Šarović: Energetska strategija otvara nam vrata različitim fondovima - Akta.ba\n15.08.2018. 11:38 / Izvor: Fena\nMinistar vanjske trgovine i ekonomskih odnosa BiH Mirko Šarović je u razgovoru za Fenu kazao da se već nekoliko godina radi na izradi energetske strategije, te da je njegovo očekivanje da ona bude usvojena na prvoj narednoj sjednici Vijeća ministara BiH.\n"Čini mi se da smo sve prepreke savladali, imamo mišljenja entiteta, usaglašavali smo detalje posljednih dana i vjerujem da do kraja augusta možemo imati strategiju koja je vrlo bitna", kazao je Šarović, navodeći da smo jedina zemlja koja nema energetsku strategiju.\n"Vidjeli smo kad je u pitanju Strategija ruralnog razvoja, da smo već ušli u IPA-u i svake godine možemo da povlačimo 30 miliona eura, za tri godine 90 miliona. To je isto i kada je u pitanju energetika. Odblokirali bi neke projekte koje nismo do sada mogli da realiziramo", naveo je ministar Šarović, te dodao kako misli da se stvara velika perspektiva za energetski sektor.\nUpitan koliko BiH gubi zbog činjenice da nije usvojena energetska strategija, Šarović kaže da su različiti proračuni.\n"Ali s obzirom na to da se o ovoj strategiji govori još od 2008. godine, unazad 10 godina, da nismo u IPA-i sve ove godine, da ni jedan projekt iz energetike nije realizovan u ovoj platformi za zapadni Balkan, ta procjena je vjerovatno samo za te projekte oko 200 miliona eura. Druge štete koje trpi zemlja su vjerovatno i daleko veće", ocijenio je Šarović.\nGovoreći o pristupanju Bosne i Hercegovine Svjetskoj trgovinskoj organizaciji (WTO), naveo je da je našoj zemlji preostao samo još jedan korak, a to su bilateralni pregovori s Ruskom Federacijom, s „obzirom na to da smo bilateralne progovore završili s Ukrajinom, Brazilom, SAD-om još 2013. godine, ali smo tek nedavno i to formalizovali, potpisali u Ženevi“.\n"Sa Rusijom smo vrlo blizu. Mislim da bi se taj momenat desio ukoliko bi uskoro usvojili odluku o kvalitetu tečnih naftnih goriva. S obzirom na to da je Rusija energetska zemlja, zainteresovana je kakve će to standarde da primjenjuje BiH kada je u pitanju tečno naftno gorivo", kazao je ministar Šarović.\nU Ministarstvu vanjske trgovine i ekonomskih odnosa BiH je pripremljena odluka po najvećim evropskim standardima, koja je, po ocjeni ministra Šarovića, važna za sve nas, ali je važna i za pregovore za pristup WTO-u. Vjeruje da se ova odluka, koje je pripremljena i upućena u proceduru, može naći na sljedećoj sjednici Vijeća ministara BiH, te da će biti dovoljno razumijevanja kod njegovih kolega da shvate koliki je značaj da usvoje jednu takvu odluku.\nGovoreći o benefitima koje BiH može očekivati nakon ulaska u WTO, ističe da nije mala stvar da zemlja bude članica Svjetske trgovinske organizacije. To samo po sebi znači da smo dio te velike porodice, da primjenjujemo pravila u međunarodnoj trgovini koja su globalno prihvaćena.\n"Mislim da će nam biti omogućen pristup nekim drugim tržištima, da ćemo biti konkurentnija zemlja, kvalitetnija za investicije, jer investitori, između ostalog, prvo gledaju da li je zemlja članica WTO-a ili nije. To otvara neka vrata. Benefite može očekivati naša ekonomija, zbog toga smatram da je to vrlo važno pitanje. Moja velika želja je da konačno to privedemo kraju", naveo je ministar Šarović.\nNa pitanje kada očekuje da će BiH postati članica WTO-a, odgovorio je kako mu se čini da je ova godina prava godina za tako nešto.\n"Mi smo, ja mislim, jedina zemlja na svijetu koja je sada prva na redu za članstvo u WTO-u, niko nije napredovao kao mi. Čak mislim da većina članica želi da se to desi. Unazad nekoliko godina niko nije primljen u WTO. Imamo tu naklonost, vjerujem da ni Rusija neće ostati ta posljednja zemlja koja je prepreka BiH za članstvo u WTO", izrazio je Šarović svoja očekivanja.\nKomentirajući odluku EU kojom je BiH stavljena na listu A i B zemalja kojima je dozvoljen izvoz svih vrsta mlijeka i mliječnih proizvoda u EU, ministar Šarović je kazao da smo, ako se vratimo tri-četiri godine unazad, bili daleko kada su u pitanju standardi i stepen prilagođavanja sistema da bi BiH mogla da bude zemlja koja može da izvozi mlijeko i mliječne proizvode u EU.\nNaglašava da su mlijeko i mliječni proizvodi najzahtjevniji proizvodi, za koje se traže visoki standardi, zdravstveni, sanitarni i svaki drugi, jer je osjetljiv proizvod i malo je zemalja izvan EU koje mogu da izvoze mlijeko i mliječne proizvode u Evropu.\n"To je, reko bih, bila misaona imenica prije tri-četiri godine, jedan san mljekara. Mislim da smo sada došli do toga da zemlja ima dozvolu za izvoz svih vrsta mlijeka i mliječnih proizvoda, čak i sirovog mlijeka za koje smo mislili da će proći i više godina da to dostignemo", kazao je ministar Šarović.\nPodsjetio je da je takvih kompanija sada 10 u BiH, a vjerovatno će ih biti i više.\n"Njihov status, kredibilitet, je samim tim povećan. Uz to očekujemo i finansijske efekte, jer sve naše kompanije imaju različitu paletu proizvoda", naveo je Šarović.\nMinistar Šarović osvrnuo se i na odluku Ruske Federacije da ukine zabranu uvoza jabuka iz BiH.\n"Mislim da je vrlo važno da radimo zajednički na svim nivoima, s proizvođačima, voćarima-izvoznicima, i da stvorimo ambijent koji će samo da služi njima. Suštinski je važno da izvoz u Rusiju služi samo voćarima i onima koji su angažovani u ovom sektoru, ne pojedincima koji zloupotrebljavaju sistem, vrše zloupotrebe i prodaju tuđu robu. Od toga nemaju nikakve koristi ni voćari ni hiljade ljudi zaposlenih u ovom sektoru", smatra Šarović.\nIstiče da u BiH ima toliko kvalitetnih voćara koji imaju izvanredan proizvod i mogu da ga plasiraju u Rusiju, te da je šteta što smo imali pet-šest mjeseci zastoja.\n"Pooštrili smo kriterij, izašli u susret zahtjevima Ruske Federacije i sada sistem normalno funkcioniše. Već bilježimo dnevno desetine tona naših proizvoda koji idu za Rusiju, a sezona se tek zahuktava", kaže ministar.\nIzrazio je zadovoljstvo što je bio dio procesa koji je uspio, dodajući da sada preostaje da se ovaj proces prati.\nMinistar Šarović govorio je i o značaju Ugovora o slobodnoj trgovini s Turskom.\n"Ovaj ugovor, o kojem smo pregovarali dvije godine u okviru posebno formiranog tima, po meni je bolji od prethodnog, daje veće šanse, slobode i mogućnosti i Turskoj i BiH. Za nas je važan ponajprije što smo prvi put u ugovor stavili odredbe o dozvoli Bosne i Hercegovine da izvozi određene količine mesa na tursko tržište", navodi ministar Šarović.\nIstiče da je „meso do sada bilo nedodirljivo kada je u pitanju Turska, bili su vrlo zatvoreni“.\nPo njegovim riječima, samo na osnovu jednostane odluke turske vlade, godišnje su nam davali određenu kvotu, ali to nije garantovalo da će to trajati uvijek.\n"Sada je nama garantovana bescarinska kvota na tržište koje prihvata naše meso. To je, po meni, uspjeh na kome treba da čestitamo pregovaračkom timu i Ministarstvu koje je na tome insistiralo", kazao je Šarović.


