosti, Na Akademiji za cirkularnu ekonomiju PKS preduzeća uče kako da naprave zaokret u poslovanju; Kompanije će imati manje izdatke za takse, veći profit i niže troškove za sirovine, vodu i energiju.\nNastava je koncipirana po modelu aktivnih i praktičnih radionica, sa fokusom na novim principima poslovanja i predavanja – „lanac kreiranja vrednosti“ i „životni ciklus proizvoda“ – kojima se u multidisciplinarnom okruženju polaznicima približavaju načini na koje mogu inovirati svoju proizvodnju, proizvode i način na koji predstavljaju svoju ponudu na tržištu.\n– Iako cirkularna ekonomija, koja u suštini predstavlja kompletan zaokret ka boljem, profitabilnijem, zdravijem i logičnijem poslovanju ima za cilj upotrebu i ponovnu upotrebu resursa, kako bi se smanjila i završila proizvodnja otpada, ne može se izjednačiti sa reciklažom – smatra predstavnik CirEkon-a Milan Veselinov. – Reciklaža jeste deo cirkularne ekonomije, ali postoji još mnogo drugih načina za korišćenje proizvoda pre nego što ga rasparčamo, sameljemo ili istopimo ponovno u plastiku ili metal\nEdukacija i savladavanje alata na ovom polju jesu i deo procesa prilagođavanja regulativi Evropske unije, energetskoj i ekološkoj tranziciji. Proizvodi će morati da imaju svoj „ekološki pasoš“, kao i određeni propisani minimum recikliranih ili reciklabilnih sirovina, dok će za električne i elektronske uređaje biti neophodna deklaracija o predviđenom roku operativnosti, navodi Veselinov.\n– Cilj je da se unaprede kvalitet i povećaju efikasnost procesa rada u svojim kompanijama – kaže rukovodilac Centra za cirkularnu ekonomiju PKS Siniša Mitrović (na slici). – Tako će doprinositi privrednom razvoju i zaštiti životne sredine. Akademija PKS, u drugoj godini rada, počinje 4. oktobra i trajaće do kraja novembra 2019. Oko 30 polaznika, pretežno u oblasti tekstilne industrije, prerade drveta i proizvodnje nameštaja, auto-industrije, poljoprivrede i proizvodnje hrane, imaće priliku da savladaju mogućnosti, alate i metode uvođenja i primene cirkularne ekonomije u svojim kompanijama, kao i da analiziraju i ocene efektivnost procesa rada i upotrebe materijala.


Novine u Srbiji pozitivnije prema Rusiji nego prema EU\nNaslovne strane novina u Srbiji prrate trend pozitivnog pisanja o Ruskoj Federaciji, a negativnog o Evropskoj uniji,a uglavnom su okupirane političkim temama nastalim bez obzira na delovanje političkih aktera, pokazalo je istraživanje je Kvartalnog Medijametara.\nIstraživanje je obuhvatilo period januar-mart ove godine, kada se odvijala predsednička izborna kampanja,a na naslovnicama dnevnih novina našla su se 2.403 teksta, pre svega iz sfere politike, društva i ekonomije.\nMedijska analitičarka iz Medijametra Danica Laban navodi da su istraživači uočili da povod za teme više dolazi iz redakcija, a manje od političara vlasti ili opozicije.\n"Više povoda se osmišljava u redakcijama, nego što nastaje delovanjem aktera na politčkoj sceni. Ta fikcija i interpretacija dominira u načinu na koji nastaju tekstovi," rekla je Laban.\nNajzastupljenija tema na srpskim naslovnicama je politički život u našoj zemlji, pa se tako 73 odsto njih odnosilo na predsedničke izbore, što je čak 778 tekstova.\n"Mediji su uglavnom u neutralnom kontekstu izveštavali o toj temi, osim Informera, koji je tri četvrtine tekstova pisao u negativnom vrednosnom kontekstu," rekla je Laban.\nNajmanje celovitog i objektivnog izveštavanja, sa najmanje dve strane ima u Kuriru i Infomeru (oko tri odsto su balansirani tekstovi), najviše u Večernjim Novostima (oko 34 odsto), dok je u Danasu najviše neutralnih tekstova (88,5 odsto), navodi se u izveštaju.\nOd političara, najveći broj tekstova na naslovnicama, 835, imao je Vučić, a skoro četvrtina (201) objavljena je u antivladinom dnevnom listu Danas, rezultat je istraživanja.\nSlede Tomislav Nikolić (355) i Ivica Dačić (235), a od opozicionih predsedničkih kandidata u dnevnoj štampi najviše su bili zastupljeni Vuk Jeremić (323), Saša Janković (316) i Vojislav Šešelj (203).\nLaban je podvukla da je o Vučiću napisano 40 pozitivnih i 34 negativna teksta, o Nikoliću najviše negativnih (41 tekst), dok su najmanje zastupljeni akteri Vlade Srbije bili Milan Krkobabić i Vanja Udovičić (po sedam tekstova).\n"Vučić je najviše pozitivnih tekstova imao u Informeru, 11, u Alo, osam, Večernjim novostima i Kuriru po sedam, u Politici pet, dva u Blicu, a u Danasu nijedan. Danas je o Vučiću imao 25 negativnih tekstova, a Blic devet," rekla je Laban.\nO opoziciji, dodala je, objavljeno je oko 11 odsto pozitivnih, 88.5 neutralnih i 10.5 negativno konotiranih tekstova.\n"Ali način na koji mediji tretiraju te teme je jednak iz kvartala u kvartal. Dominiraju pozitivni tekstovi o Rusiji. Ovog puta ima nešto manje negativnih koji se odnose na EU, ali generalno, to je trend, da ima mnogo više pozitivnih koji se odnose na Rusiju," primetila je Laban.\nAutor diskurzivne analize u srpskim nedeljnicima, Dejan Vuk Stanković konstatovao je da je sva periodična štampa mogla slobodno o svemu da piše, da imaju svoj pristup i način na koji će da plasiraju teme.\nNedeljnici su, navodi se u Izveštaju, bili aktivni učesnici predsedničke izborne kampanje, učestvujući u direktnoj promociji opozicionih predsedničkih kandidata Saše Jankovića i Vuka Jeremića, predviđajući njihove pobede, dok su prema Aleksandru Vučiću vodili negativnu kampanju.\nKako je objasnio, analiza je pokazala da su nedeljnici uglavnom dominantno kritički prema vlasti, od čega Vreme i NIN radikalno kritički, Novi magazin i Nedeljnik umereno, a razumevanje pokazuje Pečat.\nOn je kao interesantan podatak naveo činjenicu da nijedan nedeljnik nije uradio intervju sa predsedničkim kandidatom vlasti Aleksandrom Vučićem, već da su to činili samo sa onim koji dolaze iz redova opozicije, čime su, naglasio je, pokazali otvorenu podršku opozicionom diskursu.\nStanković je konstatovao da su nedeljnici vlast posmatrali isključivo kroz prizmu Vučića, kojeg su predstavljali negativno i autoritarno, dok su paralelno razvijali diskurs o neravnopravnim mogućnostima učešća u političkoj trci za predsednika i time pokušali da delegitimišu taj izborni postupak.\nOn je dodao i da je opozicija prikazana negativno, ali da su motivi bili drugačiji i da je kritika zapravo ukazivala da su nedorasli demokratskom postupku i vladanju državom, kao i žal što nemaju više utemeljenja u glašačkom telu.\nOdlika svih nedeljnika, prema analizi, je sadržinska i retorička isključivost i ubedljiva dominacija polemike nad dijalogom.\nČak petina svih tekstova o regionu je negativno konotirana, a najveći procenat negativnih tekstova ponovo imaju "hrvatske vlasti".\nIstraživanje je obuhvatilo tekstove sa naslovnih strana dnevnih novina Politika, Večernje novosti, Blic, Danas, Kurir, Alo! i Informer, te nedeljnika Vreme, NIN, Novi Magazin, Nedeljnik i Pečat.


Sojaprotein objavio gubitak od 98,9 miliona RSD | Gde Investirati\nSojaprotein objavio gubitak od 98,9 miliona RSD\nSojaprotein (SJPT), domaći proizvođač proizvoda na bazi soje, objavila je nekonsolidovani neto gubitak za prvih devet meseci tekuće godine od 98,9 miliona RSD, naspram već loših 13,8 miliona RSD neto dobiti iz 9 meseci 2016.\nRezultat je posledica skoka finansijskih rashoda i pada poslovnih prihoda. Poslovni prihod kompanije za ovaj period iznosi 13 milijardi RSD i manji je za 16,9% na godišnjem nivou, verovatno usled promene strukture proizvodnje. Poslovna dobit smanjena je na 188 miliona RSD, tačnije za 70%. Negativni i nejasni trendovi u poslovanju očito su još uvek prisutni kod ove kompanije.\nPrevious Beogradska berza: Obveznice ponovo podigle promet, Aerodrom najtrgovaniji\nNext Wall Street: Indeksi pod pritiskom energetskog i tehnološkog sektora\nTags poslovni rezultatiSojaprotein


"Mame su ljute": Protest ispred Vlade 15. decembra -\n„Mame su ljute“: Protest ispred Vlade 15. decembra\nOn 13. decembra 2018. By dajana.grubisic\nInicijativa „Mame su zakon“ u subotu, 15. decembra održaće protest ispred Vlade Srbije. Protestom pod nazivom „Mame su ljute“ one poručuju državi da još uvek čekaju da reši problem mama i trudnica, oštećenih donošenjem Zakona o finansijskoj porodici sa decom.\nNarodna poslanica Tatjana Macura najavila je protest 6. decembra na konferenciji za medije. Ona je navela da je iz Vlade obećavano da će problem biti rešen do kraja godine, ali da se to nije dogodilo. Ni budžet za narednu godinu ne planira troškove za izmenu ovog Zakona, što je posebno revoltiralo članice Inicijative.\nU saopštenju ove Inicijative se navodi da je ministarka bez portfelja zadužena za demografiju i populacionu politiku, Slavica Đukić Dejanović, više puta u medijima najavljivala izmene Zakona. „Mame su zakon“ će se pojedinačno osvrnuti na sve što je najavljeno i obećano, a nije ispunjeno.\n-Još jednom napominjemo predstavnicima Vlade Srbije, posebno ministrima zaduženim za ova osetljiva pitanja, da pažljivo slušamo šta govorite i na koji način kozmetičke izmene najavljujete kao velike- navodi se u saopšenju.\nRazgovarali smo sa narodnom posalnicom Tatjanom Macurom i pitali je šta je to što mame trenutno najviše ljuti. Ona kaže da je to upravo ignorisanje Vlade RS i apsolutno nerazumevanje za to koliko je Zakon loš u praksi.\n-Veliki broj žena i njihovih porodica su oštećeni ovim zakonom. U pitanju su nevidljive radnice, sve one žene koje rade „na crno“ ili godinama volontiraju u državnim firmama. Tu su i preduzetnice, posebno one koje se bave pružanjem zdravstvenih usluga, poljoprivredne osiguranice. Zakon ugrožava i one žene koje zaradjuju više od tri republičke prosečne zarade i trudnice koje su primorane da odsustvuju sa posla zbog održavanja trudnoće, ali i majke dece sa invaliditetom. Sve te mame i buduće mame su ljute- kaže Macura.\nOva Inicijativa je organizovala prvu protestnu šetnju 25. septembra u Beogradu, a onda su usledili protesti i u Nišu i u Novom Sadu. U septembru se ispred zgrade Vlade okupilo preko hiljadu mama i budućih mama, ali i onih građana koji ih podržavaju. Od ovog protesta očekuju podizanje vidljivosti ovog problema.\n-S obzirom na to da predstavnici Vlade veoma često javnost dovode u zabludu da se radi o malom broju nezadovoljnih mama, mi izlazimo na ulicu da nas lakše vide- poručuje Macura.\nProtest počinje u podne ispred zgrade Vlade u Beogradu. Kao i pred prethodna okupljanja, organizatorke naglašavaju da protest nije politički obojen.\nPREVIOUS POST Previous post: Novo staro OKCe