2000/07/18 00:15 Kada obrazovanje postane politika\nTUE, 18 JUL 2000 00:15:52 GMT\nKada obrazovanje postane politika\nUsvajanje predlog Zakona o visokom obrazovanju najzad se naslo na dnevnom redu parlamenta. Nakon desetgodisnje odiseje, u Sobranju Republike Makedonije, pomenuti predlog ulazi citavim politickim bagazom u kome se zivotna potreba za obrazovanje nekako usput izgubila.\nAIM Skopje, 18.07.2000\nNedelju dana pre stavljanja na dnevni red predlog Zakona o viskom obrazovanju u parlamentu Makedonije suceljavanja oko njegovog sadrzaja dosegle su vrhuvnac. Na vec otvoreni unutaralbanski front pro i kontra resenja kojih nudi ovaj predlog zakona, nadovezale su se reakcije opozicijije u sobraniskim komisijama i reakcija Senata i rektorske uprave skopskog Univerziteta koje su zapravo identicne. Sve to zajedno najavljuje vrucu sednicu parlamenta koja ce zapoceti 18 jula, a na cijem dnevnom redu je jos jedan vruci kestenj - usvajanje paketa zakona o reformi drzavne administracije u kojima je predvidjen i novi, reducirani sastav makedonske vlade.\nZakon o visokom obrazovanju u Makedoniji ima rep dugacak deset godina. Glavni razlog takvog razvlacenja ovog zakona lezi u neodlucnosti ranijih makedonskih vlada da smognu snagu da rese problem viskog obrazovanja na albanskom jeziku. U medjuvremenu, kada albanski pritisak nije dao rezultate u institucijama sistema, krajem 1994 fromiran je Tetovski univerzitet (TU) uz poddrsku svih albanskih politickih subjekata u Makedoniji. Iako neprihvacen od vlasti TU, vec sest godina egzistira kao "projekat civilnog drustva" - u zavisnosti od izvora na njemu je diplomiralo par stotinjak studenata, a studira cak do osam hiljada studenata. Aktualna vlada, u kojoj participira i Demokratska partija Albanaca(DPA) je odlucila da finisira dugogodisnje pregovore makedonskih vlasti sa komesarom OBSE za nacionalne manjine Van der Stulom i izadje sa predlog zakonom koji nudi kakvo-takvo resenje visokog obrazovanja na jezicima nacionalnosti.\nNaravno predlozeni zakon o visokom obrazovanju, ne svodi se samo na to, jer od oko 200 clanova samo dva se odnose na obrazovanje nacionalnosti, time i Albanaca na maternjem jeziku. U jednom je clanu predvidjena mogucnost otvaranja privatnih univerziteta na kojima bi se nastava odvijala na jezicima nacionalnosti i na makedonskom i jednom stanom jeziku. Time ce se dati zakonski osnov za formiranje privatnog univerziteta po ideji Van der Stula na kojim bi se resio problem visokog obrazovanja na albanskom jeziku,\nVan der Stul pak u ime Evrope nudi finansiranje novog univerziteta sa najmanje pet fakulteta u sferi biznisa i menadjmenta i za sticanje nastavnickih zvanja. U pet minuta do slanja predlog zakona u parlamentarnu proceduru, vlada je ubacila jos jedan clan u zakonu, kojim se metodom provere stecenog zvanja nudi sticanje statusa studenata ili diplomaca studentima Tetovskog univerziteta na univerzitetima priznatih od strane drzave.\nPromocija teksta zakona obavljena pre par meseci bila je povod za dizanje intenziteta neslaganja oko resenja kojih nudi najprije izmedju participanta u vlasti DPA, s jedne strane, organa TU i opozicione Parije za demokratski prosperitet i par drugiuh manjih partija i organizacija, s druge strane. Sustina sukoba jeste da i zakon i resenje za visoko obrazovanjena albanskom - privatni univerzitet Van der Stula, nisu ispunjenje onog sto je zelja Albanaca u Makedoniji - legalizacije Tetovskog univerziteta kao treceg drzavnog univerziteta. Clan, pak, u predlog Zakonu o visokom obrazovanju, kojim se nudi resenje statusa studenata TU, je prouzrokovao lavinu osporavanja makedonskog dela opozicije, koji to smatra de fakto legalizacijom TU na "mala vrata" i neustavnim resenjem. Ovaj deo opozicije se takvim stavovima oglasio na sednicama parlamentarnih komisija koje su zakon razmatrale tokom prosle nedelje.\nU subotu u Tetovu su odrzane demonstracije u znak poddrske Tetovskog univerziteta organizobvane od unije studenata TU, opozicione Partije za demokratski prosperitet, Saveza zena Albanki u Makedoniji, Partije za demokratsku akciju - Pravi put i Udruzenja bivsih politickih zatvorenika Albanaca. "Albanski narod u Makedoniji danas dozivljava tesku nesrecu, jer mu se zabranjuju elementarna ljudska i kulturna prava da uci na svom maternjem jeziku, kao sto je to slucaj na Tetovskom univerzitetu", konstatirao je rektor TU Fadilj Sulejmani na mitingu pod motom "Mi smo samo za Tetovski univerzitet sa drzavnim stausom i drzavnim finansiranjem". Sulejmani je projekat visokog obrazovanja Van der Stula i makedonske vlade nazvao "politickom skolom pripremljenoj od makedonske vlasti i nekoliko albanskih kvislinga".\nIstog dana, u istom Tetovu, samo koji sat ranije na Konferenciji omladine DPA, potpretsednik ove partije je porucio: "Ovih se dana suocavamo kolektvnom histerijom jedne skrenute s pamecu grupacije koja se naziva Partijom za demokratski prosperitet koja protestima za legalizaciju Tetovskog univerziteta, a protiv Zakona o visokom obrazovanju, pokusava da Albance prikaze kao naroda bez pameti". Thaci je porucio da jedino DPA zna kako se pravi univerzitet, stvara jezik, sacinjava Ustav, dok ostali ucesnici histerije i gubitka pameti su grupacije koje brinu o svojim grupnim i individualnim interesima.\nSamo koji dan pre toga novi Senat i rektorska uprava skopskog Univerziteta "Sveti Kiril i Metodij" su raspravljalali o pomenutom predlog zakonu. "Tekst koji je dostavljen Sobranju je sustinski razlican od teksta o kome su raspravljali Uprava i Senat Univerziteta. Sobraniski tekst nema saglasnost najvisih univerzitetskih tela, kako jenavedeno u obrazlozenju. Promenama je napravlljena sustinski ustupak", smatra rektor skopskog univerziteta Aleksandar Ancevski. Predsednik Senata Ljubomir Cuculovski je predlozio da se trazi odlaganje usvajanja zakona jer sustinske rasprave o njemu nije ni bilo, a "on nije potreban po svaku cenu". Predsednik komisije koja je sacinila radnu verziju zakona profesor Tito Belicanec objasnio je da je sporni clan 198 (o modusima legalizacije statusa studenata i diplomaca TU) politicka odluka zbog koje je i on par dana ranije odbio da dalje ucestvuje u odbrani predlog zakona. Nakon sto su amandmani Senata odbijeni na sednici parlamentarne Komisije za obrazovanje, Senat je i zvanicno zatrazio odlaganje usvajanja Zakona o visokom obrazovanju. Cime su se slozili i parlamentarci najvece opozicione makedonske partije Socijaldemokratskog saveza Makedonije (SDSM).\nZa one sa "duzim pamcenjem" neizbezna je asocijacija o atmosferi slicnoj onoj pocetkom 1997 godine. Tada je vlada SDSM, zeleci da kako tako parira formiranju TU i pocetka njegovog rada, u parlamentarnu proceduru je pustila Zakon o formiranju pedagoskog fakulteta u Skopju, hibrid resenja za visoko obrazovanje na albanskom. Sada je stvorena obrnuta situacija. Oni koji su 1997 bili za fromiranje Pedagoskog fakulteta, kao resenja za skolovanje nastavnika za osnovno i srednje obrazovanje na jezicima nacionalnosti, sada su protiv privatnog univerziteta i legalizacije studenata TU. Protiv Zakona o visokom obrazovanju, tacnije dva pomenuta njegova clana opet su najvisi organi skopskog univerziteta, njegova studentska organizacija i sadasnja opozicija. Promenjeni su samo nosioci uloga. Nekadasnji predlagaci zakona o Pedagoskom fakultetu (SDSM) su sada protiv Zakona o visokom obrazovanju. Njihovi tadasnji oponenti - opozicija (VMRO-DPMNE), ljudi iz Senata i rektorske uprave (parlamentarni spouksmen Savo Klimovski, eks potpretsednica vlade i buduca ambasadorka u SAD Radmila Kiprijanova), lideri studenstkih protesta i strajka gladju (parlamentarac Filip Petrovski, donedavni predsednik omladine VMRO-DPMNE i portparol vlade Antonio Milososki) - sada su uz vlast i stoje iza osporavanog predlog zakona. Tada, 1997 parlament je pozvao pretsavnike strajkaca gladju u satorima nasuprot Sobranja da uzmu ucesce u debati o Zakonu o Pedagoskom fakultetu. Sada grupa Fakulteta za fizicku kulturu u ulozi makedonskih patriota trazi da uzcestvuje u raspravi o Zakonu o visokom obrazovanju!\nNakon svega sto se u proteklih desetak godina dogadjalo u sferi visokog obrazovanja na albanskom i zadnjih dogadjaja nije tesko pretpostaviti kakav ce biti tok rasprave o Zakonu o visokom obrazovanju u prralamentu. Bice to jos jedan dokaz kako je jedan tipicno zivotni, obrazovni problem "mesetarenjem" politicara postao tipicno politicko pitanje oko koga se glozu politicari radi postuzanja za njih znacajnih poena.


Mirko Cvetković: MMF ne insistira na povećanju PDV-a | Hronika\nPočetna strana > Hronika > Mirko Cvetković: MMF ne insistira na povećanju PDV-a\nMirko Cvetković: MMF ne insistira na povećanju PDV-a\nPremijer Mirko Cvetković izjavio je da Međunarodni monetarni fond ne insistira na povećanju poreza na dodatu vrednost, kao meri za smanjenje deficita u budžetu Srbije.\n"Politika Vlade je da ne povećava poreska opterećenja privredi i građanima", istakao je Cvetković i dodao da misija MMF-a, na jučerašnjem sastanku, nije insistirala na povećanju poreskih stopa, kao mere za povećanje prihoda budžeta.\nPremijer je naveo da će na tehničkom nivou razgovora sa Misijom MMF biti utvrđeni elementi na koji način će biti smanjen deficit budžeta koji nastaje zbog nedostatka prihoda u ovoj godini.\nCvetković je rekao da je na sastanku sa predstavnicima MMF-a bilo reči i o povećanju deficita budžeta, koji nije rezultat povećanja rashoda, već smanjenja prihoda, zbog ekonomske krize.\nNa otvaranju radova na izgradnji puta od Kragujevca do Batočine, Cvetković je rekao da je u jučerašnjem razgovoru sa misijom MMF-a konstatovano da se rashodi mogu smanjiti reformom javnog sektora.\nMeđutim, kako je istakao Cvetković, ta reforma ne može da bude završena za tri do četiri meseca, već će biti sprovedena u nekoliko narednih godina, pri čemu će tačno biti planirani budući koraci u toj reformi.\nPremijer je ubeđen da će pregovori sa misijom MMF-a uspešno biti okončani do srede, 2. septembra, do kada je planirano da delegacija Fonda bude u Beogradu.


Bili Džo Vardlou (45) proglašen je juče mrtvim nakon što mu je ubrizgana smrtnosna injekcija zbog zločina koje je počinio pre skoro tri decenije.\nTužilaštvo je otpužilo Vardlova da je zajedno sa svojom devojkom Tonjom Fulfer provalio u kuću Karla Kola (82) u Kejsonu na severoistoku Teksasa 14. juna 1993. godine.\nNakon što je Vardlov upucao Kola u glavu tokom borbe sa njim, par je pobegao sa mesta nesreće Kolovim Ševrolet kamionetom.\nVardlov i Fulfer odvezli su se do Montane, kada su Kolov kamionet zamenili za Ford mustang kabriolet narednog dana kada su stigli. Dan kasnije par je uhapšen u Južnoj Dakoti, a policija je u njihovom kabrioletu pronašla oružje za koje je potvrđeno da je upotrebljeno za ubistvo Karla Kola.\nČEKA SMRT VEĆ 13 GODINA Osuđenik iz Teksasa traži pogubljenje\nMladić je osuđen na smrtnu kaznu zbog ubistva 1995. godine, a njega devojka na deset godina uslovne kazne.\nVardlovi advokati bezuspešno su pokušavali da otkažu pogubljenje, ističući da je njihov klijent u trenutku kada je počinio zločin imao samo 18 godina, te da nije bio u potpunosti svestan svojih postupaka i da zbog toga ne bi trebalo da bude osuđen na smrtnu kaznu.


Objavljen Zbornik radova 25. okruglog stola - Visoka škola Vršac\nHome ⁄ Dogadjaji ⁄ Objavljen Zbornik radova 25. okruglog stola\nObjavljen Zbornik radova 25. okruglog stola\n6th јул, 2020\n,,Zbornik 25: Kompleksnost fenomena darovitosti i kreativnosti – izazovi pojedinac i društvo”, kojim je zaokružen rad 25. međunarodnog naučnog skupa održanog 28. juna 2019. godine u Vršcu, objavljen je na zvaničnom sajtu konferencije – na adresi: http://www.nauka.uskolavrsac.in.rs/25-okrugli-sto/. Zahvaljujemo svima koji su svojim izlaganjima doprineli da ovo jubilarno izdanje bude reprezentativno u kvalitativnom, kao i u kvantitativnom smislu (na 400 strana ,,Zbornika 25” sabrano je i zabeleženo oko 40 saopštenja bezmalo 60 (ko)autora iz naše zemlje i inostranstva).\nTakođe Vas obaveštavamo da su na adresi: http://www.nauka.uskolavrsac.in.rs/, u elektronskom obliku, publikovani sadržaji svih zbornika o fenomenu darovitosti, objavljenih u poslednjih 15 godina, polazeći od ,,Zbornika 11”, sa skupa održanog davne 2005. godine u Vršcu. Na jednom mestu sabrano je oko 1000 radova, oko 30 prikaza knjiga relevantnih za tematiku darovitosti i kreativnosti, čiji su autor iz više od 15 različitih država, a sve je dokumentovano i fotografijama. Postavljeni materijali, između ostalog, svedoče o višedecenijskoj posvećenosti fenomenu darovitosti, ali i neprekidnom umrežavanju institucija u kojima se profesionalno ostvarujemo.\nU Vršcu je u organizaciji Visoke škole strukovnih studija za vaspitače „Mihailo Palov”, Univerziteta „Aurel Vlajku”, Arad, Rumunija, Pedagoškog fakulteta, Maribor, Slovenija, Međunarodnog centra za inovacije u obrazovanju, Ulm, Nemačka i Univerziteta „Sv. Kliment Ohridski”, Pedagoški fakultet, Bitola, Makedonija održan jubilarni 25. okrugli sto o darovitima sa temom KOMPLEKSNOST FENOMENA DAROVITOSTI I KREATIVNOSTI – izazovi: pojedinac i društvo. Uvodne impulse za dalju razmenu mišljenja dali su prof. dr Roland S. Person (Roland S. Persson) profesor na Univerzitetu u Jenčepingu (Jönköping University), Švedska i dr Zora Krnjaić, viši naučni saradnik u Institutu za psihologiju Filozofskog fakulteta u Beogradu.


Sastanak Kulebe i Lavrova – bez dogovora o prekidu vatre » Javni Servis\nRuski ministar rekao da je bilo riječi o mogućem susretu dvojice predśednika Čavušoglu, Lavrov, Kuleba u Antaliji 10. Marta | Izvor: Ministarstvo spoljnih poslova Turske\n10 Marta, 2022 12 Marta, 2022 madminLeave a Comment on Sastanak Kulebe i Lavrova – bez dogovora o prekidu vatre\nUkrajinski ministar spoljnih poslova Dmitro Kuleba izjavio je da nakon sastanka sa ruskim kolegom Sergejem Lavrovim nije bilo dogovora o prekidu vatre i humanitarnom koridoru iz Mariupolja.\nMinistri spoljnih poslova Rusije i Ukrajine sastali su se danas u Antaliji đe su razgovarali o dešavanjima u Ukrajini i ruskoj invaziji.\nKuleba je rekao da su se dvije strane složile da nastave napore u traženju rješenja za humanitarna pitanja na terenu u Ukrajini. On kaže da je spreman da se ponovo sastane „u ovom formatu, ako postoje izgledi za suštinsku diskusiju i traženje rješenja”, dodajući da je spreman da nastavi svoj angažman u cilju okončanja rata.\n„Spreman sam da nastavim ovaj angažman u cilju okončanja rata u Ukrajini, zaustavljanja stradanja ukrajinskih civila i oslobađanja naših teritorija od ruske okupacione sile”, kazao je Kuleba.\nObraćajući se nakon pregovora, Kuleba je rekao da je najteža situacija u ukrajinskom gradu Mariupolju i naveo da se Lavrov nije obavezao na uspostavljanje humanitarnog koridora tamo.\nOn je dodao i da Kijev ne namjerava da se povinuje zahtjevima koje je postavila Rusija.\nKuleba je rekao da je Ukrajina u situaciji “bezbjednosnog vakuuma” , te da joj NATO ne pomaže.\nS druge strane, Sergej Lavrov je nakon sastanka istakao da inicijativa Moskve za svakodnevno otvaranje humanitarnih koridora u Ukrajini ostaje na snazi i da je Rusija spremna za razgovor o bezbjednosnim garancijama za Ukrajinu. On je rekao da „Rusija nije napala Ukrajinu i da ne planira napade na druge zemlje”.\nLavrov je rekao da na razgovorima sa šefom ukrajinskog Ministarstva spoljnih poslova niko nije htio da se dogovori o prekidu vatre.\n„Ne želimo militarizaciju Ukrajine. Želimo da Ukrajina bude neutralna”, poručio je Lavrov na konferenciji za novinare.\nKako je naveo, „oni koji upućuju oružje u Ukrajinu i podstiču slanje plaćenika moraju razumjeti odgovornost za svoje aktivnosti”.\nTakođe, rekao je da SAD čak pokušavaju da utiču na Kinu po pitanju sankcija protiv Ruske Federacije.\nKada je riječ o navodima da je Ruska vojska bombardovala porodilište u Mariupolju, Lavrov je rekao da je to porodilište korišćeno kao baza bataljona Azov, kao i da je Ruska Federacija prije nekoliko dana predala podatke o tome UN.\nTakođe, ruski ministar je rekao da je bilo riječi o mogućem susretu dvojice predśednika i rekao da se nada da će se u budućnosti sastati Putin i Zelenski, ali da je prije toga potrebno obaviti pripreme.\nOvo je, nakon tri runde pregovora koji su se vodili tokom prethodne dvije neđelje, prvi sastanak na visokom nivou, te su i očekivanja bila veća, ali, prema riječima Kulebe nije bilo konkretnijih dogovora.\nSastanku dvojice ministara iz Ukrajine i Rusije, prethodili su odvojeni sastanci sa Mevlutom Čavušogluom, ministrom spoljnim poslova Turske koja je domaćin pregovora.\nTagged Dmitro Kuleba Euronews Serbia Globus Rat u Ukrajini Rusija Sergej Lavrov Svijet Ukrajinska kriza Vladimir Putin Volodimir Zelenski\nBombardovano porodilište u Mariupolju


Klinički centar odobrio, ali Hrapović NE DA: Ministarstvo zdravlja USKRAĆUJE usavršavanje najboljima?\nUtorak, 25.09.2018 | 15:54\nKlinički centar odobrio specijalizacije dvjema doktorkama medicine, Ministarstvo zdravlja umjesto njih šalje kandidate koji nijesu prošli na konkursu KC-a.\nNa spisku od 32 odobrene specijalizacije, a za koje je saglasnost dalo Ministarstvo zdravlja, nema doktorki medicine Milene Petrović i Ksenije Garović, iako im je to Klinički centar prethodno odobrio, saznaju “Vijesti” u Ministarstvu zdravlja.\nPetrovićeva je bila prvorangorana na konkursu Kliničkog centra za oblast psihijatrije, a Garovićeva za oblast oftalmologije, ali su priliku da se usavršavaju dobili drugi kandidati, koji prethodno nijesu prošli na konkursu Kliničkog centra.\n“Njima je objašnjeno da specijalizaciju treba da odlože jer Zavodu za hitnu medicinsku pomoć nedostaju doktori medicine”, tvrdi izvor “Vijesti”.\nIz Kliničkog centra potvrdili su “Vijestima” da su Petrovićeva i Garovićeva bile prvorangirane na konkursu te ustanove.\n“Na osnovu konkursa objavljenog 24. marta i 4. maja, za odobravanje specijalizacija zdravstvenim radnicima i zdravstvenim saradnicima, dr Mileni Petrović i dr Kseniji Garović dodijeljena je specijalizacija kao prvorangiranim iz oblasti psihijatrije, odnosno oftalmologije”, odgovorili su iz KC.\nNe objašnjavaju kako se desilo da kandidati, čije je prijave na konkurs KC odbio, dobiju saglasnost Ministarstva zdravlja za specijalizaciju.\n“Na osnovu saglasnosti Ministarstva zdravlja za sedam kandidata upis se odlaže za naredni upisni rok jer se vodilo računa o obezbijeđenosti kadrova na svim nivoima zdravstvene zaštite, kao i činjenici da je trenutno deficit doktora medicine u pojedinim jedinicama Zavoda za hitnu medicinsku pomoć”, saopštili su iz KC.\nIz Ministarstva zdravlja, na čijem je čelu Kenan Hrapović, ranije su odgovorili da odluku o odobravanju specijalizacije, odnosno uže specijalizacije, zdravstvenom radniku i zdravstvenom saradniku donosi direktor zdravstvene ustanove, a ne Ministarstvo zdravlja.\nMeđutim, odgovore na pitanja ko je i na osnovu kojih kriterijuma odlučio da dvije privorangirane kandidatkinje ne treba da dobiju saglasnost za specijalizaciju zbog nedostatka doktora medicine u HMP, najavili su za danas.\nDanas bi iz Ministarstva zdravlja trebalo da saopšte i to kako su usavršavanja odobrena kandidatima koji nijesu zadovoljili kriterijume Kliničkog centra.\nObje doktorke su se zbog diskriminacije ranije obratile zaštitniku ljudskih prava Šućku Bakoviću.\nMinistarstvo tvrdi da nema doktora medicine, na biroima rada ih preko 30\nPrema nezvaničnim informacijama “Vijesti” iz resora zdravlja, sedam doktora medicine nije dobilo specijalizaciju “zbog nedostatka doktora medicine u Zavodu za hitnu medicinsku pomoć”. Ovo opravdanje Ministarstva zdravlja ne stoji s obzirom na podatke koji su nam dostavljeni iz Zavoda za zapošljavanje - na biroima rada posao čekaju 32 doktora medicine.\n“...Od kojih 17 u Podgorici, četiri u Nikšiću, tri u Beranama, po dva u Mojkovcu i Kolašinu, a po jedan u Ulcinju, Plužinama, Rožajama i Pljevljima”, kazali su “Vijestima” iz ZZZ.\nIstiču da je među nezaposlenima i jedan magistar medicinskih nauka, dvoje specijalista fizikalne medicine i rehabilitacije, a po jedan specijalista pedijatrije, plastične i rekonstruktivne hirurgije, ginekologije i akušerstva i sportske medicine.\n“Na evidenciji nezaposlenih, sa medicinskom strukom, nalazi se po jedna osoba u zvanju nutricionista dijetetičar, inženjer medicinske radiologije i inženjer medicinsko-laboratorijske dijagnostike. Najviše nezaposlenih u medicinskoj struci, njih 33, jeste sa stepenom bačelor primijenjenih studija Visoke medicinske škole”.\nDoktorke razočarane ponašanjem nadležnih\nPetrovićeva je “Vijestima” kazala da je iznenađena time što od nadležnog resora nije dobila saglasnost za specijalizaciju, s obzirom na to da joj je zbog odličnih referenci, Klinički centar to prethodno odobrio.\n“Ova odluka je bila za mene naročito iznenađujuća, pogotovo kod činjenice što meni ističe ugovor o radu zaključen sa Zavodom za hitnu medicinsku pomoć krajem septembra, odnosno neposredno prije početka specijalizacije koja je planiran za oktobar. Niko iz Zavodu za hitnu medicinsku pomoć me nije prethodno kontaktirao u vezi sa mojim daljim radnim angažmanom da bi Ministarstvo zdravlja izvelo ovakav zaključak”, kazala je ona.\nGarovićeva navodi da je dobila odluku Kliničkog centra kojom joj se odobrava specijalizacija iz oftalmologije.\n“Pravilnikom koji definiše pitanje specijalizacija, propisano je da ministar zdravlja daje saglasnost za upis na specijalističke studije Medicinskog fakulteta, nakon čega kanditat otpočinje obavljanje specijalizacije. Međutim, ministar Hrapović, ne daje saglasnost za moju specijalizaciju. Ostajem bez bilo kakvog zvaničnog obrazloženja iz Ministarstva zdravlja, kao odgovorne institucije... Dakle, direktno mi je uskraćeno pravo žalbe u roku od 15 dana, garantovano zakonom, pri čemu niko od nadležnih ne nalazi za shodno da mi obrazloži takvu odluku, iako ona direktno ugrožava moje dalje usavršavanje, a koje sam na regularan način i na osnovu svojih dosadašnjih uspjeha dobila”, zaključuje Garovićeva.


Urban BUG :: Magazin :: Art Area :: PRODUŽEN ROK ZA PRIJAVU FILMOVA NA 65. MARTOVSKI FESTIVAL\nDatum održavanja: 21.01.2018\nPrijava za festival se vrši isključivo preko sajta www.martovski.rs.\nDugometražni dokumentrani film: Jovana Nikolić, producentkinja dokumentarnih filmova ("Kavijer konekšn", "Pogrebnik"). Supervizorka produkcije po konkursima Filmskog centra Srbije za sufinansiranje dokumentarnih filmova. Ćlanica UO Udruženja filmskih producenata Srbije, predsednica IO DokSrbija – Dokumentaristi Srbije (predsednica IO), saradnica Evropske dokumentarne mreže (European Documentary Network), članica European Audiovisual Entrepreneurs (EAVE) i Berlinale Telents alumna.\nKratkometražni dokumentarni film: Iva Plemić Divjak, studirala produkciju i kulturni menadžment u Beogradu i Audiovizuelono nasleđe u Parizu. Koordinatorka produkcije u mnogim domaćim igranim filmovima, asistentkinja produkcija u filmovima Lika Besona i Džejmsa MekTiga. Producentkinja je višestruko nagrađivanog dokumentarca "Cinema Comunisto" u režiji Mile Turajlić.\nMaša Nešković, režirala je po sopstvenim scenarijima i kao koscenarista 11 kratkih igranih filmova i 9 dokumentaraca, prikazivanih i nagrađivanih na internacionalnim filmskim festivalima. Bila je učesnica Sarajevo Talent Kampusa 2011, EAVE programa i filmskog marketa u Francuskoj na festivalu u Lezarku, 2013. godine. Radila je kao specijalni konsultant za rad sa decom glumcima na filmu "Ničije dete", Vuka Ršumovića, a trenutno završava svoj prvi dugometražni igrani film "Najduže leto na zemlji". Nenad Popović, filmski montažer, saradnik na Fakultetu dramskih umetnosti u Beogradu, član Odbora Martovskog festivala i umetnički direktor njegovog 63. izdanja.