SRBI 1903-1914: ISTORIJA IDEJA - Zlatni period politike, kulture, nauke pred Trebinjcima | Trebinje Live\nSRBI 1903-1914: ISTORIJA IDEJA - Zlatni period politike, kulture, nauke pred Trebinjcima\nZlatni period srpske države oličen kroz politiku, kulturu, umjetnost, nauku. Period vladavine kralja Petra I Karađorđevića, slavnih vojskovođa i književnika, razdoblje od 1903. do 1914. godine predstavljeno je večeras u Trebinju u okviru promocije knjige "Srbi 1903-1914: Istorija ideja".\nOva knjiga predstavlja s jedne strane istoriju političkih ideja Srba poput nacionalnih ideja demokratije, liberalizma, socijaldemokratije i prava žena, a s druge strane istoriju naučnih i filozofskih ideja i portreta srpskih velikana, u kojoj su objedinjeni prilozi 23 stručnjaka iz različitih oblasti i upečatljivo dočaran period uoči Prvog svjetskog rata.\nPrema riječima Miloša Kovića, koji je priređivač večeras predstavljene knjige, osnovna poruka je integralno shvatanje srpske kulture - da nije riječ o Srbiji, već o Srbima iz Hercegovine, Bosne, Srema, Banata, Bačke, Slavonije, Dalmacije i Srba u rasijanju.\n"Gde god da se okrenete vidite uspon. To je doba Alekse Šantića, Jovana Dučića, braće Ćorović, Nadežde Petrović, Slobodana Jovanovića, Stojana Novakovića, Radomira Putnika, Živojina Mišića, Stepe Stepanovića, Petra Bojovića, Jovana Cvijića, Milutina Milankovića, Mihajla Pupina, Nikole Tesle,", kazao je Ković, dodajući da su u pripremi ove knjige učestvovali sociolozi, antropolozi, istoričari, teolozi, arheolozi, pravnici, klasičari.\nZapravo, riječ je o svojevrsnom dijalogu generacija i o velikom, istinski multidisciplinarnom projektu.\nKović ističe da srpsko zlatno doba od 1903. do 1914. može da se uporedi sa 13. vijekom, postojanju srednjovjekovne srpske države, značaja Mileševa, Sopoćana, monaha Teodosija i Domentijana.\nU oba razdoblja, kako pojašnjava priređivač knjige, srpska istorija i kultura otvorili su se prema spoljnim uticajima i zračili su sopstvenim sjajem.\n"To je doba sinteze sa vizantijskom kulturom, jer vizantijski intelektualci beže posle pada Carigrada od strane Latina 1204. godine. A uoči Prvog svetskog rata to je otvaranje Srba prema francuskim i engleskim uticajima, da bi se isčupali iz zagrljaja nemačke - nametljive kolonijalne kulture", pojasnio je Ković, dodajući da su Srbi iz Srbije željeli da oslobode Srbe iz Bosne i Hercegovine kolonijalnog stiska, a zatim se ujedine u zajedničku državu.\nOvo je knjiga na koju se mogu osloniti mladi, kako bi uvidjeli da raspolažemo globalnim veličinama - ljudima koji su u prethodnom periodu postavili istorijske signale koji se i dan-danas baštine, kaže Zoran Hamović, ispred izdavačke kuće "Clio".\n"Sami naučnici koji potpisuju tekstove u knjizi su oni ljudi koji su do sada pokazali veoma značajan korpus svojih radova na osnovu kojih možemo ne samo da nešto naučimo, već da se identifikujemo sa onim što čitamo", rekao je Hamović, dodajući da je veoma važno napomenuti da svi istaknuti Srbi "zlatnog perioda", koji su otišli van svoje otadžbine, nisu zaboravili svoj identitet i svoje porijeklo.\nOrganizator večerašnje promocije knjige bilo je Srpsko udruženje "Ćirilica".


Marzal zaboravljeni koncept Lamorghinija - AUTOMOBILI\n09/05/2021 6:14:34 PM\nNASLOVNA / HOT / Marzal zaboravljeni koncept Lamorghinija\nMarzal, Lamobrghinijev oltajmer debitovao je na najznačajnijoj svetskoj automobilskoj smotri 1967. godine. Ovaj neobični sportski četvorosed baziran je na šasiji čuvenog modela Miura, a za dizajnerske finese bio je zadužen Bertone.\nIako sistem otvaranja vrata nagore (takozvani “gullwing”) u to vreme nije bio nov izum, Bertone je uneo avangardni detalj tako što je kompletna vrata načinio providnim, a njihovo otvaranje omogućavalo je istovremeni, nesmetan ulazak putnicima na prednja i zadnja sedišta, s obzirom da automobil nije imao središnje nosače krova.\nUmesto zadnje staklene površine, vozilo je imalo neuobičajeni stepenasti metalni poklopac ispod koga se nalazio poprečno postavljeni 2.0 litarski šestocilindarski motor sa 175 ks. Ovaj agregat praktično je bio “prepolovljeni” Miurin 3.9 litarski V12, a snaga se prenosila na točkove pomoću petobrzinskog manuelnog menjača.\nTagovi1967 koncept Lamborghini Marzal oltajmer\nPrethodno Goodyear pneumatik sa veštačkom inteligencijom\nSledeće BMW M5, novi, najbrži model Serije 5


KINA SVE AGRESIVNIJA PREMA BELOJ KUĆI: Peking ulaže velike napore da utiče na američke izbore! | Serbiantimes.info\nVisoki američki zvaničnici optužili su Kinu da ulaže intenzivne napore da se umeša u predstojeće predsedničke izbore, zakazane za 3. novembar.\nU razgovoru za Hudson Institut u Washingtonu, pred manjim skupom stručnjaka i zainteresovanih ljudi, direktor američkog Federalnog istražnog bira (FBI) Christopher Ray izneo je optužbe na račun Kine rekavši da ta zemlja čini sve što je u njenoj moći da postane glavna sila, što bi joj omogućilo da ukloni Sjedinjene Američke Države sa vrha svetskog poretka.\nRay je optužio Kinu da provodi velike obaveštajne operacije, što obuhvata i moguće mešanje u američke predsedničke izbore koji su zakazani za novembar.\n“Peking vodi opsežne obaveštajne operacije, koje uključuju i guranje u pravcu opcija koje mu odgovaraju”, rekao je Ray, s tim da nije pojasnio podržava li Kina republikanskog predsednika Donalda Trumpa ili demokratskog kandidata Joea Bidena.\nChina in the US elections https://t.co/1oBKyDv2wp\n— Saudi 24 News (@Saudi24N) July 9, 2020\nSloženost američkog političkog sistema dopušta postojanje rupa kroz koje strana država može neposredno utiecati na američke izbore, usprkos zakonima koji zabranjuju bilo kakvu ulogu stranaca u finansiranju ili uticaju na izbore.\nTakođe, dopušta kompanijama za odnose s javnošću i lobističkim grupama da vrše indirektan uticaj kroz velike ugovore sa snažnim kompanijama koje omogućavaju da se na različite načine poruke država koje zastupaju prenesu krugovima donositelja odluka.\nPrema podacima Ministarstva pravosuđa SAD-a, Kina je sklopila ugovore s više od 15 “kompanija za lobiranje” i odnose s javnošću s ciljem vršenja pritiska na donositelje odluka, Kongres, medije i Belu kuću kako bi usvojili stavove i politike koje se ne kose s kineskim interesima.\nDve zemlje povezuju jaki trgovinski odnosi, dok je obim bilateralne trgovine prošle godine dosegao više od 600 milijardi dolara, uprkos trgovinskom ratu između dve strane.\nDirektor FBI-a dotaknuo se fenomena stranog uticaja, rekavši da je “tradicionalni strani uticaj u američkoj politici uobičajena i legalna diplomatska aktivnost koja se obično provodi diplomatskim putem”.\nRay se takođe osvrnuo na ono što je nazvao “zlonamernim metodama” koje koristi Kina, uključujući “pokušaje iskrivljavanja i kriminalnih ili prisilnih radnji kako bi se uticalo na politike naše vlade, iskrivljavanje javnog diskursa u našoj zemlji i potkopavanje poverenja u naše procese i demokratske vrednosti”.\nIznoseći direktne optužbe protiv Kine, Ray je naglasio da je ta zemlja “bila uključena u krajnje zlonamernu kampanju stranog uticaja, a njene metode uključuju podmićivanje, iznuđivanje i tajne dogovore. Kineske diplomate takođe koriste otvorene i javne pritiske, i koriste određene ličnosti kao posrednike kako bi se vršio pritisak na američke zvaničnike da daju povlastice Kini”.\nIzveštaji američke vlade pokazuju da je Kina koristila brojna sredstva u pokušaju da ostvari svoje ciljeve, bilo putem cyber napada ili čak krađe informacija, podataka i ideja, preko kineske obaveštajne službe i raznih privatnih kompanija koje rade za tu zemlju. Takođe, to čini preko studenata postdiplomskih studija u okviru programa “Hiljadu talenata”, koji je nadzirala kineska obaveštajna služba.\nObaveštajne službe nedavno su pozvale američke univerzitete da razviju mehanizme za praćenje i nadziranje studenata, profesora i istraživača povezanih s istraživačkim institucijama kineske države.\nAmeričke obaveštajne službe sve više sumnjaju u kineske studente, profesore i istraživače, strahujući da bi oni mogli obavljati špijunske aktivnosti za svoju zemlju ili igrati indirektnu ulogu u uticaju na rezultate predstojećih izbora.\nGovoreći pred skupom guvernera saveznih država prošlog meseca, savetnik za nacionalnu sigurnost Robert O’Brien naglasio je da “Komunistička stranka Kine ima za cilj preuzeti kontrolu nad svojim i građanima drugih zemalja. To je viši cilj komunizma u koji veruju”. O’Brien je upozorio da Kina nastoji uticati na američki narod i njihov način života.\nPosljednjih meseci, zvaničnici FBI-a posetili su nekoliko univerziteta kako bi ih potaknuli da počnu raditi na praćenju osoba. Zvaničnici su zatražili od univerziteta da pregledaju postojeća istraživanja i eksperimente koji mogu imati vojnu ili sigurnosnu primenu.\nKina i američki predsednički kandidati\nKina sledi tihi pristup u pogledu bavljenja pitanjima američke unutrašnje politike, no predsednik Trump je stavio tu državu u središte predstojećih izbora kada je naglasio za Reuters da će Peking “učiniti sve što je u njegovoj moći” da on izgubi predsedničke izbore.\nTim analitičara smatra da Kina preferira ostanak predsednika Trumpa na vlasti, jer to negativno utiče na imidž Sjedinjenih Američkih Država širom sveta i ugrožava temelje američkih saveza sa državama koje su neprijatelji i susedi Kine.\nS druge strane, neki veruju da bi Bidenova pobeda zaustavila trgovinski rat i dovela do povratka pozitivnog odnosa Washingtona s Pekingom, iako se ovaj tim boji širenja mreže saveza Washingtona čiji je cilj suzbijanje Kine.\nSa izbijanjem pandemije novog korona virusa, Kina se našla u središtu pažnje predizbornih kampanja dvojice kandidata, što se može videti i u propagandnim kampanjama na američkim televizijskim ekranima ili u raznim društvenim medijima.\nAnketa koju je proveo istraživački centar Pew na 1.000 američkih birača u martu otkrila je da oko dve trećine Amerikanaca (66 posto) ima najnegativnije mišljenje prema Kini u posljednje dve decenije.\nTakođe, 72 posto republikanaca izrazilo je negativan stav prema Kini, dok se postotak među demokratama smanjio na 62 posto. Anketa je takođe pokazala da 71 posto Amerikanaca nema poverenja u kineskog predsednika Xi Jinpinga, dok je ta brojka sredinom 2019. godine iznosila 50 posto.\nRepublikanci veruju predsedniku Trumpu kao vođi koji je sposoban da se suoči s Kinom, dok demokrati veruju da će se fokusiranjem na Kinu povećati njihove šanse za pobedu na izborima u novembru.\nAmerički predsednik Donald Tramp ocenio je da su odnosi SAD i Kine “ozbiljno narušeni”, navodeći krizu koronavirusa, i rekao da “za sada” ne planira drugu fazu ekonomskog sporazuma potpisanog u januaru između te dve svetske sile.\nKina je “mogla da zaustavi” epidemiju koronavirusa, ponovo je Tramp optužio Peking u izjavama u predsedničkom avionu na putu za Floridu.\nUpitan o drugoj fazi komercijalnog sporazuma potpisanog posle dve godne trgovinskog rata on je odgovorio “ne razmišljam o tome za sada. Iskreno, imam mnogo drugih stvari o kojima mislim”.\nRelated Topics:USADonald TrampizboriSADAmerikaKinaDžo BajdenPrimaries\nKolumna48 mins ago