Varheji predstavio dokument o primeni nove metodologije proširenja EU na Srbiju i Crnu Goru - Progovori o pregovorima\nVarheji predstavio dokument o primeni nove metodologije proširenja EU na Srbiju i Crnu Goru\nSrbija i Crna Gora neće moći da zatvore nijedno novo poglavlje u pristupnim pregovorima sa EU pre nego što ispune sva prelazna merila koja se tiču vladavine prava, glavni je element iz "nonpejper"(non-paper) dokumenta o primeni nove metodologije proširenja EU u koji je Radio slobodna Evropa (RSE) imao uvid.\nTaj dokument je evropski komesar za proširenje Oliver Verheji (Varhelyi) 17. marta predstavio ambasadorima zemalja članica EU.\n"U skladu sa revidiranom metodologijom, nijedno daljnje poglavlje ne bi trebalo zatvoriti pre nego što se ispune privremena merila za dva poglavlja vladavine prava, treba razmotriti korektivne mere u slučaju problema koji se pojave tokom pregovora, a postojeći akcioni planovi vladavine prava ostaće na snazi, tj. neće biti potrebno usvajati nove mape puta", stoji u dokumentu.\nIzveštaj precizira da nakon što se ispune privremena merila iz poglavlja 23 i 24 i postave merila za zatvaranje, biće potrebno ažurirati akcione planove što će takođe omogućiti da ova dva poglavlja uzmu u obzir specifična ključna pitanja identifikovana u vezi sa funkcionisanjem demokratskih institucija i reformom javne uprave.\nKao i kod postojećeg procesa pristupnih pregovora, koje sa Briselom vode Beograd i Podgorica, poglavlja 23 i 24 zatvaraju se poslednja.\nU predlogu Evropske komisije (EK) o primeni ove metodologije i za Srbiju i Crnu Goru se naglašava da će EU zadržati i dalje ojačati snažni fokus na temeljne reforme, izveštavanje će se nastaviti kako je predviđeno u pregovaračkim okvirima, a oni postojeći već predviđaju da poglavlja 23 i 24 budu otvorena među prvima, kako bi se obezbedilo dovoljno vremena za neophodne reforme pre nego što se pregovori zatvore.\nTakođe, delovanje protiv korupcije biće integrisano kroz snažan fokus u odgovarajućim poglavljima, navodi se u Izveštaju.\nPrema navodima u dokumentu u koji je RSE imao uvid, "predložene promene se mogu prilagoditi postojećim pregovaračkim okvirima sa Crnom Gorom i Srbijom uz saglasnost tih zemalja".\nCrna Gora je otvorila sva poglavlja u pristupnim pregovorima (33), a privremeno je zatvorila tri, dok Srbija ima 35 poglavlja od kojih je 18 otvorila a dva privremeno zatvorila.\nEvropska komisija je u februaru 2020. izašla sa novom metodologijom s ciljem da poboljša pristupni proces. Ta revidirana metodologija će se primenjivati na one države koje tek treba da otvore pristupne pregovore sa EU. Prve države koje će pregovarati novom metodologijom su Severna Makedonija i Albanija.\nOvim dokumentom EU želi da bude jasnije u onome šta očekuje od zemalja kandidata. Takođe se jasno ističe koje mogu biti posledice ako zemlje ne napreduju u ključnim reformama. Govori se o primeni "korektivnih mera" u slučaju problema koji se pojave tokom pregovora.\n"Treba preduzeti odlučne mere kako bi se proporcionalno sankcionisala svaka ozbiljna ili produžena stagnacija ili čak nazadovanje u primeni reforme i ispunjavanje zahteva procesa pristupanja", navedeno je.\nU dokumentu se naglašava da su moguće korektivne mere u slučaju Crne Gore i Srbije već navedene u postojećim pregovaračkim okvirima i nastaviće da se primjenjuju u skladu sa novom metodologijom.\nMeđutim, ističe da se da u slučaju da se tokom pregovora pojave problemi u okviru poglavlja koja se tiču vladavine prava (23 i 24) "EK može predložiti ažurirana merila tokom procesa, uključujući nove i izmenjene akcione planove ili druge korektivne mere prema potrebi".\nO takvim odlukama Komisija treba da obavesti u godišnjoj proceni u svom paketu proširenja o ukupnom stanju u pregovorima o pristupanju.\nNovom metodologijom se jača uloga država članica EU u pristupnom procesu. Tako će one imati pravo da nadgledaju i preispituju proces, npr. kroz doprinose godišnjem izvještavanju i uključivanjem njihovih stručnjaka na terenu.\nDržave članice EU mogu da daju svoj doprinos ovom procesu signaliziranjem Komisiji o bilo kakvoj stagnaciji ili ozbiljnom zaostajanju u reformskom procesu.\nOvim dokumentom se predviđa nastavak redovnog monitoringa usklađivanja zajedničke spoljne i bezbednosne politike tokom pregovaračkog procesa i promovisanje redovnim političkim angažovanjem, kao i tokom političkih međuvladinih konferencija.\nPrve međuvladine konferencije mogle bi se baviti primenom revidirane metodologije, planiranjem unapred, uključujući zajedničko identifikovanje pitanja u okviru prelaznih merila.\nNova metodologija koja će se primjenjivati predviđa pregovaranje po modelu klastera, ukupno šest, što podrazumijeva grupisanje poglavlja.\nU dokumentu se ističe da otvaranje poglavlja koja slede klaster pristup je posebno relevantno za Srbiju, gde su otvorena samo poglavlja koja se odnose na osnovni klaster, dok su za ostale klastere neka poglavlja otvorena, a neka ne.\n"Pored toga, za Srbiju bi mogli da se otvore klasteri, pod uslovom da su ispunjeni kriterijumi za otvaranje i ako se države članice slože da je postignut dovoljan napredak u vladavini zakona", navodi se u izveštaju.\nKlaster pristup u slučaju Srbije, ali i Crne Gore, navodi se, ima za cilj ubrzavanje priprema Srbije, ispunjavanje uslova i otvaranje svih poglavlja u određenom klasteru; identifikovanje ubrzanih mera integracije za Crnu Goru i Srbiju i međusobno oplođivanje napora i stavljanjem jačeg fokusa na ključne sektore najvažnijih i najhitnijih reformi.\nU dokumentu koji je evropski komesar za proširenje Oliver Varheji predstavio zemljama članicama se navodi da će kao prvi korak Evropska komisija proceniti svaki klaster kako bi identifikovala glavne sektorske nedostatke za otvaranje klastera u celini.\nTakođe se podvlači da će EK istovremeno razmotriti stanje vladavine zakona s obzirom na potrebu za stalnim značajnim napretkom u toj oblasti.


Breskvin smotavac – Cydia molesta\nPrva oštećenja se vide na mladim lastarima u vidu uvenuća i sušenja. Na plodovima se kasnije uočavaju simptomi uglavnom od larvi kasnijh generacija. Na plodovima se vidi smolotečina, na koju se naseljava gljiva čađavica, dok se na preseku ploda mogu videti hodnici u kojima se nalazi izmet. Ekonomski značajan na breskvi, kajsiji i dunji, pri čemu su najugroženije kasne sorte.\nŽivotni ciklus : Prezimljava u stadijumu gusenice u svilenom kokonu smeštenom u pukotini kore stabla ili grane. Takođe može prezimeti u biljnim delovima na površini zemljišta.\nSuzbijanje : Suzbijanje se vrši sa istim preparatima kao kod jabučnog smotavca, ali su razmaci između treiranja za nekoliko dana manji jer se breskvin smotavac brže razvija\nObjavljeno December 20, 2013 / Predrag Nastić / u kategoriji breksva kajsija


Jednodnevni izleti cena i aranžmani 2022 Rezervišite online\n3100 RSD 2820 RSD\n6500 RSD 5700 RSD\nZaplovite najatraktivnijom klisurom na Dunavu, posetite reanimiranu Ramsku tvrđavu i kolevku evropske civilizacije Lepenski vir. Uživajte u vlaškim specijalitetima sa predivnim pogledom na Đerdapsku klisuru i provedite nezaboravan dan prepun lepih utisaka. ...\nOvakav tip izleta pogodan je za ljubitelje putovanja koji vole slobodan dan da iskoriste na taj način što će negde otputovati, makar na jedan dan. Jednodnevni izleti su veoma pogodni za upoznavanje bliže i nešto dalje okoline, bilo da su u pitanju prirodne lepote ili kulturno istorijske vrednosti. Prilikom kreiranja jednodnevnih ekskurzija akcenat je stavljen na upoznavanje Srbije. Na ovim izletima obilazićete dvorce, utvrđenja, gradove, sela, arheološke lokalitete, prirodne lepote koje ostavljaju bez daha...


Pripremno ročište u postupku za zločine u Srebrenici\nM. K.\t 31. avgusta 2016. 16:25\nPripremno ročište u procesu “Srebrenica” koji se vodi protiv osam bivših pripadnika Specijalne brigade MUP-a Republike Srpske zbog zločina nad civilima, zakazano je za 20. septembar.\nPripremno ročište je zatvoreno za javnost i na njemu će se optuženi kratko izjasniti o krivici, a potom će se utvrđivati koji će se dokazi tužilaštva i obrane izvoditi pred sudom.\nNakon toga sud će zakazati početak suđenja, na kojem će optuženi moći da iznesu svoju odbranu u pritsustvu javnosti.\nOdeljenje za ratne zločine Višeg suda u Beogradu potvrdilo je optužnicu u slučaju “Srebrenica” protiv osam bivših pripadnika Specijalne brigade MUP-a Republike Srpske zbog zločina nad civilima, saopštio je danas taj sud.\nPorota neodlučna: Poništava se suđenje Bilu Kozbiju za seksualne…\nGubite se, sam ću da se branim: Mamić usred suđenja oterao advokate…\nPo treći put: Početak ponovljenog suđenja za paljenje ambasade SAD\nŠokirao Zapad: Portugalski general – Nije bilo genocida u…\nOptužnicom Tužilaštva za ratne zločine okrivljenima se na teret stavlja izvršenje krivičnog dela ratni zločin protiv civilnog stanovništva u saizvršilaštvu.\nOni su optuženi da su u Srebrenici počinili ratni zločin nad civilnim stanovništvom, tako što su u hangaru “Kravice” 14. jula 1995. godine ubili više stotina muslimana.\nMeđu žrtvama koje su ubijene u hangaru Kravice do sada je identifikovano više od 1.300 civila muslimanske nacionalnosti, čiji su posmrtni ostaci pronađeni u masovnim grobnicama Glogova 1 i 2 i Ravnice, kao i u više sekundarnih grobnica.


Značajan napredak Srbije, najbolje ocjene u regionu - mojKontakt portal - Radio Televizija Kontakt\nZnačajan napredak Srbije, najbolje ocjene u regionu\nEvropski zvaničnici ocijenili su poslije objavljivanja izvještaja da Srbija mora da se fokusira na vladavinu prava, medijske slobode, slobode izražavanja, primenu medijske strategije, državnu upravu i normalizaciju odnosa sa Kosovom.\nPremijer Srbije Aleksandar Vučić rekao da je djelimično zadovoljan izvještajem EK o napretku Srbije i da bi u pojedinim dijelovima on bio oštriji od EK, ali i da je Srbija dobila najbolje ocjene u regionu.\nVlada je prema ocjeni EK, odlučno i dobro pripremljena ušla u prvu fazu pregovora o pridruživanju.\nPozitivno je ocijenjen početak reformi javne uprave i finansijske administracije, program privrednih reformi i usvajanje novih zakona uz ocjenu da su neopodni značajni napori da se smanji deficit, poveća efikasnost naplate poreza i uvede fiskalna disciplina. Pozitivno je ocijenjeno i uspešno održavanje Parade ponosa.\nEK je konstatovala da je primjena usvojene strategije protiv korupcije u ranoj fazi i da je važno uspostaviti snažne instrumente za kontrolu i koordinaciju.\nŠef Delegacije EU u Beogradu Majkl Devenport izjavio je, nakon što je premijeru Vučiću uručio Izvještaj EK o napretku Srbije, da uprkos teškoćama i izazovima sve ide po rasporedu, te da u pregovorima do sada nije izgubljen nijedan dan.\n“Želim da istaknem visok stepen posvećenosti i profesionalnosti državne administracije čitavom procesu”, rekao je Devenport i najavio da je planirano da proces skrininga bude završi do marta 2015. godine.\nDevenport je rekao da EU očekuje da Srbija usklađuje svoje stavove sa stavovima EU u pogledu bezbjednosne politike, kao i da će morati da pojača napore u usklađivanu sa standarima EU, što se tiče zaštite životne sredine i energetike.\nU izvještaju EK konstatuje da je stepen usaglašenosti sa spoljnom politikom EU opao sa 89 odsto u 2013. na 62 odsto u ovoj godini.\nS druge strane, EK je uočila da je Srbija načelno podržala suverenitet i teritorijalni integritet Ukrajine, mada je bila uzdržana prilikom glasanja u generalnoj skupštini UN.\nDevenport je rekao da će instrumenti za pretpristupnu pomoć biti glavni zajednički finansijski instrument, ističući da će Srbija na raspolaganju imati vise od 1,5 milijardi evra do 2020 godine, koje treba da se iskoriste u interesu svih građana, na putu ka EU.\nEvropski komesar za proširenje EU Štefan File poručio je Srbiji da nastavi na isti način kao i do sada sa naporima u procesu pridruživanja Uniji.\n“Izvještaj o napretku 2014: reforme, skrinizi i normalizacija su u toku, samo tako nastavite”, napisao je File na Tviteru.\nKomesar je pohvalio visok stepen pripremljenosti i profesionalnosti sa kojim je Srbija ušla u proces skrininga, kao i napore vlasti na reformama pravosuđa, javne uprave i privrede.\nPremijer Vučić je ocijenio da je izvještaj EK u najvećem dijelu objektivan i ozbiljan i da ima nekih političkih stvari o kojima se moze diskutovati.\n“Mogao bih u pojedinim dijelovima da budem još oštriji od izvještaja” rekao je Vučić koji je naznačio da tu prije svega misli na stanje u pravosuđu i zaštiti životne sredine.\nOn je dodao da je Srbija nesumnjivo najbolje ocijenjena i najbolje prošla i da su i upućene zamjerke najmanje u odnosu na sve druge.\nKako je rekao, očekuje da radimo više, bolje i naporenije i podvukao da je ova vlada, i prethodna, radila u takvim uslovima gdje je morala da ispravlja i da donosi neke odluke za one stvari za koje nizašta kriva.\nZadovoljan je kako su ocijenjene reforme ekonomske mjere, kao i ocenom regionalne saradnje i podvukao da nema nijedne kritike na taj dio.\nSrbija ne želi nikakve nemire, sukobe – želi unapređenje regionalne saradnje sa svim svojim prijateljima, rekao je Vučić.\nPredstavljen novi dres fudbalske reprezentacije Srbije (FOTO)\nBanjalučka porodica: Djecu hranimo samo uštipcima, a mi legnemo bez večere