Međunarodni dan ljudskih prava: Bh. građani sve manje slobodni – Mapiraj.ba\nEvropski sud za ljudska prava odbio iskrcavanje migranata\nBiH ljudska prava prekršila šest puta\nOmbudsmen za ljudska prava BiH: Otvoreno šest predmeta u “slučaju Dragičević”\nMeđunarodni dan ljudskih prava: Bh. građani sve manje slobodni\nOmbudsmani za ljudska prava BiH: Sporan obračun naknada za prevoz\nLJUDSKA PRAVA ŽENA ŽRTAVA NASILJA\nLJUDSKA PRAVA POVRATNIKA U BOSNI I HERCEGOVINI\nLJUDSKA PRAVA NOVINARA U BiH\nUpoznajte svoja prava\nMarch 20, 2015 February 13, 2019 fhml\t0 Comments\nBANJALUKA – Međunarodni dan ljudskih prava BiH je dočekala na 59. mjestu od ukupno 162 posmatrane zemlje na osnovu 79 jedinstvenih indikatora ličnih, civilnih i ekonomskih sloboda, prema izvještaju Indeksa ljudske slobode.\nOvaj izvještaj su izdali “Cato Institut”, “Fraser Institut” i “Liberales Institut Friedrich Naumann fondacije”.\nPrema ovom indeksu, koji objašnjava koliko su ljudi slobodni da uživaju najvažnije slobode, poput slobode govora, vjerskih sloboda, slobode udruživanja, mjere i slobode kretanja, ženske slobode, pitanja kriminala i nasilja, kao i diskriminacije, najbolju poziciju ima Novi Zeland, a zatim Švajcarska, dok su najlošije rangirane Libija, Irak, Jemen, Venecuela i Sirija.\nU regionu je najbolje plasirana Slovenija, a BiH je rangirana kao najlošija u regionu. Po pitanju ličnih sloboda BiH se nalazi na 47 mjestu, a ekonomskih sloboda na 98 mjestu.\n“Umjesto da se radi na unapređenju ljudskih sloboda, građani BiH su sve manje slobodni. Tradicionalno slaba vladavina prava je još slabija. Znatan pad je ostvaren po pitanju građanskog i krivičnog prava, gdje je krivično pravo pod političkim uticajem i manje efikasno, dok građanski pravni sistem ima problem s korupcijom”, pojasnili su Tanja Porčnik i Ian Vasquez, autori Indeksa ljudskih sloboda, koji kažu da nemogućnost osiguravanja vladavine prava utiče na sporiji ekonomski rast, manje investicija, veće stope siromaštva i nisku zaposlenost.\nTanja Topić, politički analitičar, kaže da se BiH nalazi na začelju po ostvarivanju ljudskih prava, te da imamo veliki stepen diskriminacije, bezbroj ugroženih radnih prava građana koji rade u sivoj zoni, pa nemaju pravo na zdravstvenu i socijalnu zaštitu. Ona ističe da je korupcija jedan od najvećih razloga ugroženosti ljudskih prava, građanima je postala sasvim prihvatljiva, normalna, stil življenja i imidža.\n“Kroz korupciju i sivu zonu ogromna sredstva odlaze u privatne džepove, što automatski umanjuje prostor za ostvarivanje drugih prava zdravstvene, socijalne zaštite i ostalog”, kaže Topićeva.\nDodaje da ljudi nemaju povjerenja u institucije i kada prijave korupciju, te nemaju saznanja ni koja prava im stoje na raspolaganju.\nLjubinko Mitrović, ombudsman za ljudska prava BiH, kaže da je sistem vrijednosti u problematičnoj situaciji i nešto mora da se mijenja.\n“Promjene su evidentne u svim sferama, ali moramo raditi na poboljšanju ljudskih prava”, rekao je Mitrović, koji je dodao da su ugrožena i radnička prava, odnosno pravo na zaposlenje, te ga najviše žalosti odlazak mladih ljudi, u čije je obrazovanje uložen silan novac, a na kraju oni odu iz zemlje.\nMilorad Dodik, predsjedavajući Predsjedništva BiH, rekao je za Srnu da je svih proteklih godina svog političkog angažmana nastojao da se ambijent i standardi poštovanja i ostvarivanja ljudskih prava u RS podižu na najviši nivo, te da će se zalagati za sve građane i dalje sa pozicije predsjedavajućeg Predsjedništva BiH.\nNedeljko Čubrilović, predsjednik Narodne skupštine RS, poručio je, a kako prenosi Srna, da je zaštita ljudskih prava i sloboda u osnovi ustavnog, pravnog i političkog sistema Srpske, koja je u potpunosti posvećena ostvarivanju prava i sloboda svakog čovjeka.\nFederika Mogerini, visoka predstavnica EU za spoljnu politiku i bezbjednost, rekla je, prenosi Srna, da EU nastoji poboljšati ljudska prava u Uniji i izvan nje.\nNedeljko Mitrović, predsjednik Republičke organizacije porodica zarobljenih, poginulih boraca i nestalih civila, kaže da se u BiH krše ljudska prava u pogledu traženja nestalih lica srpske nacionalnosti i procesuiranja ratnih zločina nad Srbima.\n“Radi rješavanja ovog problema u narednom periodu trebalo bi izvršiti reformu Instituta za nestala lica BiH i pravosuđa u BiH”, rekao je Mitrović Srni povodom obilježavanja 10. decembra – Međunarodnog dana ljudskih prava.\n← Ombudsmani za ljudska prava BiH: Sporan obračun naknada za prevoz\nOmbudsmen za ljudska prava BiH: Otvoreno šest predmeta u “slučaju Dragičević” →\nMarch 19, 2015 February 13, 2019 fhml 0\nMarch 24, 2015 February 13, 2019 fhml 0\nMarch 20, 2015 February 13, 2019 fhml 0\nCopyright © 2020 Mapiraj.ba. All rights reserved.


TIRANA / BEOGRAD / BAR\nPredsednik Crne Gore Filip Vujanović je u ponedeljak ponovio u Tirani predsedniku Albanije Alfredu Mojsijuu (Moisiu) da Crna Gora želi da sa Srbijom uđe u savez nezavisnih država.\nPredsednik Srbije Boris Tadić je u međuvremenu rekao novinaru crnogorske agencije "Mina" da čelnici Srbije i Crne Gore na sastanku koji je već nekoliko puta najavljivan neće razgovarati o formiranju saveza nezavisnih država.\n"Mislim da je danas glavna politička tema da se nađe rešenje u okviru državne zajednice Srbija i Crna Gora, da se što pre priključimo Evropskoj uniji", rekao je predsednik Tadić u ponedeljak novinarima u Beogradu.\nPredsednik Vlade Crne Gore Milo Đukanović je reagujući na ovu izjavu rekao večeras u Baru da smatra da će i razgovori o nefunkcionisanju Državne zajednice neminovno dovesti do otvaranja tema odnosa unutar zajednice.\n"Mi smo beogradskim partnerima već ranije najavili koji je naš interes. Tema može biti deblokada procesa evropskih integracija Srbije i Crne Gore. Istovremeno, taj razgovor, prema našem viđenju, neminovno kao temu postavlja pitanje odnosa Srbije i Crne Gore", rekao je novinarima u Baru premijer Đukanović.


Nezavisna Komisija za Medije (NKM) 14. juna 2016. godine je po drugi put organizovala javnu raspravu o nacrtu Uredbe o Distribuiranju audio i audiovizuelnih medijskih usluga. Ovaj nacrt Uredbe vrši izmenu i dopunu Uredbe NKM–a iz 2007. godine o Kablovskoj distribuciji radio televizijskih programa na Kosovu.\nSastanak je otvorio predsednik NKM-a g. Adnan Merovci koji je istakao značaj izmene i dopune Uredbe o distribuiranju audio i audiovizuelnih medijskih usluga, kao podzakonski akt koji ima za cilj da reguliše funkcionisanje operatora distribucije programskih sadržaja medijskih audio i audiovizuelnih usluga. Proces izrade ovog nacrta Uredbe je ranije prošao kroz nekoliko faza i održano je niz sastanaka i razgovora sa zainteresovanim stranama. Cilj NKM-a je da usvoji sveobuhvatnu Uredbu koja će rešiti probleme u medijskoj industriji u ovoj oblasti. Nacrt ove Uredbe je do sada dva puta stavljen na javnu raspravu i poslednja konsultacija je bila otvorena od 10. marta 2016. do 30. marta 2016. godine.\nNKM je primio komentare od zainteresovanih strana i razmatrao je sve komentare i oni koji su bili argumentovani na zakonskoj osnovi uključila ih je u nacrtu. Sada NKM je odlučio da još jednom pozove zainteresovane strane na raspravi da čuje njihove komentare pre usvajanja na jednom od narednih redovnih sastanaka Komisije.\nNa ovoj javnoj raspravi učestvovali su predstavnici nacionalnih, regionalnih i lokalnih televizija i radija, predstavnici različitih operatora distribuiranja i provajderi programskih usluga, Asocijacija nezavisnih elektronskih medija na Kosovu, misija OEBS-a na Kosovu, Pošta i Telekoma Kosova, BIRN itd.\nKomentari i primedbe iznete od strane učesnika na nacrtu Uredbe o distribuiranju audio i audiovizuelnih medijskih usluga su se uglavnom odnosile na pitanje obaveznog prenosa, redosled kanala i kriterijum kvote od 40% generalnog programa koji treba da imaju televizije da se kvalifikuju za obavezan prenos. Takođe, podignuto je i pitanje zaštite manjih regionalnih/lokalnih medija ovom Uredbom. Učesnici su takođe razgovarali i o definisanju televizijskih paketa i troškovima za prenos signala od provajdera sadržaja do operatora distribuiranja.\nU toku diskusije podignuto je i pitanje izmene uredbe reklamiranja za koju je najavljeno da će je NKM uskoro imati na javnu raspravu.\nPredsednik NKM-a, g. Merovci na kraju jave rasprave obavestio je učesnike da će njihove komentare NKM razmotriti i obuhvatiti u nacrtu sve one komentare koji su osnovani i argumentovani imajući u obzir i da je finalna faza usvajanja Uredbe o distribuiranju audio i audiovizuelnih medijskih usluga.