Dečiji festival "Licidersko srce" od 15. do 19. avgusta\nDečiji festival „Licidersko srce“ od 15. do 19. avgusta\nTanjug 8. avgusta 2018. 15:38\nBEOGRAD – Više od 1.300 dece iz 13 zemlja sveta učestvovaće na 10. Međunarodnom dečijem festivalu folklora „Licidersko srce“ koji će biti održan od 15. do 19. avgusta u Užicu, Zlatiboru, Višegradu.\nNa današnjoj konferenciji za medije najavljeno je da će večeras u Beogradu biti održan defile učesnika manifestacije, od Zmaj Jovine ulice do Palate Albanija, a na Trgu Republike biće izveden folklorni program.\nPredsednica Organizacionog odbora te manifestacije Gordana Paunović izjavila je da je „Licidersko srce“ manifestacija koja je ugostila oko 8.000 dece iz 35 država sa pet kontinetata, kao i da će ove godine ugostiti više od 1.300 učesnika.\n„Istrajali smo u svom cilju i uspeli u svojoj nameri da napravimo ozbiljnu manifetaciju koja traje u kontinuitetu, i sa svojim sadržajem i brojem učesnika danas predstavlja jednu od najvećih dečijih manifestacija ovog karaktera u jugoistočnoj Evropi“, rekla je Paunović.\nOna je podsetila da su deca učesnici među prvima prošli plovnim putem od Perućca do Andrićgrada, da su humanitarnim akcijama pomogli deci u Japanu, Beogradu, Užicu, Višegradu, ali i doprineli promociji srpskih gradova i naše države.\nPredsednik Skupštine Grada Užica Branislav Mitrović istakao je da taj grad pored brojnih znamenitosti koje ima, poznat i kao grad festivala koji svaki u svom prefiksu ima – međunarodni.\n„Samo jedan festival ima poseban sjaj i veliko srce, čak i u svom nazivu ima reč srce – Licidersko srce“, naglasio je Mitrović.\nKaže da tih dana u avgustu mladi ljudi iz celog sveta navikavaju odrasle na dobro, tih dana „Užice i okolina ođekuju pesmom, igrom, radošću, ljubavlju i pozitivnom energijom“.\nDirektor Turističke organizacije Beograda Miodrag Popović istakao je da Beograd ima mnogo manifestacija tokom letnje sezone, te da će „Licidersko srce“ svakako imati ođeka i među gostima Beograda.\n„Zbog toga je izuzetno značajno što će naša deca i deca iz 13 zemalja biti predstavljena i u defileu koji imamo u Beogradu“, najavio je Popović.\nOn je poželeo uspeha deci i pozvao sve Beograđane da posete večerašnji defile, festival Licidersko srce i Zapadnu Srbiju.\nOve godine na jubilarnom festivalu učestvovaće deca iz Kine, Letonije, Turske, Makedonije, Poljske, Rusije, Kolumbije, Bugarske, Egipta, Slovenije, Slovačke, Republike Srpske i Srbije.\nOsim folklornih igraonica i stručnih seminara, deca će prisustvovati izložbi narodne nošnje zemalja učesnica, izložbi „Decenija Liciderskog srca“, upoznaće stare zanate, kao i kulturno-istorijske spomenike Zapadne Srbije i Višegrada.


Mardok preuzima "Dau Dzons"\nKo preuzima Symbian?\nTelenor zvanično preuzima kompaniju Mobi 63\nMyCity » Vesti » Mardok preuzima "Dau Dzons"\nNapisano na dan: 1.8.2007\nPoslao: 01 Avg 2007 20:06\nRupert Mardok je postigao konačan dogovor o kupovini medijske i izdavačke kuće 'Dau Džons' za pet milijardi dolara, a ugovor o preuzimanju je potpisan rano jutros, nakon što je taj korak odobrio dovoljan broj članova porodice Bankroft, u čijem je vlasništvu pomenuta kompanija već gotovo jedan vek.\nU saopštenju za štampu 'Dau Džonsa' i Mardokovog medijskog carstva, kompanije 'Njuz korporejšn' stoji da su članovi porodice Bankroft sa 37 odsto glasačkog prava u 'Dau Džonsu' pristali na preuzimanje, a očekuje se i da će isto učiniti i javni akcionari sa 29 odsto akcija, tako da je preuzimanje zagarantovano, prenela je agencija Asošijeted pres.\nMardok će tako svoje svetsko medijsko carstvo uvećati za još jedan veliki trofej američkog novinarstva - novinsku agenciju 'Dau Džons' i 'Volstrit džornal' - list koji svetska poslovna elita smatra obaveznim štivom.\nU sastavu medijskog giganta 'Njuz korporejšn' se već nalaze televizijska mreža 'Foks', TV kanal 'Foks njuz čenel', filmski i TV studio 'Tventiet senčeri foks', Internet servis 'Majspejs', više listova u Australiji i Velikoj Britaniji i nekoliko satelitskih TV stanica.\nKorisnici trenutno na forumu: cikadeda, Markogrozni, nenad81, Ves


- Zdrastveni sistem nije pukao ali je prenpregnut i situacija je izuzetno teška - rekao je Kon.\n- Još 26. juna je SZO jasno rekla da posle 14 dana, ako tri dana nema tegoba, nema takozvanog vijabilnog, prenosivog virusa. Mi smo, opet, čekali do avgusta i septembra, i tada smo počeli to da primenjujemo. Kako je to sad došlo u žižu interesovanja javnosti, veoma je zanimljivo. Bitno je da trenutno ide brzo otpust pacijenata, pa je to uvedeno i kada se otpuštaju iz bolnica. Mi lečimo pacijenta, a ne lečimo test, to je suština. A da je nešto zabranjeno ili promenjeno, nije i to baš ništa - rekao je on.\nSrbija je u "piku" trećeg talasa, mere bi trebalo da budu oštrije. Šta nam govore poslednje brojke, koliko smo daleko od "pika" ovog talasa?\n- Tu smo negde, ali možemo reći da izgleda da je sada prekretnica, pojavljuju se dodatni kapaciteti i imamo nove mere, s druge strane, dugo će ovo trajati. Broj će početi da pada uskoro, za očekivati je u toku sledeće nedelje. U Beogradu se to već desilo, nema povećanja u poslednje dve nedelje, a padaće već tokom sledeće sedmice. Neće biti jednako u celoj Srbiji, jer se u ostatku zemlje još uvek rasplamsava. Imate situaciju da je Beograd imao 54% novoobolelih, a sada je 25 odsto, dakle prelilo se - rekao je on.\n- Do 15. je određen rok, iskreno, malo je verovatno da će dati tako dobre rezultate da neće morati dalje da se primenjuje. Lično, baš lično, mislim da bi trebalo da budu oštrije - rekao je on.


Ovo je 20 najjačih IT kompanija, očekuju i 220.000 dinara plate\nRezultati istraživanja sajta Poslovi.infostud.com „Najpoželjniji poslodavac 2018“ pokazuju i ko su najatraktivniji IT poslodavci u Srbiji. Ovo istraživanje pokazuje i šta ih čini tako zanimljivim za kandidate.\nU okviru istraživanja, koje je popunio 10 041 ispitanik, analizirani su odgovori i 1645 anketiranih iz IT sfere koji su birali najpoželjnije IT poslodavce.\nIspitanici su na osnovu svog suda naveli šta poslodavca čini atraktivnim, kakve kompanije su im zanimljive, koji način angažovanja im je privlačniji, koliku zaradu očekuju kod takvog poslodavca, da li razmišljaju o promeni posla. Na osnovu njihovog mišljenja, deset najbolje rangiranih kompanija su: Microsoft software doo Beograd, Nordeus doo Beograd, Levi9 global sourcing Balkan doo Novi Sad.\nGlavni faktor atraktivnosti IT poslodavca su dobri međuljudski odnosi i radna atmosfera, slede prilike za stručno napredovanje i usavršavanje, pa tretman od menadžmenta. Visina primanja je tek peti faktor po važnosti, iza sigurnosti zadržavanja posla.\nRaste popularnost privatnih kompanija u stranom vlasništvu\nNajveći broj ispitanika iz IT branše, nešto više od polovine, želeo bi da radi u privatnoj kompaniji sa pretežno stranim vlasništvom. Na drugom mestu su kompanije u domaćem privatnom vlasništvu, (oko 17%). Manje od 12% navodi da bi želelo da radi u kompaniji koja je u državnom vlasništvu.\nPoredeći sa rezultatima istraživanja iz 2016, manje IT ispitanika bira kompanije u privatnom domaćem vlasništvu i državnom vlasništvu kao poželjnog poslodavca. S druge strane, rast popularnosti beleže privatne kompanije sa pretežno stranim vlasništvom.Po mišljenju većine ispitanika (82%), isto kao i pre dve godine, atraktivniji su oni poslodavci koji razvijaju sopstvene proizvode. Ostalih 18% izjavilo je da im je zanimljivije kada IT poslodavac radi na rešenjima za druge kompanije.\nViše od dve trećine anketiranih navelo je da im je korporativni tip rada najprijemčiviji, potom sledi startap, a na trećem mestu je frilens angažovanje. Slični rezultati su bili i 2016, jedina razlika je u blagom rastu popularnosti frilenserskog rada.\nOčekivanje plate daleko iznad republičkog proseka\nOd poslodavca u IT industriji se u proseku očekuje 141.004 RSD, dok je prosečna očekivana plata u svim industrijama pokrivenim ovim istraživanjem 80.239 RSD.\nNajviša prosečna očekivanja imaju stručnjaci koji rade u tehnologijama C#, Python-u, .NET-u, preko 170.000 dinara. Sledeća grupa, iznad proseka IT branše, su poznavaoci C++ i Java Scripta. Oni koji rade u HTML, iOS/Swift, potom sistem administratori ili oni koji se bave veb-dizajnom, imaju niža očekivanja, u proseku od 112 000 do 124 000 RSD.\nSkok sa juniorske, na mediorsku, pa na seniorsku platu je prilično veliki i vredan čekanja. Stručnjak za C#, posle nekoliko godina iskustva očekuje skoro dvaput višu platu, a oni sa najviše godina radnog iskustva još za oko 50.000 višu. Poznavaoci C# na seniorskim pozicijama u proseku priželjkuju platu od 226.000 dinara, dok većina seniora očekuje oko 200.000 (sem onih koji rade u SQL-u, iOS/Swift, sistem administratori).\nVeća ponuda poslova, ali i viši troškovi života utiču na viša očekivanja ispitanika iz Beograda i Vojvodine, u odnosu na očekivane plate ispitanika iz jugoistočne i zapadne Srbije. Najveća očekivanja, kao što se moglo i pretpostaviti, imaju ispitanici iz Beograda, dok su anktetirani iz jugoistočne Srbije po ovom pitanju znatno skromniji. Ipak, njihove prosečne očekivane plate su daleko iznad onoga što priželjkuju zaposleni u drugim sektorima, gde je prosečna željena plata oko 80.000 RSD.\nI IT stručnjaci razmišljaju o promeni poslodavca\nIako IT važi za jednu od najprivlačnijih oblasti za zaposlenje, tek nešto oko trećina ispitanih kandidata kaže da trenutno radi kod svog najpoželjnijeg poslodavca. O promeni poslodavca, što često, što povremeno, razmišlja 70% ispitanika, što je više nego 2016. godine, kada je potvrdan odgovor dalo 63% ispitanika.\nRezultati istraživanja pokazuju da više zaposlenih u starijim starosnim grupama razmišlja o promeni poslodavca od onih mlađih od 35 godina. Ipak, više je onih koji to povremeno čine, od onih koji često razmišljaju o promeni poslodavca.\nNajviše cene fleksibilno radno vreme\nO beneficijama u IT kompanijama naveliko se priča. Često se pominju besplatni obroci, velnes programi i plaćene sportske aktivnosti u kojima zaposleni uživaju. Pa ipak, rezultati istraživanja pokazuju da su njima bitnije neke druge stvari. Beneficija koja se najviše ceni je fleksibilno radno vreme, što je naznačilo gotovo dve trećine ispitanika.\nSledeći su plaćeni zdravstveni pregledi (38%), rad od kuće (35%), dodatni slobodni dani (34%) i druženja i putovanja u organizaciji firme za koje se opredelila trećina anketiranih. Sa druge strane, po mišljenju ispitanika, najmanje važne beneficije prilikom izbora najpoželjnijeg poslodavca su velnes program, pokloni za venčanje, rođendan, rođenje deteta.\nRazvoj IT industrije i sve veća potreba za ovim stručnjacima uticali su na formiranje paralelnog IT tržišta rada. Gotovo sve IT pozicije se smatraju deficitarnim, budući da je ponuda posla mnogo veća od tražnje. IT stručnjaci su u poziciji da biraju uslove pod kojima će raditi i očekuju zaradu koja je daleko viša od prosečne u Republici Srbiiji.\nUprkos tome, raste procenat onih koji razmišlju o promeni poslodavca, pa se može reći da postoji velika tendencija ka fluktuaciji zaposlenih u ovoj oblasti.\nIako im je visina plate tek peta stavka na listi kriterijuma koji su im važni kod najpoželjnijeg poslodavca, očigledno je da izuzetno cene svoje vrema, pa su zato beneficije poput fleksibilnog radnog vremena i dodatnih slobodnih dana među ajtijevcima omiljene.\nIz tog razloga možda i ne čudi da im je izuzetno bitno sa kim i u kakvoj atmosferi će provoditi svoje radno vreme, budući da su ovaj kriterijum naznačili kao najbitniji prilikom izbora najpoželjnijeg poslodavca.\nDeset tona šargarepe iz Mužlje za sat vremena\nNovi propisi o beloj tehnici ipak ne idu u korist potrošača?\nBiH jedina više izvozi u Austriju nego što uvozi