ZAVRŠENA 157. SEZONA U SNP-u – ВОЈВОЂАНСКE\nZAVRŠENA 157. SEZONA U SNP-u\ndrsel 28/06/2018\tЗавршена 157. сезона СНП\nUprkos fudbalskoj groznici koja hara planetom Zemljom, sinoć, 27. Juna, pred odlučujuću utakmicu naše fudbalske reprezentacije, uprava Srpskog narodnog pozorišta u Novom Sadu je organizovala vrlo posećenu konferenciju za medije sa kojom je obeležila uspešan završetak 157. sezone. Prisutnim novinarima se prvo obratio dr. Zoran Đerić, upravnik, koji je istakao, da kada uzmemo u obzir činjenice o posećenosti, broju nagrada na festivalima, izvedenim premijerama itd. iza nas ostavljamo, još jednu, uspešnu sezonu.\nU svom izlaganju se osvrnuo na budućnost i naveo da su upravo perfektuirani razgovori i potpisani ugovori za rad na veoma značajnom, novom projektu našeg istaknutog književnika Vladimira Pištala, dobitnika NIN-ove nagrade, koji živi i radi u Sjedinjenim američkim državama. Dramatizaciju njegovog romana „Milenijum u Beogradu“ (IK „Agora“, Zrenjanin-Novi Sad) će uraditi Nenad Šaponja a režiraće poznati reditelj Nebojša Bradić1 koji je već ovenčan sa nekoliko Sterijinih nagrada za komade rađene na osnovu poznatih dela naše i svetske literature.\nPotom nam se obratio Milovan Filipović, direktor Drame, najproduktivnijeg sektora, koji je obeležio sezonu sa deset premijera. Za većinu novopostavljenih komada možemo reći da su ostvarili značajno interesovanje publike i kritike a par će ostaviti dubokog traga u analima pozorišnog života na ovim prostorima. Tu prvenstveno mislimo na „Aniku i njena vremena“, „Ilustrovanu enciklopediju nestajanja“, „Bilbord“…\nAleksandar Stankov, direktor Opere, je govorio o značajnim nastupima operskih umetnika SNP-a na matičnoj sceni, na scenama širom zemlje i okruženja, podvlačeći da je sezonu obeležila uspešna premijera „Pop Ćire i Pop Spire“, „Gala koncert“ upriličen povodom Svetskog dana muzike i projekat „Rok opera“ kao rezultat saradnje Hora i Orkestra SNP-a sa Novosadskim Big Bendom koji je organizovan za Novu godinu. Međutim zbog ogromnog interesovanja publike Rok opera je reprizirana nekoliko puta a planiraju se i nova iznenađenja.\nO brojnim problemima sa kojim je suočen Balet zbog nerešenog statusa igračkog kadra i kašnjenja zakonskih rešenja o položaju baletskih umetnika je govorio Toni Ranđelović direktor Baleta. Ipak, uz herojske napore svih članova baletskog ansambla i odličnu saradanju sa upravom su uspeli da početkom sezone obnove „Žizelu“ a da u čast Svetskog dana igre, krajem aprila na scenu postave praizvedbu „Pinokia“. Nadajući se boljim vremenima Ranđelović je istakao da će i dalje, baletski ansambl, ozbiljnim radom uspeti da sačuva magiju baleta u našem gradu.\nZoran Subotički, pomoćnik upravnika za programske delatnosti, nam je prezentovao impresivne brojke kojima je potkrepio navode o uspešnosti protekle sezone. Kada uzmemo u obzir da je izvedeno 240 predstava, te da je bilo 103 gostujuća programa moramo da zaključimo da je kolektiv najstarije pozorišne institucije u zemlji radio „punom parom“, u protekloj sezoni, te da je više nego opravdao svaki dinar uložen i njegovu egzistenciju.\nNa kraju se prisutnim gostima i članovima ove renomirane kuće obratio Vladimir Pištalo ističući da mu je čast što će imati priliku da u narednoj sezoni njegov roman, „Milenijum u Beogradu“, bude dramatizovan i postavljen na scenu jednog od najznačajnijih pozorišta na ovim prostorima.\nPozorišni reditelj, dobitnik nagrada Sterijinog pozorja, urednik kulturno-umetničkog programa Radio-televizije Srbije, bivši ministar kulture u Vladi Srbije.\nPrevious Previous post: LETNJI SAJAM ANTIKVITETA\nNext Next post: КОНФЕРЕНЦИЈА ЗА НОВИНАРЕ ПОВОДОМ „НАГРАДЕ ЕУ ЗА КУЛТУРНО НАСЛЕЂЕ/НАГРАДЕ ЕВРОПА НОСТРЕ 2018“ И „ГРАНД ПРИЈА“ ПРОЈЕКТУ „ВЕКОВИ БАЧА“


Vrijednost građevinskih radova veća sedam posto, novih narudžbi 16,5 posto | SEEbiz.eu\nObjavljeno: 02.06.2022 / 13:33\nVrijednost novih narudžbi u prvom kvartalu ove godine iznosila je 7,1 milijardu kuna, od čega se 3,7 milijardi odnosi na zgrade, a 3,4 milijarde kuna na ostale građevine.\nVrijednost izvršenih građevinskih radova u prvom je tromjesečju iznosila 7,3 milijarde kuna, od čega se 5,1 milijarda odnosi na radove izvedene s vlastitim radnicima, a 2,2 milijarde kuna na radove s podizvođačima.\nPo podacima DZS-a, vrijednost utrošenoga građevinskog materijala, gotovih proizvoda za ugradnju, goriva i energije u prvom je tromjesečju ove godine iznosila 1,6 milijardi kuna.\nStatistika za radove obavljene s vlastitim radovima pokazuje da je 51,2 posto radova izvršeno na zgradama, a 48,8 posto na ostalim građevinama (prometna infrastruktura, cjevovodi, komunikacijski i energetski vodovi i sl.).\nPrema vrstama radova, 69,1 posto radova izvedeno je na novogradnjama, a 30,9 posto se odnosi na ostale radove (rekonstrukcije, popravci i održavanje postojećih građevina).


Mis Sveta: Portorikanka favorit - TABLOIDO\nHome Estrada Vesti Mis Sveta: Portorikanka favorit\nMesec dana do izbora za mis sveta kladionice najveće šanse za pobedu daju predstavnici Portorika. l Naša predstavnica trenutno se nalazi na 30. mestu\nSpremna za finalno takmiČenje... Jelena Marković, mis Srbije\nJelena Marković, aktuelna mis Srbije, otputovala je pre nedelju dana na pripreme za finalno takmičenje za mis sveta. Na svetskim kladionicama već su se pojavile i kvote za klađenje koja će devojka ove godine poneti krunu najlepše. Zasad je Jelena na solidnom 30. mestu, a kvota na njenu pobedu je 50:1, što znači da ćete za jedan uložen dinar dobiti 50 ukoliko naša misica pobedi.\nFinalno takmičenje biće održano za mesec dana u Johanesburgu, a Jelena će u konkurenciji lepotica iz čak 120 zemalja pokušati da ostvari što bolji plasman i na najbolji način predstavi Srbiju. Prema kladionicama, najveći favorit trenutno je predstavnica Portorika Dženifer Kolon, a slede je Meksikanka Perla Beltran i Južnoafrikanka Tejtum Kešvar. Od devojaka iz bivše Jugoslavije u odnosu na Jelenu zasad su bolje plasirane Hrvatica Ivana Vasilj (8) i Crnogorka Marijana Pokrajac (23), dok je predstavnica Bosne i Hercegovine na lošijem 45. mestu.\nPredstavlja francusku... Kloe Morto\nVesna da Vinča, vlasnica kompanije „Mis Ju" koja organizuje domaći izbor, kaže da je Jelenina pozicija na kladionicama ohrabrujuća jer do takmičenja ima još mesec dana.\nMisica zemlja kvota\n1. Dženifer Kolon (Portoriko) 2:1\n2. Perla Beltran (Meksiko) 5:1\n3. Tejtum Kešvar (Južna Afrika) 8:1\n4. Kloe Morto (Francuska) 12:1\n5. Poja Kopra (Indija) 16:1\n6. Barbora Franekova (Slovačka) 16:1\n7. Mari En Umali (Filipini) 16:1\n8. Ivana Vasilj (Hrvatska) 18:1\n9. Nuraisa Lispije Aruba) 18:1\n10. Šanel Debatista (Malta) 18:1\n- Kvote su se tek pojavile, a i pripreme su počele pre nedelju dana, tako da Jelenina pozicija i nije tako loša. Verujem da će se to još dosta menjati do finalne večeri, jer će devojke do tada imati brojne društvene aktivnosti i imaće prilike da pokažu svoje kvalitete. Jelena je odličan besednik i vrlo ozbiljan igrač, tako da verujem da će se odlično snaći i predstaviti. Inače, Jelena je na pripreme otputovala u društvu crnogorske misice Marijane Pokrajac - kaže za Press Vesna da Vinča.\nPrema njenim rečima, lepotice su na pripreme koje su počele u Londonu otišle pre nedelju dana, a trenutno borave u Abu Dabiju.\nUčestvuje 120 zemalja\n- Devojke iz celog sveta pripreme su počele u Londonu, gde su provele šest dana. U Londonu su imale gala humanitarnu večeru, gde su devojke iz 120 zemalja donirale nešto što je simbolično za njihovu otadžbinu. Naša Jelena poklonila je ikonu Belog anđela, koja ima posebnu vrednost za srpski narod. Iz Londona devojke su otputovale u Abu Dabi, gde će imati priliku da učestvuju na reviji glamuroznih večernjih haljina. Posle revije devojke odlaze u Johanesburg, gde će boraviti do finala - kaže naša sagovornica.\nS obzirom na to da će svetski izbor biti u duhu fudbalskog prvenstva koje će sledeće godine biti održano upravo u Africi, devojke će imati priliku da snime promotivne spotove, a Jelena će nositi dres naše fudbalske reprezentacije.


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Politika :: Vukotić Jelušić prva žrtva revanšizma DPS-a\n03. 07. 2020. 14:42 >> 14:42 1\nVukotić Jelušić prva žrtva revanšizma DPS-a\nGrađanski pokret URA najoštrije je osudio revanšizam prema sekretarki Sekretarijata za lokalnu samoupravu, Milijani Vukotić Jelušić, koju je u Opštini Budva zamijenila odbornica DPS-a Snežana Kuč.\nKako napominju u građanskom pokretu URA, građani Budve su svjedoci da je Vukotić Jelušić maksimalno profesionalno upravljala Sekretarijatom za lokalnu samoupravu, stavljajući interes grada na prvo mjesto, pa njenu smjenu doživljavaju kao revanšizam karakterističan za ljude okupljene u Demokratskoj partiji socijalista.\n"Nasilno samoproglašeni predsjednik opštine Budve Nikola Divanović, prvo je suspendovao Vukotić-Jelušić, a zatim, koristeći se ovih dana osobenom nasilnom političko-pravnom metodom, danas je postavio novu sekretarku, odbornicu DPS Snežanu Kuč. Ovo je obračun sa najboljim kadrovima ove primorske opštine", ističu u URA-i.\nKako dodaju, ne čudi ih ovakav postupak novog antiustavnog rukovodstva, jer kao i svaki autoritarni režim obračun uvijek prvo počinje sa najboljim i najčistijim kadrovima.\n"Kuč je, po osnovu rješenja, postavljena za koordinatorku Sekretarijata za lokalnu samoupravu što je praksa koju zakon ne poznaje. Ovo iz razloga jer Vukotić Jelušić ima legitimno izabranu pomoćnicu koja, po zakonu, ima sva ovlašćenja sekretarke ukoliko je ona spriječena za rad", kazali su u iz ove partije.\nU URI naglašavaju da je ovo nasrtaj na ugled cjelokupne Budve.\n"Današnji čin predstavlja još jedan nasrtaj na ugled Budve, upravo od onih koji su je učinili gradom koji se prepoznaje po kriminalu i besumučnoj pohari opštinskog budžeta. Međutim, sve ima svoj kraj. Ljudi od integriteta će uvijek imati svoje mjesto u društvu i to ne zavisi od bilo kojih funkcija, naročito ne od onih koje su sticane na nezakonit način. URA je ponosna na profesionalizam, angažman i rezultate koje je Vukotić Jelušić postigla dokazujući da u Crnoj Gori itekako postoje kadrovi koji mogu ovu državu učiniti istinski uspješnom evropskom pričom", rekli su iz pokreta URA.\nNijednim svojim postupkom, kako naglašavaju, nije ugrozila javni interes Budve, uvijek poštujući zakone države Crne Gore. Zbog takvog njenog postupanja, gdje je zakon bio jedini autoritet, građani i funkcioneri su uživali najveći stepen zaštite.\n"Bez obzira na politička previranja, zloupotrebe Ustava i zakona, URA će sa ljudima poput Vukotić Jelušić uvijek predstavljati alternative neznanju, bahatosti i nekulturi", zaključuju u pokretu URA.\nRasprava o pomoći privrednicima u Kotoru odgođena


Vučić: CRTA i CeSID su laž, ispunili smo svih pet njihovih zahteva - Infobrif\nObjavljeno 2.09.2019. u 09:35 poslednja izmena 2.09.2019. u 08:20\nBEOGRAD – Predsednik Srbije Alesandar Vučić ocenio je da su organizacije civilnog sektora „takozvana“ CRTA i CeSID „laž“ zbog toga što nikada nisu pomenule preporuke tih organizacija koje je aktuelna vlast ispunila.\nOcenio je i da bojkot izbora koji su najavili predstavnici opozicije može samo da njemu oteža pregovore sa Prištinom jer će ga „strani faktor“ iskoristiti.\n„Strani faktori će to iskoristiti, oni uvek postoje i oni ne žele snažnu srpsku državu“, izjavio je Vučić.\nIstakao je da je „najveći otpor nezavisnosti Kosova – Aleksandar Vučić“ i dodao su njegovi prethodnici učinili mnogo za nezavisnost Kosova.\n„Prelaznu vladu ste imali u Crnoj Gori, imali ste i u Severnoj Makedoniji. Oni žele makedonski scenario (…) I ja im kažem još jednom – ja sam taj koji daje mandat bilo kom budućem predsedniku Vlade, ja to neću dok sam živ da uradim“, rekao je on.


Punk rock koncert "3 u 1" u Domu omladine\nNaslovna » Izlasci » Muzika » Koncerti » Punk rock koncert „3 u 1“ u Domu omladine\nAh Neša 30. januar 2013. Koncerti Postavite komentar\nBendovi imaju beskompromisan i ozbiljan pristup prema punk muzici što kombinuju sa furioznim izvođenjem uživo. Najmlađi od tri benda, Viseći vrtovi Vavilona, predstaviće prošlogodišnji debi album „Indigo deca“. Trojka, ipak, ima dosta iskustva a njihova melodično ritmična gitarska svirka pojačana višeglasjem, zadovoljiće sve poštovaoce iste.\nKragujevački bend Lur posle pauze predstavlja novi album „Hteo to ili ne“, a predstaviće ga u autentičnom maniru zajedno sa starim pesmama. Na kraju, Tea Break najavljuje ovom svirkom live izdanje „Second Hand Hero Sessions – live @ FDU“ koje izlazi pod MTV Serbia etiketom. Svojevrsno izvođenje albuma, koji nosi isto ime, uživo daje novu dimenziju pomenutom izdanju i predstavlja bend u onome gde su najkomotniji, a to je živa svirka. (danubeogradu.rs)\nTagovidom omladine beograda dub koncerti muzika punk rock vesti\nPrethodni Narodno pozorište – repertoar za februar 2013.\nSledeći Sve više beba u beogradskim porodilištima


NOVI AMERIKANAC U SRPSKOJ KOŠARCI: Stiže u Radnički\n23.02.2021. • 18:44\nIz Makedonije u srce Šumadije\nNovi Amerikanac u srpskoj košarci! Ovog puta u pitanju je kragujevački Radnički, koji je zbog povreda odlučio da dovede beka Voltera "Treja" Mekbrajda.\n- S obzirom da u ovom trenutku imamo problema sa povredama spoljnih igrača, smatrali smo da bi nam dobro došao još jedan igrač u rotaciji, tako da smo nakon kraćeg razmišljanja odlučili da angažujemo upravo Mekbrajda. On je u ovih nedelju dana, koliko je sa nama, pokazao da je dobar momak, saigrači su ga brzo prihvatili, a da će biti kvalitetno pojačanje za nas, videlo se već na utakmici sa Pirotom. Nadamo se da će nastaviti da igra u istom ritmu do kraja sezone i da će opravdati naše poverenje - izjavio je Ivan Milošević, generalni sekretar SPD Radnički.


Uzrok tragične smrti mlade košarkašice zlostavljanje?! – Sport\n20 марта, 2021 Redakcija\nCelu Srbiju juče je potresla vest da je mlada srpska košarkašica M. M. izvršila samoubistvo.\nOd nje se najpre oprostio kolega, proslavljeni košarkaš Đorđe Gagi, dok je Jelica Dabović, otkrila šokantne detalje koji su prethodili ovom tragičnom ishodu.\n– Nažalost ova devojka mi je pre mesec dana na Instagramu pisala da se suočava sa tragičnim nasiljem, i da ne vidi izlaz iz te situacije, osim samoubistva. Rekla sam joj da svaki problem ima rešenje i da mi samo napiše o čemu se tačno radi. Međutim, nije me poslušala, već je ubrzo prestala da piše a potom i ugasila profil. Očigledno izabravši sopstveno “rešenje”. Iako na tom profilu nisu bili njeni pravi podaci, po detaljima koje mi je opisala u porukama, kristalno je jasno da je baš ona u pitanju i to je treća osoba koja se ubila zbog zlostavljanja, a koja je o tome prethodno mene obavestila. Jezivo zaista – napisala je Dabovićeva na svom profilu i zatim uputila jasan apel:\nDomaća košarka, Košarka, Priča dana, Vestikosarka, Samoubistvo, zlostavljanje


Mnogo šta može drugačije 31.08.2019\nPosebno devojačko veče u dnevnoj varijanti na Rajcu. Vaspitačica Milena Cvetković iz Beograda, želela je da na originalan način obeleži kraj devojaštva i skorašnje venčanje sa Nikolom Đekanovićem,... · 4 komentara\nRadovi počinju u septembru 30.08.2019\nOd sledeće godine Mionica će dobiti toplanu na koju će, u prvoj fazi, biti ptiključene javne ustanove i preduzeća, a potom stambeni objekti. Vrednost ove investicije je 138 miliona dinara, a... · 7 komentara\nOpšta konfuzija 29.08.2019\nDosta polemika i nejasnoća izazvalo je ukidanje odeljenja Ekonomske škole Valjevo u Osečini i osnivanje Obrazovno-vaspitnog centra. Kada su donete odluke, ko je odlučivao, ko je decu ispisao ili... · 44 komentara\nUkinuli Ekonomsku školu, otvorili Obrazovno-vaspitni centar 27.08.2019\nSrednjoškolce u Osečini primoravaju da uče školu koju nisu upisali\nOsamdesetoro srednjoškolaca, koji su upisali Ekonomsku školu-Izdvojeno odeljenje u Osečini, primoravaju da školovanje nastave u novootvorenom Obrazovno-vaspitnom centru. Oni to ne žele, žele da uče... · 49 komentara\nOtvoren auto-put "Miloš Veliki" 19.08.2019\nAuto-put nazvan po imenu Miloša Obrenovica pušten je u saobraćaj na svečanosti u Ljigu. Aleksandar Vučić je rekao da je auto-put ponos Srbije, a govorio je o Milošu Obrenoviću, prisetio se i hrasta... · 7 komentara\nPri kraju radovi na stambenoj zgradi za izbeglice u Mionici 13.08.2019\nU nove stanove na jesen useliće se 16 porodica izbeglih lica koje žive na teritoriji opštine Mionica. Radovi na zgradi su završeni, a u narednim danima sledi izgradnja pristupne saobraćajnice,... · 2 komentara\nDrugi put za redom domaćin etape 1.08.2019\nMeđunarodna biciklistička "Trka kroz Srbiju" i ove godine voziće se i kroz Mionicu, koja će 1. i 2. avgusta dočekati i ugostiti 150 biciklista iz 30 zemalja sa pratećim osobljem, kao i novinare iz...


SDS: Sada je odgovornost na Predsjedništvu BiH – Informer\nSDS: Sada je odgovornost na Predsjedništvu BiH\nSrpska demokratska stranka (SDS) očekuje da, nakon formiranja rukovodstva Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH (PD PSBiH), Predsjedništvo BiH, u skladu sa zakonom u roku od osam dana od dana konstituiranja tog doma, predloži mandatara za sastav Vijeća ministara BiH.\n“Odgovornost za dalje procese u BiH je u rukama Predsjedništva i apelujemo na njegove članove da ne predlažu kandidate koji neće dobiti podršku u skupštinskoj proceduri, jer će time nepotrebno izgubiti vrijeme i stvoriti uslove za dalje produbljivanje krize“, navodi ova stranka u današnjem saopćenju.\n„Pozivamo sve stranke na uvažavanje međusobnih interesa i vraćanje kulture dijaloga i kompromisa u rješavanju spornih pitanja, u interesu oba entiteta i svih naroda i građana BiH. Krajnje je vrijeme da se politika okrene rješavanju egzistencijalnih problema građana, umjesto promovisanja neostvarivih ciljeva, zanemarujući interese drugih”, navodi SDS.\nIzetbegović: Potrebna hrabrost lidera da povlače poteze koji vode pomirenju i dogovoru\n”EU ne želi Tursku, a Turska ne treba EU”


Tri decenije vladavine jedne partije dovele do stanja zemlje hibridnog režima\ndemokrate, ura i radnička partija o izvještaju fridom hausa:\nU izvještaju Fridom hausa, indeks demokratije za Crnu Goru pao je sa prošlogodišnjih 3,86 poena na 3,82, što znači da je ponovo svrstana u hibridni, tranzicioni režim, odnosno državu u kojoj su vladavina prava i izborne neregularnosti među ključnim problemima.\n29990 pregleda\t146 reakcija\t46 komentar(a)\nU izvještaju Fridom hausa indeks demokratije za Crnu Goru pao je sa prošlogodišnjih 3,86 poena na 3,82 što znači da je ponovo svrstana u hibridni, tranzicioni režim, odnosno državu u kojoj su vladavina prava i izborne neregularnosti među ključnim problemima.\nIz Demokrata su kazali da stanje na koji se izvještajem Fridom hausa upućuje dugo građeno.\nOstale partije parlamentarne većine i opozicije nijesu odgovorili na pitanja "Vijesti" kako komentarišu izvještaj Fridom hausa i šta bi trebalo uraditi da sljedeći bude bolji.\nFridom hausFreedom HouseDemokratska Crna GoraDemokrateURAGrađanski pokret URARadnička partija


Polovno Sterling autotransporteri oglasi za prodaju - Crna Gora - Mascus Crna Gora\nNalazite se ovde: Mascus Crna Gora > Transportna vozila > Kamioni > Autotransporteri > Sterling\nPolovna Sterling autotransporteri na prodaju\nOvo su rezultati pretrage polovnih Sterling autotransporteri mašina koje su za prodaju. Sterling autotransporteri oglase možete sortirati po ceni, godini proizvodnje, ili zemlji. Takođe možete, da koristite kriterijume za pretragu na levo da ubrzate pretragu, ili pročitajte više o Sterling autotransporteri u Brend sekciji.\nOvde je kompletna lista polovnih Sterling autotransporteri za prodaju. Mozete da dodate strane među svoje omiljene strane ili upoređujete zanimljive proizvode klikom na polja za potvrdu pored polovnih/og Sterling autotransporteri koji su Vam zanimljive, uz korišćenje opcija koje se nalaze iznad. Ako zelite da promenite pretragu, vratite se na vrh strane i koristite opciju “nova pretraga”, onda definišite brend, model, cenu i/ili lokaciju polovne/ih Sterling autotransporteri koje Vas interesuju.


Jeftini letovi iz Šri Lanke do Kiribatija - Avio karte Šri Lanka Kiribati - eSky.rs\nAvio karte iz Šri Lanke do Kiribatija\nPretražite letove iz Šri Lanke do Kiribatija\nProverite najbolje prilike za letove iz Šri Lanke do Kiribatija\n✔ Postoje li posebne ponude za letove iz Šri Lanke do Kiribatija na eSky.rs?\n✔ Mogu li se pobrinuti za osiguranje prilikom rezervacije leta iz Šri Lanke do Kiribatija?\n✔ Ako rezervišem let iz Šri Lanke do Kiribatija, mogu li da rezervišem ujedno i smeštaj?\n✔ Koje avio-kompanije nude letove iz Šri Lanke do Kiribatija?\nBudite sigurni, da na eSky.rs ponuda letova iz Šri Lanke do Kiribatija uključuje ne samo niskotarifne avio-kompanije, već i one koje su specijalizovane za visoki standard.