Hrišćanske crkve optužile Izrael za diskriminaciju\nTanjug 15. decembra 2021. 21:16\nTEL AVIV – Portparol hrišćanskih crkava u Svetoj zemlji Vadi Abunaser optužio je danas Izrael da diskriminiše hrišćanske turiste tokom božićnih praznika.\nIzrael je prošlog meseca zatvorio svoje granice za strane turiste kao odgovor na izbijanje omikron soja, ali ove nedelje izraelski zvaničnici su odlučili da naprave izuzetak za „Birthright“, popularni program koji omogućava besplatna putovanja u Izrael mladim Jevrejima iz celog sveta, prenosi AP.\nZa sada ograničenja ostaju na snazi za druge strane turiste, uključujući hrišćanske hodočasnike koji su tradicionalno hrlili u mesta kao što su Jerusalim, Nazaret i Vitlejem, biblijski grad na okupiranoj Zapadnoj obali koji hrišćani poštuju kao mesto rođenja Isusa Hrista.\nPortparol i savetnik više crkava u Svetoj zemlji Vadi Abunaser poručio je da ovakav selektivni tretman predstavlja diskriminaciju hrišćanskih hodočasnika.\n„Rasistička diskriminacija nikada ne bi trebalo da bude prihvaćena ni na koji način. Pozivam izraelske vlasti da se prema svima koji žele da posete zemlju ponašaju jednako bez ikakve diskriminacije zbog vere“, napisao je on na Fejsbuku.\nPredstavnik Katoličke crkve izjavio je da su njeni zvaničnici šokirani i ljuti zbog odluke Izraela.\nOn je govorio pod uslovom da mu se ne otkrije identititet i rekao da je ta crkva, zajedno sa drugim denominacijama, apelovala na izraelsko ministarstvo turizma da dozvoli hrišćanskim hodočasnicima da dođu na praznik.\nIzraelsko ministarstvo unutrašnjih poslova saopštilo je da ostaje pri odluci da se strancima ne dozvoli ulazak u Izrael, uz, kako je rečeno, niz izuzetaka, uključujući „specifičnu“ odluku za program „Birthright“, navodi AP.\nRečeno je i da će zvaničnici razgovarati o mogućnostima drugih izuzetaka u bliskoj budućnosti, ali nije dato više detalja o tome.


Alibunarčani uređuju "Šicu" popularno izletište - eVršac\nSavet Mesne zajednice Alibunar organizovao je veliku akciju košenja trave u „Šici“ na bregu, popularnom izletištu za igru u rekreaciju.\nU ovoj akciji učestvovao je veliki broj aktivista Mesne zajednice kao i ljudi dobre volje koji su želeli svim silama da doprinesu uređenju i staranju o lepoti popularnog izletišta.\nŠica je kompletno uređena od dečijeg igrališta do vidikovca na kraju izletišta. Očišćena je celokupna površina od papira, limenki, kesa, plastične ambalaže i drugog smeća, bilo je košenja trave, orezivanja granja, uređivanja pristupnih puteva i staza, itd. Za sve učesnike bile su obezbeđene rukavice i kese, kao i gorivo za sve trimere i motorne kosačice.\nU ovoj akciji učestvovao je i najmlađi pomagač Sergej Petrović (6 godina) koji je vredno i motivisano upravljao malim električnim trimerom i marljivo je pomagao u košenju trave na dečijem igralištu koje često posećuje sa svojom drugarima.\nOsim konkretnog čišćenja i uređenja ovog rekreativnog mesta, cilj akcije je podizanje ekološke svesti svih ljudi koji uživaju u ovom delu Alibunara. Na inicijativu Saveta Mesne zajednice akcija se održava svake godine, sa tendencijom da postane tradicionalna, ali i da preraste u trajnu ekološko staranje o Alibunaru.


Evo koje horoskopske znakove najviše privlačite (na temelju vašeg znaka) - Index.hr\nEvo koje horoskopske znakove najviše privlačite (na temelju vašeg znaka)\nŠkorpioni žude za Rakovima jer veoma lako mogu "iskoristiti" njihovu emocionalnost i stvoriti snažnu vezu. Tu su zatim i Jarčevi, čista suprotnost Raku zbog čega u njima upravo vide ono što im nedostaje. Treći znak su Ribe jer kao vodeni znak imaju mnogo toga zajedničkog s Rakom.\nRak obožava njegovanost i mirnoću kojom odiše Vaga, a to ujedno privlači i Bikove. Vage vole i Vodenjaci jer znaju uvažavati "avangardnu" stranu Vodenjaka.\nBlizanci i Lavovi vole Vodenjake zbog njihovog neobičnog pristupa životu, dok ih Škorpioni obožavaju jer žele otkriti njihovu "mističnost".


Francuska: Nestašica senfa u prodavnicama usled poremećaja u lancima snabdevanja\nFrancuska se suočava sa nestašicom senfa u prodavnicama usled nedostatka semenki senfa potrebnih za pravljenje sosa.\nSuša u Kanadi, propadanje useva u Francuskoj i rat u Ukrajini smanjili su isporuku semena senfa proizvođačima. Kao rezultat toga, cena senfa u Francuskoj porasla je za 10%, a neke prodavnice su imale problema sa nestašicom proizvoda.\nKanada, iz koje Francuska uvozi seme senfa, pretrpela je prošle godine sušu koja je dovela do smanjenja prinosa. S druge strane, nacionalna žetva semena senfa u Francuskoj već tri godine zaredom nije ispunila očekivanja, pogođena vlažnom zimom i hladnim prolećem.\nOvogodišnja proizvodnja je za 20-25% manja od uobičajenog nivoa, rekao je Luc Vondermaeson, generalni direktor kompanije La Reine de Dijon, trećeg po veličini proizvođača senfa u Francuskoj.\nFrancuski proizvođači su se u početku nadali da će uvesti dodatno seme senfa iz Rusije ili Ukrajine kako bi nadoknadili deficit, ali nakon izbijanja sukoba u Ukrajini to je postalo nemoguće.


HP CE311A / Canon CRG-729 plavi (cyan) toner kompatibilni univerzal...\nPočetna strana Toneri Toneri HP HP CE311A / Canon CRG-729 plavi (cyan) toner kompatibilni univerzalni\nHP CE311A / Canon CRG-729 plavi (cyan) toner kompatibilni univerzalni\nHP Color Laserjet Pro: CP1020\nHP LaserJet Pro: 100/ CP1025/ CP1025nw\nNaziv proizvoda: HP CE311A / Canon CRG-729 kompatibilni univerzalni laser toner\nKompatibilni laser toner HP CE311A / Canon CRG-729 (plava / cyan) dostupan u ponudi web prodavnice tonerdiskont.rs\nTražite kompatibilni toner za HP CE311A (plava / cyan) ? Ne želite previše novca da potrošite za kupovinu originalne toner kasete?\nImamo rešenje za Vas! Kupite kompatibilni toner za Hp štampač, koji ima kapacitet od 1.000 štampanih strana uz 5% popujenosti.\nHP CE311A (plava / cyan) kompatibilni (ForUse) toner većeg kapaciteta, koji NIJE original (OEM- Original Equipment Manufacturer), nego je NOV kompatibilni od drugog proizvođača. Zemlja porekla: Kina, Proizvođač: Top color,\nHP CE312A / Canon CRG-729 žuti (yellow) toner kompatibilni univerzalni\nHP CE310A / Canon CRG-729 crni (black) toner kompatibilni univerzalni\nHP CE313A / Canon CRG-729 crveni (magenta) toner kompatibilni univerzalni


Sarajevo i Podgorica kreću u privrednu saradnju – SARAJEVO.co.ba\nSarajevo i Podgorica kreću u privrednu saradnju\nJučer je su se u crnogorskoj prijestonici novinarima obratili gradonačelnici Podgorice i Sarajeva.\nMiomir Mugoša i Alija Behmen i su na kojoj je dat osvrt na ovogodišnju manifestaciju “Dani Sarajeva u Podgorici” i prošlogodišnju “Dani Podgorice u Sarajevu”, te na buduću saradnju dva glavna grada. Prema riječima dvojice gradonačelnika, manifestacija “Dani Sarajeva u Podgorici” protekla je veoma uspješno i izazvala je veliku pažnju kako građana tako i medija u Podgorici.\nZajednička je ocjena da su građani i javnost Podgorice imali u čemu da uživaju od sadržaja kulturne manifestacije, a da su se učesnici manifestacije osjećali kao kod kuće, baš kao što je to bio slučaj i prošle godine u Sarajevu.\nKada je u pitanju buduća saradnja dva Grada, gradonačelnik Miomir Mugoša je istakao da postoji interes uspostavljanja čvršće saradnje između Crne Gore i BiH, a Podgorica i Sarajevo kao glavni gradovi toj saradnji će dati prepoznatljivu energiju i dinamiku. “Dio zajedničkih inicijativa Gradskih uprava doprinio je uspostavljanju avio linije između Podgorice i Sarajeva. Pored kulturne i sportske saradnje naš je obostran interes da uspostavimo čvršću privrednu saradnju, bolju komunikaciju, mislim na moderne puteve posebno oko granice, željeznicu koja će kvalitetnije povezivati Crnu Goru i Bosnu i Hercegovinu, odnosno Podgoricu i Sarajevo.”, rekao je između ostalog gradonačelnik Mugoša.\n“Sljedeći će nam korak biti da animirano naše privredne komore, ali i same privrednike da potaknemo privrednu saradnju dva grada i dvije zemlje. Politički odnosi su intenzivni što svakako može biti plodonosno za razvoj biznisa, te drugih veza. Također nam je želja da što više povežemo mlade naša dva grada.”, rekao je između ostalog gradonačelnik Sarajeva Alija Behmen.\nGradonačelnik Mugoša najavio je dolazak delegacije Crne Gore i Podgorice na regionalni ekonomski formu naredne sedmice čiji će domaćin biti Grad Sarajevo i na kojem će se razmotriti sve mogućnosti privredne saradnje posebno u aktuelnom vremenu globalne krize.\nObjavljeno u Sarajevske novostiOznačeno BiH,Crna Gora,Podgorica,saradnja,Sarajevo\nNazad Sanacija bakarnog pokrova na Bezistanu\nNaprijed Izviđači pošumljavaju Bjelašnicu


ЦАР ИВАН ГРОЗНИ ИЗ ЛОЗЕ НЕМАЊИЋА\nNajnovija istraživanja ruskih i srpskih naučnika dokazuju da je prvi ruski car Ivan IV Grozni - srpskog porekla, loza Nemanjića i da nije bio zlotvor, prenosi agencija Tanjug.\nNajnovija istraživanja ruskih i srpskih naučnika dokazuju da je prvi ruski car Ivan IV Grozni - srpskog porekla, loza Nemanjića i da nije bio zlotvor, kakav je prikazan u knjizi "Najveći zlotvori čovečanstva" i kako o njemu pišu uglavnom zapadni istoričari, koji nisu bili direktni svedoci dogadjaja.\n"Istina o Ivanu Groznom" je delo magistra istorijskih nauka iz Istorijskog arhiva u Jagodini Dejana Tanića (1960.) koji je završio Lenjingradski instutut kulture.\nPrema mozaiku koji je sklopio i objavio u svojoj knjizi, jasno proizlazi da ruski car Ivan IV ni najmanje ne liči na "krvožednu životinju", kakvim ga mnogi istoričari prikazuju.\nTanić je sačinio geneologiju Dejanovića, Jakšića i dinastije Paleologa, iz koji se vidi da je car Ivan Grozni, ne samo po ženskoj, nego i po muškoj liniji srpske, i to Nemanjićke krvi. Baba Ivana Groznog bila je Srpkinja Ana Jakšić, kćerka vojvode Stevana i Milice Jakšić.\nTanić je prvo preveo delo Vječeslava Manjagina "Apologija cara Groznog", tome pridodao svoja istraživanja o srpskom poreklu Ivana Groznog i njegovim vezama sa srpskim duhovnicima, kao i dva prevoda orginalnih polemika prvog ruskog cara.\nKomentarišući knjigu Manjagina, Tanić je izveo da se taj ruski autor kritički osvrnuo na literaturu o Ivanu Groznom i da smatra "da su zločini Groznog bili plod bujne mašte njegovih političkih protivnika, bojara, kojima je oduzeo viševekovna prava i stvorio centralizovanu državu, proširivši je od Baltika do Sibira, odnosno, udvostručivši teritoriju Rusije, i uvećavši broj stanovnika za 30 do 50 odsto".\n"Pošto se Ivan Grozni suprostavljao evropskoj politici, to ga je učinilo glavnim neprijateljem 'civilizovanog' sveta", rekao je Tanić u izjavi Tanjugu.\nPrema njegovim rečima, jaka Rusija nije odgovarala Evropi i zato, smatrao je Menjagin, nema ničeg čudnog što su upravo u to doba pisani mnogi pamfleti prepuni besmislica i laži, faktografskih grešaka i pogrešnih datuma. "Prosto poražava saznanje o klevetama na račun Groznog od nekih savremenih istoričara", rekao je on.\n"Na primer Kobrin istražuje broj žrtava novgorodskog pogroma i piše o 10.000 tela nadjenih u zajedničkoj grobnici i napominje da je pobijeno još više, medjutim kod Karamazina, jasno stoji da su oni pomrli od epidemije kuge i gladi. Štaviše, umrli su posle Ivanovog odlaska iz Novgoroda", kaže Tanić.\nManjagin uporedjuje brojke i datume veoma uverljivo i dokazuje da su mnoge optužbe protiv Groznog "zaista bile izmišljotine", kaže Tanić. Po Manjaginu "epoha Ivana Groznog prestavljala stvaranje moćne velikoruske pravoslavne imeprije i objedinjujuće nacionalne ideje".\nManjagin tvrdi da je "Ivan dobio nadimak Grozni, u prevodu Strašni, od svojih savremenika - ne zbog surovosti, već zbog straha koji je ulio neprijateljima Rusije, svojim pobedama nad Kazanom i Astrahanom, Krimom i Libonijom, Poljskom i Litvom".\nNarod nije trpeo, nego je cenio i voleo Ivana, o čemu svedoči i podatak da su sve do 1917. na njegov grob u Kremlju dolazili obični ljudi, simbolično moleći za pomoć i pravednu presudu. Kada se Ivan kao 16-godišnjak, 16. januara 1547, uz podršku mitropolita Makarija krunisao za cara, počeo je da suzbija samovolju bojara i umesto bezvlašća uveo zakon i red i centralizovao državu. Tada su počele zavere protiv njega, podsetio je istoričar.\nManjagin spise o vladavini Groznog naziva "pseudoistorijskim lekcijama", a za pogrom u Novgorodu kaže da su to "gomile laži" na čijem stvaranju su radili "mnogi zli jezici", a osnovu tih "sočnenija" su činile izmišljotine Kurbskog, Štadena, Taubea i Kruzea, kao i drugih autora koji se u to vreme uopšte nisu nalazili u Rusiji.\nHorsi, na primer, piše da je Ivan u Novgorodu, sa 30.000 Tatara i 10.000 strelaca pobio 700.000 ljudi. Ko makar malo poznaje istoriju, vidi svu besmislenost ovakvog iskaza, jer u svih 150 gradova tadašnje Rusije ne bi moglo sakupiti ni polovina od toga broja navodno pobjenih - jedini veći grad bila je Moskva sa oko 100.000 stanovnika, a Novgorod je bio drugi sa 26.000.\nHiljade verzija u delima mnogih scenarista, režisera, književnika i pesnika, doživelo je "sinoubistvo" Ivanovo. Citirajući opširno Karamazina, Manjagin kaže: Kakva mračna tragedija, kakva apoteza zločina, kakva snažna slika i kakva laž u svakom slovu... Jedini istinit podatak u čitavoj priči jeste taj da je carević zaista umro u novembru 1581. godine.\nTvorac mita o "sinoubistvu" bio je uticajni jezuit, papski legat Antonio Posevini, kome pripada zasluga za stvaranje političkih spletki uz pomoć kojih je trebalo da se prinudi Ivan da Rusku pravoslavnu crkvu potčini papskoj stolici. Pošto je stigao u Moskvu nekoliko meseci posle carevićeve smrti, Posevin nikako nije mogao da bude svedok tog dogadjaja, tvrdi istoričar.\nU mnogim verzijama carevićeve smrti, kako je naveo Tanić, kao glavni dokaz služile su reči: može biti, skoro, verovatno i navodno... premda postoji masa verodostojnih dokumenata iz toga vremena.


Berlin Brandenburg zatvara Terminal 5 | Avio Press\nAerodrom Berlin Brandenburg (BER) privremeno će zatvoriti svoj Terminal 5 iz sovjetske ere nakon naglog smanjenja broja putnika. Avio-kompanije koje su ranije koristile Terminal 5 sada lete sa T1. Tursko-nemačka aviokompanija SunExpress biće poslednja aviokompanija koja će napustiti Terminal 5 22. februara.\nSmešten u blizini grada Šenefeld 18 km jugoistočno od Berlina, aerodrom Berlin Schoenefeld (SXF) bio je dom Henschel & Son-a, gde se proizvodio bombarder Dornier Do 17Z. Po završetku Drugog svetskog rata, područje je okupirao Sovjetski Savez. 1947. godine sovjetska vojna uprava u Nemačkoj odobrila je izgradnju civilnog aerodroma na mestu gde je stvoren jedini aerodrom u istočnom Berlinu. Izgrađen na mestu Berlin Schoenefeld-a, aerodrom Berlin Brandenburg (BER) prvobitno je trebalo da se otvori 2012. Zbog mnogobrojnih propusta u izgradnji aerodrom se otvorio tek u novembru 2020 godine.\nBerlin Brandenburg Evropa\nAir Transat prekida sve letove\n„Rapid Covid-19 test“ na aerodromu u Tuzli\nEvropa Vrednost deonica avio kompanija naglo porasla


Tanjug 8. aprila 2022. 09:22\nPODGORICA- Predsednik Crnogorskog turističkog udruženja i suvlasnik hotelske kompanije Montenegro stars Žarko Radulović očekuje da CrnaGora tokom ove turističke sezone imati manje gostiju, ali kumulativno više novca nego prošle godine, odnosno da bi se prihod mogao približiti onom ostvarenom 2019.\nIpak, sve prognoze za ovu sezonu, zavisiće kako navodi Radulović, od dva ključna faktora – unutrašnje stabilnosti i inflacije.\nNesporno je, kaže Radulović, da je rat u Ukrajini izazvao veliku političku nesigurnost i finansijsku nestabilnost širom sveta, koja se direktno odrazila ne samo na turizam, već i na sve segmente poslovanja.\nSezona je, kaže, počela u martu i polako se zahuktava, tako da u aprilu očekujemo značajan broj gostiju – uglavnom iz Zapadne Evrope\n“Očekujem da će ovo biti sezona ravnomernog tempa, bez oscilacija, odnosno bez onih izraženih skokova i overbooking-a kao u julu i avgustu prošle godine. Možda će biti manje gostiju, ali kumulativno biće više novca nego prošle i možemo se približiti prihodu iz 2019.“, rekao je Radulović i dodao:\n„Međutim, živimo vreme kondicionala, pa ću stoga na sve ovo dodati jedno veliko ali, zbog nekoliko važnih nepoznanica koje bi mogle da ugroze ovu projekciju”.\nTu pre svega navodi unutrašnju stabilnost u svakom smislu te reči.\n“Sad nam je najvažnije da iz Crne Gore idu pozitivne poruke i lepe slike”, poručuje Radulović i dodaje da je drugi faktor inflacija, jer cijene kontinuirano rastu.\nRadulović, ipak, nije saglasan sa procenama da bi se od ove turističke sezone moglo prihodovati milijardu evra, preneo je portal RTCG.


Evropa bruji o ovome, Partizanova GOL MAŠINA odbila Liverpul! – Sport\nS obzirom da su ovu informaciju preneli brojni evropski mediji, ljubimac “Grobara“ izazvao je ogromnu pažnju svojom najnovijom izjavom!\nSjajni brazilski napadač, nesuđeni reprezentativac Srbije i jedan od najvoljenijih stranaca u Humskoj Kleverson Kordova, poznatiji kao Kleo, ponovo puni novinske stupce širom Evrope, ali i u rodnom Brazilu.\nDanas 31-godišnji fudbaler, koji nastupa za brazilski Gojas dao je veoma zapažen intervju tamošnjem izdanju ESPN-a, intervju koji je odjeknuo i širom Evrope, pogotovo na Ostrvu.\nKleo je tom prilikom napravio osvrt na svoju dosadašnju karijeru, sa posebnim akcentom na period proveden u Partizanu i njegov odlazak iz Humske.\nPosebno zanimljivo je u celoj priči kako i zašto je Brazilac odbio ponudu Liverpula i još nekolicine velikih evropskih klubova, da bi otišao u kineski Gvangžu Evergrande.\n“Iz Kine je stigla ponuda u koju je bio uključen ogroman novac, a ja sam tada bio najskuplji igrač u istoriji kineske lige. Zbog Kine sam odbio Liverpul, Fiorentinu, Lion, Marsej…\nDa sam ostao u Evropi, za celu karijeru ne bih zaradio kao za četiri godine u Kini. Posebno mi je bilo teško kada sam odbio trenera Liverpula Roja Hodžsona, koji mi je rekao da sam mašina za golove. Ali ne žalim“, uverava Kleo.\nFudbalgol masina, liverpul, odbio, partizan, ponuda


Ljudi sve zainteresovaniji za uređaje sa veštačkom inteligencijom - Bizlife.rs\n20:10 Zagreb, 18/03/2018\nDeset posto potrošača u svetu već poseduje uređaje s veštačkom inteligencijom, kao što su roboti i automatizovani lični asistenti, a 32 posto njih planira da kupi takav uređaj, pokazuje globalno istraživanje PwC.\nUvidi u navike potrošača širom sveta u kom su ocenjene kupovne navike, ponašanje i očekivanja 22.000 potrošača u 27 zemalja.\nVerovatnost da će ispitani potrošači u Brazilu i Kini planirati kupovinu uređaja s veštačkom inteligencijom dva puta je veća nego što je to slučaj s potrošačima u Americi (25 posto), Ujedinjenom Kraljevstvu (24 posto) ili Francuskoj (25 posto).\nIspitanici u Italiji i Poljskoj takođe su pokazali veliko interesovanje, gde oko 40 posto ispitanika planira kupovinu AI uređaja.\nSegment stanovništva koji je na svim tržištima najspremniji usvojiti uređaje s integrisanom tehnologijom veštačke inteligencije čine muškarci u dobi između 18 i 34 godine, koji su otvoreni za saradničku potrošnju, manje skloni preduzimanju mera za smanjenje rizika na području internet sigurnosti i prevara, a ujedno i manje cenovno osvešćeni.\nsvet istrazivanje domacinstvo robot pwc uredjaj potrosac veštačka inteligencija