Studijska posjeta Centru za sigurni internet u Pragu, Republika Češka - Centar za sigurni internet | sigurnodijete.ba\nStudijska posjeta Centru za sigurni internet u Pragu, Republika Češka\nU periodu 12 – 15. mart 2019. godine članovi Savjetodavnog odbora i osoblje Centra za sigurni internet (CSI) u Bosni i Hercegovini posjetili su Centar za sigurni internet u Pragu, Republika Češka u cilju sticanja novih iskustava i razmjene dobrih praksi u funkcionisanju i vođenju centra za sigurni internet.\nKolege iz Udruženja CZ.NET koje vodi Centar za sigurni internet u Pragu prezentirali su djelovanje Informacijskog centra, te Hotline i Helpline koji djeluju u okviru ovog Centra. S gostima iz Bosne i Hercegovine su podijelili svoja iskustva i ideje, posebno u oblasti prevencije i podizanja svijesti javnosti o online zloupotrebi djece. Tokom posjete, predložena je i dalja suradnja i korištenje preventivnih resursa i alata razvijenih od strane CZ.NET-a, prilagođenih za uslove u Bosni i Hercegovini.\nRealizacija Studijske posjete od strane učesnika ocijenjena je kao veoma korisna, te će doprinijeti stvaranju pozitivnog okruženja za poboljšanje mehanizama i jačanja aktivnosti prevencije i rješavanja problematike koja se tiče zanemarivanja, zlostavljanja, zloupotrebe i iskorištavanja djece u digitalnom okruženju.


Drukare i udbaši prijavljuju one koji ne poštuju Konove mere na ovaj broj - Naša Borba\nDrukare i udbaši prijavljuju one koji ne poštuju Konove mere na ovaj broj\nViše od 100 građana prijavilo je kršenje propisanih preventivnih mera u cilju zaštite od korona virusa, nakon poziva Kriznog štaba za zaštitu javnog zdravlja.\nTokom prvih 24 sata Kontakt centru za inspekcije, čiji je telefon 011/63-50-322, stiglo je više od 100 prijava, koje su se odnosile uglavnom na veći broj okupljenih u zatvorenom prostoru, nepoštovanje socijalne distance i nenošenje zaštitne opreme.\nInspekcije će, kako se navodi u saopštenju, hitno reagovati na osnovu tih prijava.\nKontakt centar republičkih inspekcija je jedinstveno upravno mesto za sve 44 inspekcije, gde građani i privreda mogu da izjave sumnju u zakonitost ili usklađenost sa pojedinim obavezujućim propisima.\nOsnivanje Kontakt centar za republičke inspekcije jedna je od planiranih aktivnosti u reformi sistema inspekcijskog nadzora, a početak rada ubrzan je u cilju zaštite građana i privrede od nesavesnog ponašanja tokom pandemije.\nKontakt centar pokrenula je Vlada u martu, u saradnji sa Ministarstvom državne uprave i lokalne samouprave, Jedinicom za podršku Koordinacionoj komisiji za inspekcijski nadzor, Kancelarijom za IT i eUpravu i NALED-om i, a uz podršku Evropske banke za obnovu i razvoj.\nPrethodni tekstTAJMS NAPAO VUČIĆA: Tekst o Vučićevom trgovcu oružja\nSledeći tekstUPOZORENJE: DPS sprema poslednji udar 6. septembra


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Politika :: Rumunija i dalje za evropsku budućnost CG\n07. 10. 2020. 16:01 >> 16:08 1\nRumunija će nastaviti da se zalaže za što skoriju evropsku budućnost Crne Gore i regiona Zapadnog Balkana, saopštio je ambasador Rumunije Ferdinand Nađi. Njega je danas u oproštajnu posjetu primio ministar vanjskih poslova Crne Gore Srđan Darmanović.\nDarmanović je izrazio zahvalnost ambasadoru Nađiju na posvećenom sedmogodišnjem mandatu tokom kojeg je ostavio izuzetan trag u pogledu unapređenja crnogorsko-rumunskih odnosa u brojnim oblastima. Pohvalio je njegovo zalaganje kroz ulogu doajena diplomatskog kora i posebno zahvalio na kontinuiranoj pomoći Rumunije, kako političkoj tako i ekspertskoj, našem evropskom putu, kao i na jasnoj podršci politici proširenja EU na Zapadni Balkan.\nAmbasador Nađi je istakao da mu je bila čast obavljati dužnost ambasadora u Crnoj Gori.\nKako je saopšteno, ukazao je na dobru saradnju koju baštine naše dvije države, osvrnuvši se na značaj intenzivnog političkog dijaloga na svim nivoima.\nPozdravio je odličnu saradnju u okviru NATO-a i izrazio uvjerenje da ćemo uskoro biti partneri i u EU.\nRumunija će, u tom kontekstu, nastaviti da se zalaže za što skoriju evropsku budućnost Crne Gore i regiona Zapadnog Balkana", naglasio je ambasador Nađi.\nSagovornici su razmijenili mišljenja i o aktuelnim političkim kretanjima u Crnoj Gori. Obostrano je konstatovano da je za Crnu Goru ključan kontinuitet i dosljednost u ispunjavanju preuzetih spoljno-političkih obaveza i prioriteta.\nSrđan Darmanović Ferdinand Nađi\nPuna podrška Rumunije integraciji CG


Trebinje: Obezbijeđeno dodatnih 40 kreveta za oboljele od Kovid-19 - Glas Srpske\nSrna 24.11.2020 15:17\nTREBINjE - Bolnica Trebinje obezbijedila je dodatnih 40 bolničkih kreveta za smještaj pacijenata kod kojih je potvrđeno prisustvo virusa korona, pa će sada na raspolaganju biti oko 150 kreveta, rekao je gradonačelnik Mirko Ćurić.\nĆurić je, poslije sastanka sa članovima Koordinacionog tima za podršku Bolnici Trebinje, istakao da nijedan građanin, bez obzira na to da li je pozitivan na virus korona ili ne, a kojem je potrebna bolnička hospitalizacija, ne smije biti uskraćen za tu uslugu, saopšteno je iz trebinjske Gradske uprave.\n“Molim sve građane da imaju strpljenja i razumijevanja za preopterećenost medicinskog osoblja, a da sve eventualne primjedbe kao što su nejavljanje na telefon ili čekanje rezultata testa duže od 72 časa - prijave na besplatan telefon 121”, rekao je Ćurić.\nOn je naveo da je Trebinje odgovorna lokalna zajednica i da su, kao i do sada, svi raspoloživi kapaciteti stavljeni na raspolaganje u borbi protiv pandemije, ali i susjednim opštinama iz regije u saradnji sa bolnicama u Foči i Nevesinju.\nS obzirom na to da je epidemiološka situacija veoma složena i nepovoljna, Ćurić je pozvao sve građane da se pridržavaju svih donesenih preventivnih mjera, te da čuvaju sebe i najmilije.\n“U ovakvim trenucima veoma je važno da pokažemo da smo solidarna zajednica, da imamo odgovornost i da smo spremni da pomognemo jedni drugima”, poručio je Ćurić


Адамов и даље председник Синдиката Слога Аеродром Никола Тесла | УДРУЖЕНИ СИНДИКАТИ СРБИЈЕ "СЛОГА"\nHome » OBAVEŠTENJA » Adamov i dalje predsednik Sindikata Sloga Aerodrom Nikola Tesla\nAdamov i dalje predsednik Sindikata Sloga Aerodrom Nikola Tesla\nBeograd, 22. mart 2016. – Sindikat Sloga Aerodrom Nikola Tesla usvojio je novi Statut i izabrao novo rukovodstvo. Za predsednika sindikata ponovo je izabran Predrag Adamov, za potpredsednika Aleksandar Matić, a novi sekretar sindikata je Ivana Jokanović.\nDanas je u svečanom salonu Aerodroma Nikola Tesla održana Skupština Sindikata Sloga ANT na kojoj su pored 50-tak delegata kao gosti prisustvovali predsednik USS „Sloga“ Željko Veselinović i izvršni direktor Aerodroma Nikola Tesla Raša Ristivojević.\nPrisutnima se u pozdravnoj reči, pored izvršnog direktora aerodroma obratio i predsednik USS „Sloga“ Željko Veselinović, koji je naglasio da je Aerodrom Nikola Tesla jedna od uspešnijih firmi u Srbiji, za čije je poslovanje najzaslužnije odgovorno rukovodstvo, čija poslovna politika omogućava dobre i redovne zarade svojim zaposlenima, za razliku od mnogih drugih državnih preduzeća gde to nije tako.\nVeselinović se, takođe, osvrnuo na sam početak rada sindikata na Aerodromu NT i probleme na koje se naišlo u osnivanju.\nOn se zahvalio svima na poverenju, posebno predsedniku sindikata Predragu Adamovu i Dušanu Todoroviću, koji su, kako je rekao „podneli najveći teret i doveli do toga da sada „Sloga“ na Aerodromu ima čelnu poziciju“.\nIzvršni direktor Raša Ristivojević, u svom obraćanju sindikalcima, govorio je o poslovanju Aerodroma i planovima za budućnost i prijemu novih radnika na određeno vreme. On je tokom obraćanja istakao i korektnu saradnju sa sindikatom.\nU nastavku radnog dela sednice predsedavajući Predrag Adamov je podneo izveštaj o radu sindikata, koji je jednoglasno prihvaćen i usvojen od strane delagata koji su delegirani ispred svojih celina.\nAdamov je tokom izlaganja istakao da je nakon potvrđivanja reprezentativnosti sredinom januara ove godine došlo do povećanja članstva i da ono danas broji oko 250 članova.\nUsvojen je novi Statut, izabrano novo rukovodstvo i novi Izvršni odbor koji broji sedam članova.\nZa predsednika sindikata ponovo je izabran Predrag Adamov, koji je i generani sekretar USS „Sloga“ na republičkom nivou.\nZa potpredsednika je izabran Aleksandar Matić, a novi sekretar sindikata je Ivana Jokanović, koja je zamenila Natašu Popović, koleginicu koja zbog zdravstvenog stanja nije mogla da prisustvuje sednici, niti da ponovo prihvati mesto sekretara.\nSkupština je pozdravila i poželela brz oporavak Nataši Popović, čemu se pridružuju i Udruženi sindikati Srbije „Sloga“, koji joj takođe žele brzo ozdravljenje i povratak u zajedničku borbu za prava radnika.\nNAZAD: Sloga neće učestvovati na izborima\nNAPRED: Veselinović: „Sloga“ ne podržava nijednu političku stranku


Beograd, 17. novembar – USAID-ov Projekat za bolje uslove poslovanja (BEP) predstavio je danas rezultate šeste godišnje Ankete 1000 preduzeća. Nalazi ankete, koji odražavaju stavove 1000 privrednih subjekata u Srbiji o stanju poslovnog okruženja u zemlji, ukazuju na to da su nedavne reforme pojednostavile poslovanje.\n“Ovogodišnji rezultati pokazuju da je privreda najbolje ocenila pozitivne promene u inspekcijskom nadzoru i postupanju inspektora. Rezultati ankete ove godine reflektuju i Vladinu uspešnu reformu sistema izdavanja građevinskih dozvola. Ova reforma je prepoznata kao jedna od najvažnijih u Srbiji u poslednjih nekoliko godina’’ – izjavio je Kajl Skat, ambasador SAD.\nOve godine 81 odsto privrednika smatra da su inspektori dobro obučeni, a 75 odsto ispitanika kaže da su propisi o inspekcijskom nadzoru lako dostupni i jasni u poređenju sa zabeleženih 37 i 28 odsto 2011. godine. Anketa 1000 preduzeća pokazuje da ove godine 40 odsto privrednika smatra da su administrativni troškovi vezani za građevinske dozvole umereni, u poređenju sa 13 odsto u 2013. godini. Srbija je po lakoći dobijanja dozvola za gradnju napredovala sa 139. mesta na 36. mesto na ’Duing biznis listi’ Svetske banke.\nPrivrednici smatraju da i dalje ima mnogo prostora za unapređenja. Većina ispitanika izjavila je da se i dalje suočavaju sa problemima poput parafiskalnih nameta, administrativnih procedura i neadekvatnog pristupa izvorima finansiranja.\n“Pristup izvorima finansiranja i dalje ostaje veliki problem. Nalazi Ankete pokazuju zabrinjavajućih 68 odsto privrednika koji se uopšte ne zadužuju. Ovo je velika prepreka za ekonomski razvoj Srbije, jer mikro, mala i srednja preduzeća čine gotovo 99 odsto privrede i kreiraju 70 odsto radnih mesta.” – zaključio je ambasador Skat.\nUSAID BEP je Anketu 1000 preduzeća sproveo u saradnji sa Ipsos Stratedžik marketingom, a uz podršku Privredne komore Srbije.\nAnketa 1000 preduzeća - rezime\nAnketa 1000 preduzeća - prezentacija


NACRT ZAKONA O ZAŠTITI KORISNIKA FINANSIJSKIH USLUGA KOD UGOVARANJA NA DALJINU: UNAPREđENJE ZAšTITE KORISNIKA FINANSIJSKIH USLUGA U REPUBLICI SRBIJI U VEZI S PRUżANJEM OVIH USLUGA PREKO INTERNETA, IMEJL KOMUNIKACIJOM, POšTOM ILI KORIšćENJEM DRUGIH SREDSTAVA KOMUNIKACIJE NA DALJINU. NACRT ZAKONA SE ODNOSI NA BANKARSKE USLUGE, USLUGE OSIGURANJA, USLUGE U VEZI SA DOBROVOLJNIM PENZIJSKIM FONDOVIMA, PLATNE USLUGE, USLUGE IZDAVANJA ELEKTRONSKOG NOVCA, FINANSIJSKE POGODBE, KAO I ZA INVESTICIONE USLUGE\nNACRT ZAKONA O ZAŠTITI KORISNIKA FINANSIJSKIH USLUGA KOD UGOVARANJA NA DALJINU: Unapređenje zaštite korisnika finansijskih usluga u Republici Srbiji u vezi s pružanjem ovih usluga preko interneta, imejl komunikacijom, poštom ili korišćenjem drugih sredstava komunikacije na daljinu. Nacrt zakona se odnosi na bankarske usluge, usluge osiguranja, usluge u vezi sa dobrovoljnim penzijskim fondovima, platne usluge, usluge izdavanja elektronskog novca, finansijske pogodbe, kao i za investicione usluge\nUdruženje za bankarstvo, osiguranje i druge finansijske institucije Privredene komore Srbije (PKS), u saradnji sa Narodnom bankom Srbije, organizovalo je 23. decembra 2015. godine javnu raspravu o Nacrtu zakona o zaštiti korisnika finansijskih usluga kod ugovaranja na daljinu.\nČlanovi radne grupe koja je pripremila Nacrt zakona u okviru NBS, predstavili su finansijskim institucijama koje su obveznici zakona, osnovne odredbe Nacrta zakona. Istakli su da savremene tehnologije, kao što su internet i elektronska pošta, pružaju nove mogućnosti u pružanju finansijskih usluga i da to nameće i potrebu da se uvedu dodatna pravila kako bi korisnici finansijskih usluga bili na najbolji mogući način informisani i zaštićeni. U skladu sa Direktivom 2002/65/EU, donosi se poseban zakon.\nDrugo, kako je rečeno, to je jednostavnije rešenje nego regulisanje iste materije kroz izmene i dopune više zakona kojima je trenutno uređena materija zaštite korisnika finansijskih usluga.\nNacrt zakona se inače primenjuje na ugovaranje korišćenjem sredstava komunikacije na daljinu, na usluge davanja kredita i druge bankarske usluge, osiguranje, platne usluge, usluge upravljanja dobrovoljnim penzijskim fondovima, finansijski lizing, usluge izdavanja elektronskog novca, investicione usluge i finansijske pogodbe.\nPrezentujući Nacrt Zakona, članovi radne grupe za izradu Nacrta zakona ukazali su na očekivane prednosti tog propisa, među kojima je jačanje poverenja korisnika usluga koje se prodaju na daljinu, najširi asortiman usluga dostupan korisniku u komfornijem okruženju, kako bi što uspešnije razmotrio ponudu i napravio izbor usluge, zatim, sniženje troškova pružalaca finansijskih usluga i korišćenje savremenijih sredstava komunikacije.\nNarodna banka Srbije, kako je najavljeno, razmotriće sugestije i primedbe iznete u diskusiji, a posebno primedbe koje se odnose na pravo korisnika da odustane od ugovora bez obrazloženja i odredbe o ništavosti ugovora, ukoliko se propusti neka radnja u predugovornoj fazi, iako to ne traži korisnik koji ima interes da se ugovor realizuje.\nIzvor: Vebsajt Privredene komore Srbije, 23.12.2015.


Zaduživanje Srbije za isplatu penzija – MMF očekuje reforme - Penzin\nPočetna Magazin Godine Ekonomija Zaduživanje Srbije za isplatu penzija – MMF očekuje reforme\nZaduživanje Srbije za isplatu penzija – MMF očekuje reforme\nDa bi isplaćivala penzije, Srbija se praktično zadužuje. Pitanje promena u penzijskom sistemu sigurno će biti predmet pregovora sa MMF-om koji će uslediti nakon formiranja vlade.\nSrbija je jedan od evropskih rekordera po procentu koji se iz budžeta izdvaja za penzije, a koji iznosi od 13 do 14%. Da bi isplaćivala penzije, država se praktično zadužuje.\nDo trajne destabilizacije penzijskog sistema i javnih finansija u celini, dovelo je, prema rečima člana Fiskalnog saveta Nikole Altiparmakova, povećanje penzija iz 2008. godine – 11% u februaru i 10% u oktobru.\nOn za list Dnevnik kaže da je neodrživa situacija u kojoj se država zadužuje za isplatu penzija, a da je, pri tom, negativni evropski rekorder po učešću rashoda za penzije u bruto društvenom proizvodu. Ove godine, Srbija planira da se zaduži pet milijardi evra, od čega će polovina ići na popunjavanje „rupa“ u budžetu.\nU medijima se ovih dana pominje da će jedan od uslova Međunarodnog monetarnog fonda (MMF) u pregovorima o novom aranžmanu biti linearno smanjenje svih penzija i plata u javnom sektoru.\nAltiparmakov kaže da će pitanje promena u penzijskom sistemu sigurno biti predmet pregovora sa MMF-om koji će uslediti nakon formiranja vlade. Verovatno nas očekuju promene u penzijskom sistemu vezane za sankcionisanje prevremenog odlaska u penziju i za kasnije penzionisanje žena.\n„Budući da se 70% muškaraca i 50% žena u Srbiji penzioniše pre regularne dobi od 65, odnosno 60 godina, reformski prioritet mora biti uvođenje mera za destimulaciju prevremenog penzionisanja. Tačnije, reč je o uvođenju tzv. aktuarskih penala za oko 6% za svaku godinu prevremenog penzionisanja„, objašnjava Altiparmakov.\nŠto se tiče povećavanja starosne dobi za penzionisanje žena, kaže da, sem Srbije, nijedna druga zemlja u Evropi ne dozvoljava da se one penzionišu pet godina pre muškaraca. „Najveći broj zemalja je izjednačio starosnu granicu za oba pola, a pojedine države, poput Rumunije i Bugarske, i dalje dozvoljavaju ženama da se ranije penzionišu, ali samo dve godine u odnosu na muškarce“, kaže Altiparmakov.\nTags:aktuarski penalidug Srbijeekonomijaisplata penzijaMeđunarodni monetarni fond MMFpenzijapenzionerpenzioni sistempenzioni sistem Srbijepenzionisanje ženaprevremeno penzionisanjereformesocijalna politikastandardstarosna granica


U Loznici počela vakcinacija protiv gripa | Glas javnosti\nPočetna > Srbija > U Loznici počela vakcinacija protiv gripa\nU Loznici počela vakcinacija protiv gripa\nLOZNICA - U Preventivnom centru lozničkog Zdravstvenog centra "Dr Milenko Marin" počela je besplatna vakcinacija protiv sezonskog gripa, a interesovanje građana za takav vid zaštite zdravlja je nešto veći nego ranije.\nNačelnica Preventivnog centra primarijus Nada Đurić rekla je da je pre podne podeljeno više od 100 vakcina, a da su dovoljne količine dostupne i u mestima u okolini grada Loznice u kojima Zdravstveni centar ima stalne lekare. Prema njenim rečima, besplatnom imunizacijom protiv sezonskog gripa biće obuhvaćene rizične grupe, pre svega građani stariji od 65 godina i hronični bolesnici.\n- Prema zakazanom terminu, zainteresovanima se u Preventivnom centru dodeljuje redni broj, tako da se upravo započeta imunizacija odvija bez gužve i čekanja, a slabije pokretni i nepokretni građani imaju mogućnost da budu vakcinisani kod kuće - naglasila je Đurić.\nOna je dodala da je u tu ustanovu do sada stiglo 3.250 "Sanofi Paster" vakcina što je polovina od naručene količine, a ostatak bi trebalo da bude isporučen u narednom periodu. Đurić je objasnila da su trovalentne split vakcine u procesu proizvodnje najvećim delom oslobođene materija čije je prisustvo ranije izazivalo neželjene pojave, kao što su povišena telesna temperatura i bol u ramenu, i mogu se davati deci starijoj od šest meseci.\nNa Kongresu pedijatara 600 lekara iz Srbije i komšiluka\nPatrijarh Irinej osveštao novu crkvu u Vranju\nGornji Milanovac traži pomoć privrednika i direktora\nUzgajivačima lipske ovce obećana pomoć


Prijem povodom 70 godina postojanja pozorišta VIDEO - Pirot Plus Online\n03. decembar 2014. 11:52 Lokalna samouprava Pirot Plus Online\nVladan Vasić, predsednik Opštine Pirot, na samom početku prijema pozdravio je prisutne i čestitao predstavnicima Narodnog pozorišta Pirot sedamdesetogodišnjicu postojanja i rada. Predsednik je izrazio zahvalnost svim glumcima i direktorima koji su učestvovali u stvaranju pozorišta i istakao je da se svi možemo ponositi dasadašnjim postignutim rezultatima pozorišta.\nDirektor Narodnog pozorišta Pirot, Gradimir Filipović, ovom prilikom je rekao da mu je čast što je na čelu ustanove koja svih 70 godina nije prestajala sa radom i sada obeležava jedan veliki jubilej. Filipović je prisutne potsetio na početke pozorišta u Pirotu i istakao da je pozorištu od svih uspeha do sada, sa raznih festivala i gostovanja, najveći taj što je svih ovih godina opstalo.\nDragoljub Aleksić, bivši direktor pozorišta, obratio se prisutnima objašnjavajući da je u pirotskom pozorištu oduvek bilo problema, ali da su umeli da ih rešavaju i da će ih rešavati i sada i nadalje uz pomoć lokalne samouprave. Prema njegovim rečima, bilo je i uspona i padova, a dosadašnje funkcionisanje pozorišta objasnio je izrekom "preko trnja do zvezda".


Epidemiološka situacija u Kraljevu sve teža: Grad pomaže institucijama i sugrađanima\nEpidemiološka situacija u gradu Kraljevu je iz dana u dan sve nepovoljnija – veliki broj testiranih sa simptomima bolesti „Covid-19“ i veliki broj potvrđenih slučajeva infekcije SARS-CoV-2 virusom, uz gotovo svakodnevne izveštaje sa podacima o Kraljevčanima koji su usled posledica virusa preminuli.\nGradonačelnik Kraljeva dr Predrag Terzić apeluje na sugrađane da u ovim trenucima misle ne samo na sebe i svoje najbliže, već i na one koji već mesecima nose najveći teret u ovim teškim vremenima i bez kojih ne možemo da se izborimo sa bolešću kojoj se kraj ne nazire – zaposlene u zdravstvu.\n„Moramo da budemo jedinstveni i da se, zajedno sa našim lekarima, medicinskim sestrama, nemedicinskim osobljem, koje svakodnevno radi u Kovid ambulanti i u Opštoj bolnici „Studenica”, borimo sa ovom teškom bolešću. Broj zaraženih u našem gradu uvećava se iz dana u dan, a posebno zabrinjava što se uvećava i broj ljudi na bolničkom lečenju“, kaže Terzić i dodaje:\n„’Agens’ prelazi u kovid sistem i na taj način će nam biti omogućeno da koristimo dodatni broj bolničkih kreveta. Operativni štab Gradskog štaba za vanredne situacije svakodnevno se sastaje jer je našoj Opštoj bolnici i Domu zdravlja neophodna pomoć. Angažovali smo tri vozača iz kraljevačkih javnih preduzeća i javnih ustanova kako bismo pomogli Domu zdravlja jer kao što mogu da se zaraze svi građani, tako mogu da se zaraze i lekari, medicinske sestre, ali i vozači i higijeničari“, pojasnio je Terzić.\nPrema njegovim rečima, uz pomoć Republičkog štaba za vanredne situacije, obezbeđeno je dodatnih 200 ćebadi za Opštu bolnicu „Studenica“, Crveni krst je obezbedio još 100 jastuka i 140 kompleta posteljine, a Druga brigada Kopnene vojske 200 ćebadi, 100 jastuka i po 200 čaršava i jastučnica za sve koji se leče u Opštoj bolnici.\n„Neophodno je da u ovim trenucima svi sarađujemo kako bismo uspeli da se izborimo sa ovom pošasti. Situacija nije nimalo laka, ali ja sam uveren da ćemo još jednom pokazati da smo solidarni, jedinstveni i da smo disciplinovani“, naglasio je gradonačelnik dodajući da svi moramo da nosimo maske, da čuvamo svoje i zdravlje svojih porodica, da se brinemo o starijim sugrađanima, ali i o mladim ljudima jer je, nažalost, sve veći broj mladih koji obolevaju i koji neretko imaju i tešku kliničku sliku.\n„Treba da čuvamo sebe, ali ne samo sebe radi, već da bismo pomogli onima koji nama sve vreme nesebično pomažu, bez obzira na posledice“, poručio je dr Predrag Terzić, gradonačelnik Kraljeva.\nTags: dr predrag terzić, korona virus, kraljevo\nOve godine ubijene 24 žene u porodičnom i partnerskom nasilju\nPotpisan ugovor kojim je Užice dobilo 96 miliona dinara za stabilizaciju i proširenje tela deponije Duboko


Srbija: Policija spriječila blokadu auto-puta i mosta Gazela - Istinito.com - Ne budi ovca!\nPočetna > Region > Srbija: Policija spriječila blokadu auto-puta i mosta Gazela\nSrbija: Policija spriječila blokadu auto-puta i mosta Gazela\n11. Juna 2018. Istinito39Leave a Comment on Srbija: Policija spriječila blokadu auto-puta i mosta Gazela\nU Beogradu je policija popodne reagovala i spriječila blokadu auto-puta i mosta Gazela kod “Sava centra”, nakon blokada pojedinih saobraćajnica u glavnom gradu zbog poskupljenja goriva.\nPoslije prvih jutarnjih protesta zbog poskupljenja goriva, kada je došlo do blokada pojedinih saobraćajnica u Beogradu, Novom Sadu, ali i drugim dijelovima Srbije, u popodnevnim časovima na prilazima Gazeli, kod “Sava centra”, okupila se manja grupa građana.\nMeđutim, policija im nije dozvolila izlazak na auto-put, a “Blic” javlja da je njih desetak privedeno u Policijsku stanicu Novi Beograd.\nRanije danas je ministar unutrašnjih poslova Srbije Nebojša Stefanović na vanrednoj konferenciji za novinare, sazvanoj povodom protesta zbog poskupljenja goriva, upozorio one koji učestvuju u blokadama na zakonske posljedice koje mogu imati.\nZa migranate u BiH izdvojeno 75.000 KM\nU Banjaluci najviše ugostiteljskih objekata\nSvjetska banka: Srbija na dobrom putu privrednog rasta\nStigao prvi brod s opremom za gradnju Pelješkog mosta\nTragedija u Rijeci: Utopili se učesnici novogodišnjeg kupanja


Tanjug 10. aprila 2021. 11:49\nPODGORICA – Dve osobe uhapšene su zbog napada na vojna lica kod Bogetića pre dva dana, saznaju podgoričke „Vijesti“.\nOficir Rajko Čanjak i vojni doktor Dragan Martinović napadnuti su pre dva dana tokom protesta u Bogetićima. Incident se dogodio u četvrtak, kada su pristalice predsednika Mila Đukanovića, tzv. komite, blokirale put Nikšić-Podgorica, u Bogetićima.\nOni su zaustavii i autobus koji je prevozio službenike Vojske Crne Gore, a nakon kraće rasprave, došlo je i do fizičkog obračuna. Čanjak je na svomTtviter nalogu objavio fotografiju sa raskrvarenim usnama.\nJedan od očevidaca rekao je „Vijestima“ da su demonstranti nakon napada legli ispred policijskog automobila u koji su smešteni povređeni i onemogućili da ih odvezu u nikšićku Opštu bolnicu.


Održana obuka Osiguranje kvaliteta usluga socijalne i dječje zaštite na lokalnom nivou i standardi usluga socijalne i dječje zaštite – Joint EU\nHome / Aktuelnosti / Održana obuka Osiguranje kvaliteta usluga socijalne i dječje zaštite na lokalnom nivou i standardi usluga socijalne i dječje zaštite\nU okviru projekta Jačanje kapaciteta sistema socijalne i dječje zaštite u Crnoj Gori, ,31. maja i 01. juna 2021.g., održana je obuka Osiguranje kvaliteta usluga socijalne i dječje zaštite na lokalnom nivou i standardi usluga socijalne i dječje zaštite.\nObuka je primarno bila namijenjena zaposlenima u organima jedinica lokalne samouprave u čijoj nadležnosti je i socijalna i dječja zaštita, stručnim radnicima i saradnicima centara za socijalni rad i stručnim radnicima i saradnicima pružalaca usluga socijalne i dječje zaštite (SDZ) – sa fokusom na usluge u zajednici. Takođe, obuka je bila namijenjena i predstavnicima Ministarstva finansija i socijalnog staranja, Zavoda za socijalnu i dječju zaštitu Crne Gore i Uprave za inspekcijske poslove – Inspekcije socijalne i dječje zaštite.\nCilj obuke bio je unapređenje znanja i kompetencija učesnika u osiguravanju kvaliteta u sistemu SDZ u Crnoj Gori kroz bolje razumijevanje minimalnih standarda usluga SDZ, njihove primjene i praćenja kvaliteta pruženih usluga.\nProgram je koncipiran u tri cjeline: (1) kontekstualizacija teme tako da se sagleda cjelina i smisao sistema kvaliteta u socijalnoj i dječjoj zaštiti; (2) približavanje ideje standardizacije usluga socijalne i dječje zaštite i načina na koji su usluge standardizovane; (3) omogućavanje kontrole kvaliteta usluga kroz uloge korisnika, pružalaca usluga i funkcionisanje regulatornih mehanizama.\nTeme koje su obuhvaćene su: standardi kvaliteta usluga, strukturni i funkcionalni standardi, načini praćenja ispunjenosti standarda kvaliteta i adekvatne primjene relevantnog zakonskog okvira, kriterijumi za uključivanje korisnika, indikatori koji su definisani tako da pokazuju stepen ispunjenosti minimalnih standarda i ocjena zadovoljstva korisnika pruženom uslugom.\nObuka je održana u Hotelu „Ramada“ u Podgorici, uz učešće ukupno 67 učesnika: 5 predstavnika/ca Ministarstva finansija i socijalnog staranja, 4 predstavnika/ca Ministarstva ekonomskog razvoja, 2 predstavnice Zavoda za socijalnu i dječju zaštitu Crne Gore, 2 predstavnika Uprave za inspekcijske poslove – Odsjek za inspekciju socijalne i dječje zaštite, 14 predstavnika/ce centara za socijalni rad, 13 predstavnika/ca opština, 27 predstavnika/ca pružalaca usluga (javnih ustanova i organizacija civilnog društva: 10 predstavnika/ca dnevnih centara za djecu sa smetnjama i teškoćama u razvoju, 7 predstavnika/ca rezidencijalnih ustanova, 9 predstavnika/ca organizacija civilnog društva, 1 predstavnica CKCG).\nObuku je vodio Vladan Jovanović, nezavisni regionalni konsultant u oblasti socijalne zaštite, prava djeteta, ljudskih i manjinskih prava.


Žreb za Mundijal 2018. u Rusiji obavljen je i Srbija je u grupi E sa Brazilom, Švajcarskom i Kostarikom. Predsednik Ruske Federacije Vladimir Putin rekao je da će predstojeće Svetsko prvenstvo biće grandiozni sportski praznik.\nSrbija je na izvlačenju u moskovskom Kremlju imala dobar žreb jer je, uprkos teškim prognozama, izbegla „grupu smrti“ i imaće solidne šanse da se plasira u nokaut fazu.\nPrvi duel ‘Orlovi’ će igrati 17. juna u Samari, a potom ih očekuju mečevi u Kalinjingradu sa Švajcarcima i Moskvi, kada će im protivnik biti veliki Brazil predvođen Nejmarom.\nPutin je pozdravio sve goste i učesnike ceremonije koja se održava u Državnom dvorcu Kremlja u Moskvi.\n„Naša zemlja s nestrpljenjem čeka svetski šampionat i namerava da ga održi na visokom nivou, kako bi vodeći fudbaleri mogli da ispolje svoje majstorstvo, da prikažu pravi, veliki fudbal“, rekao je ruski lider.\nOn je, takođe, izrazio uverenje da će nezaboravne utiske sa Svetskog prvenstva u fudbalu 2018. poneti i oni koji doputuju u Rusiju da podrže svoje timove.\nPrema njegovim rečima, inostrani navijači biće u prilici da se upoznaju i s ruskom kulturom, istorijom i jedinstvenom prirodom.\n„I, naravno, moći će da osete naše tradicionalno gostoprimstvo i otvorenost, utoliko pre što će utakmice šampionata biti održane u 11 gradova Rusije. Navijači će imati mogućnost da odjednom borave u nekoliko regiona naše zemlje – tako ogromne i raznolike. To, kako umemo da primimo prijatelje, zna svako ko je makar jednom doputovao u Rusiju“, rekao je Putin i naglasio da su „poklonici fudbala, igrači i treneri upravo među prijateljima“.\n„Učinićemo sve da Mundijal bude grandiozni sportski praznik, ali glavno je da on još više učvrsti veliku i prijateljsku međunarodnu fudbalsku porodicu, za koju su najvažniji sam sport, prijateljstvo i poštena borba, vrednosti koje ne zavise ni od kakve tekuće konjunkture“, rekao je Putin.\nOn je istakao da veruje da će strani gosti koji posete Rusiju steći nezaboravne utiske, ne samo tako što će videti najbolje igrače sveta, nego i tako što će biti prožeti ruskom kulturom.\nRuski lider je naveo da u Rusiji ljubav prema fudbalu postoji odavno, da je jaka i opštenarodna.\n„Upravo sam se sastao s istaknutim fudbalerima koje znaju brojne generacije u celom svetu. Zahvaljujući njihovim naporima fudbal je postao tako popularan“, rekao je Putin i napomenuo da su u letopisu svetkog fudbala večno su upisana i imena ruskih sportista, poput Lava Jašina, Nikite Simonjana, Rinata Dasajeva i desetine drugih talentovanih majstora.\nPutin je rekao da veruje da će predstojeće svetsko prvenstvo biti „najmoćniji faktor razvoja ove vrste sporta, kako u ruskim regionima, tako i u celom svetu, pre svega među mladima“.\nPredsednik Rusije je izjavio da pobeda na svetskom fudbalskom prvenstvu, za razliku od žreba timova, ne zavisi od slučaja, nego od sposobnosti da se da sve od sebe za pobedu.\n„Najprestižniju, glavnu u karijeri svakog fudbalera nagradu dobiće onaj koji dokaže svoje majstorstvo, ko izdrži napetu borbu, ko da sve svoje snage za pobedu“, uveren je ruski lider.\nPredsednik Rusije je svoje obraćanje završio tako što je poželeo uspeh svim reprezentacijama koje učestvuju na Mundijalu 2018. godine.\n„Svima želim sve najbolje i uspeh! Do susreta 2018. godine“, rekao je Putin.\n2017-12-01T19:37:10+01:001 децембра, 2017|Ostalo|