Časopis Industrija :: PITAJTE EKSPERTE NA RENEXPO® SAJMU\n01.10.2019 Komentari: 0\nZaštita okline, obnovljivi izvori energije i upravljanje vodama i otpadom su teme koje sve više privlače pažnju stanovnika Bosne i Hercegovine.\nProblemi sa zagadjenim vazduhom, vodosnadbijevanjem i odlaganjem otpada direktno utiču na kvalitet života i zdravlje svih građana BiH.\nObnovljivi izvori električne energije i moderni sistemi grejanja dobijaju sve više na popularnosti kako kod komercijalnih preduzeća tako i kod privatnih domaćinstava.\nBosna i Hercegovina, sa svojim prirodnim potencijalima, idealno je mesto za implementaciju ovih naprednih tehnologija. Pouzdanost navedenih sistema i nihova ekonomska opravdanost su veoma privlačni kao rešenje mnogih akuelnih energetskih i ekoloških problema u BiH.\nDa bi se iskoristio takav potencijal BiH, potrebna je sinhronizacija svih učesnika lanca korištenja električne energije, voda i otpada.\nDvodnevni RENEXPO® BiH sajam i stručne konferencije biti de mjesto povezivanja privrednika, stručnjaka i donosioca odluka, predstavljajući bududnost ekološkog i ekonomskog razvoja BiH kroz praktične primene.\nOčekuju Vas renomirani predavači, priznati stručnjaci i tržišni lideri, koji će predstaviti napredna, efikasna rešenja i uspešne primere iz prakse.\nNa konferencijama ovog događaja, raspravljati de se aktuelne teme: održivo upravljanje vodama u BiH, fotonaponske elektrane i solarna energija, upravljanja otpadom, male i srednje hidroelektrane i obnovljivi izvori energije u sistemima daljinskog grejanja/ hlađenja u BiH.\nTakođe de biti organizovan i okrugli sto o vetroenergiji u BiH i prvi godišnji skup energetskih menadžera BiH.\nOrganizator REECO International želi Vam dobrodošlicu i uspešnu posetu sajmu.\nZa sve ostale informacije posetite sajt - www.renexpo-bih.com\nNajveći međunarodni sajam obnovljivih izvora energije, zaštite okoline i upravljanja vodama 23. i 24. oktobar 2019. Sarajevo, Bosna i Hercegovina


U pitanju je Lejver kup u Ženevi, na kome su se svi teniseri sjajno zabavili.\nOve godine će "Tim Evrope" predstavljati Rafael Nadal i Rodžer Federer, a imaće veliku podršku u Fabiju Fonjiniju, Aleksandru Zverevu i Dominiku Timu. Selektor je Bjern Bjorg, dok "Tim sveta" predvodi Džon Mekinro, a on još uvek nije saopštio spisak igrača na koje računa.\nTim nije krio zadovoljstvo zbog nastupa koji ga očekuje:\n- Za mene je neverovatno iskustvo bilo u Pragu 2017, kada sam bio deo Tima Evrope, jedinstven je osećaj biti u istoj ekipi sa igračima sa kojima se inače boriš. U Pragu 2017. godine Rodžer i Rafa navijali su za mene i davali mi taktiku za moje mečeve. Radujem se novom iskustvu na Lejver kupu - rekao je Tim.\nFonjini će debitovati na ovom turniru koji je specifičan iz jednog razloga, nije više svaki čovek za sebe:\n- Uzbuđen sam zbog prvog nastupa, uvek je u tenisu posebno kada smo u prilici da budemo deo tima - kaže Fonjini.\nTreće izdanje Lejver kupa na programu je od 20. do 22. septembra.


Najavljeno pokretanje Inicijative za uvođenje “Osobe od povjerenja” – Centar ženskih prava\nDanas smo učestvovale na konferenciji za štampu o Istanbulskoj konvenciji – značaj i primjena Konvencije Vijeća Evrope o sprječavanju i borbi protiv nasilja nad ženama i nasilja u porodici (Istanbulske konvencije) u Bosni i Hercegovini.\nMeliha Sendić, Predsjednica Centra ženskih prava, govorila je iz perspektive direktnog rada sa klijenticama, žrtvama nasilja, koje često nemaju informacije o načinima i postupku zaštite, pravno su neuke, socijalno ugrožene, nemaju adekvatnu podršku i prilagođen, orijentiran prema žrtvi pristup predstavnika/ca institucija u sistemu zaštite od nasilja. Prisutnima je predstavila Inicijativu za izmjene i dopune Zakona o zaštiti od nasilja u porodici u FBiH kroz uvođenje instituta „Osoba od povjerenja“ kao odgovor na ovaj problem. Klijentice ne razumiju jezik koje koriste institucije, a kada postoji Osoba od povjerenja, kao što je to Centar, proces i put ostvarivanja zaštite se skraćuje. Prisutne smo upoznale da smo u toku ove godine radile na okupljanju ekspertne radne grupe koja bi razumjela ovaj problem i uspjele smo dobiti podršku brojnih institucija i u narednom periodu ćemo zajednički pokrenuti inicijativu i napraviti nacrt izmjena Zakona. Poručeno je da je neophodno što hitnije uskladiti odredbe zakona sa Istanbulskom konvencijom, a jedan od načina je uvođenje Osobe od povjerenja. Pri tome treba imati na umu da su Republika Srpska, Crna Gora i Hrvatska su riješile ovaj nedostatak.\nKonferenciju za štampu organizovalo je Udruženje „Medica“ iz Zenice, kao dio svjetske kampanje Dana aktivizma protiv naslja nad ženama. Svoja obraćanja imale/i su Sabiha Husić, Direktorica Udruženja „Medica“, Ismeta Dervoz, nezavisna ekspertica i Edin Arnaut, pomoćnik ministrice za rad, socijalnu zaštitu i izbjeglice ZDK. Poručile/i su da je potrebno harmonizirati sve zakone, uskladiti ih, te aktivnije uključiti društvo u proces smanjenja nasilja u porodici.\nFoto: Medica Zenica\nOkrugli sto na temu postupanja u predmetima rodno zasnovanog nasilja


You are at:Home»Prethodna izdanja»2011»51»Istraživanje: Proboj u poslovnom rastu\nNovo globalno istraživanje i studija koju je Regus, svetski ponuđač rešenja za opremanje radnog prostora, napravio na uzorku od 17.000 hiljada ispitanika iz preko 80 zemalja, pokazuju da se pozitivne vesti o globalnom poslovanju konačno poklapaju sa stvarnim rezultatima.\nU svakom izdanju izveštaja „Regus praćenje poslovanja“ predstavlja se ažurirani indeks poverenja u poslovanje. Ovaj indeks predstavlja meru koja se formira na osnovu pozitivnih unapred usmerenih izjava koje kombinuju dosadašnje tendencije u vezi sa prihodom i zaradom sa prikazom očekivanih ekonomskih porasta u mesecima koji dolaze, uz težnju da preduzećima obezbedi referentnu tačku u ključnim otkrićima ankete. Prosečna referentna tačka je postavljena na 100 u prvom izdanju izveštaja „Regus praćenje poslovanja“ u septembru 2009. godine.\nPoverenje u poslovanje je poraslo od 2010. godine, ali sada to prate izveštaji da prihodi i zarade rastu u skladu sa očekivanjima koja su izražena u prošlogodišnjem Indeksu. Istraživanje takođe otkriva da je u porastu potrošnja u odeljenjima, posebno troškovi za prodaju i marketing, ali ne i oni povezanim sa poslovnim prostorijama i nekretninama.\n• Regus indeks poverenja u poslovanje, koji je sada izašao četvrti put, stoji na 125 poena, što je najviša vrednost do sada;\n• Indeks je porastao 31 poen u odnosu na najnižu vrednost od aprila 2010. godine, a 25 poena od oktobra 2009. godine kada je anketa počela;\n• Ovo je odraz 50% kompanija koje su prijavile povećane prihode – vrednost koja nije daleko od predviđanja od 61% iz oktobra 2010;\n• Dve petine kompanija je prijavilo rast zarade, kao i rast prihoda.\nPredviđa se da će ove godine potrošnja u odeljenjima rasti, osim za nekretnine, gde kompanije zadržavaju strogu politiku kontrole troškova. Globalno, 81% kompanija očekuje da zamrzne ili smanji potrošnju u vezi sa nekretninama. Ovo se poklapa sa drugim istraživanjima koja otkrivaju opštu tendenciju smanjenja radnih troškova.


Telekom poziva „Junajted mediju“ na pregovore oko emitovanja TV N1\n26. januar/siječanj, 2020.\nGeneralni direktor Telekoma Srbija Predrag Ćulibrk pozvao je predstavnike kompanije „Junajted medija“, u čijem je sastavu i televizija N1, na nastavak pregovora, uz uveravanje da su spremni da „još danas da uključe signale i vrate kanale korisnicima“.\nKablovski operator „Supernova“, deo Telekom grupe koja je u većinskom vlasništvu države Srbije, od 18. januara ne emituje kanale Junajted medije, usled neobnavljanja ugovora koji je istekao 31. decembra 2019. godine.\nTelekom je tvrdio da je cena previsoka, nakon čega je Junajted medija javno objavila svoju ponudu u kojoj je ponuđeno emitovanje N1 televizije po ceni od 0,4 evra po korisniku, u naredne tri godine.\n"Koliko sutra smo spremni da sednemo sa njima i dođemo do ugovora koji je zakonit. Istog momenta spremni smo da pustimo sve ove kanale", rekao je Ćulibrk na press konferenciji u nedelju 26. januara.\nPrema njegovim rečima Supernova "nije isključila kanale svojom voljom", već je za to stigao "ultimativni zahtev" od Junajted medije.\nPrema njegovim rečima, "zamena je teza" da Junajted medija "nije htela da sklapa ugovore sa fantomskom firmom Supernova", jer su se ugovori sklapali sa kompanijama koji posluju u okviru Supernove, a koja je krovni brend za sve njih.\nNa pitanje da li je Telekom dobio ponudu od Junajted medije za emitovanje kanala N1, Ćulibrk je rekao da zvaničnu ponudu za to nisu dobili.\n„Od Junajted medije očekujemo da nam kaže da možemo da uključimo svih 17 kanala", rekao je Ćulibrk.\nTelevizija N1 je u međuvremenu pokrenula kampanju “Da se vidi N1”, sa zahtevom da se program te kablovske televizije vidi u svim kablovskim sistemima uključujući i one koje kontroliše država, poput Telekoma. U kampanju su se uključile i javne ličnosti i građani.\n“Zbog svega što smo pokazali u prethodnih pet godina, zbog svakodnevnog objektivnog i istinitog izveštavanja o svim bitnim događajima, zbog mogućnosti da čujete sve strane, smatramo da N1 treba da bude dostupna svima – i preko državnih operatora, koji bi u ovom trenutku da smanje našu vidljivost”, izjavio je direktor programa Televizije N1 Jugoslav Ćosić.\nPodsetimo da je ranije, 1. decembra 2019. godine, i PoštaNET, koja je deo javnog preduzeća Pošta Srbije, takođe prekinuo emitovanje kanala „Junajted medije“ jer je ugovor o distribuciji istekao, a rukovodstvo Pošte, kako je tada saopštila „Junajted medija“ „nije bilo zainteresovano za produženje“ ugovora.\n„Junajted medija“ je tada saopštila da je 90.000 domaćinstava time ostalo bez mogućnosti da vesti prati na televiziji N1.\nTelevizija N1 navodi da je u poslednja dva meseca, usled isključivanja iz ponude državnih operatora, izgubila mogućnost da dopre do ukupno oko milion potencijalnih gledalaca.


Nensi Pelosi: Tramp dao „najveći poklon“ Putinu - 07.01.2021, Sputnik Srbija\nPredsednica Predstavničkog doma američkog Kongresa Nensi Pelosi nazvala je ponašanje američkog predsednika Donalda Trampa poklonom za ruskog lidera Vladimira... 07.01.2021, Sputnik Srbija\n20:56 07.01.2021 (Osveženo: 01:06 26.08.2021)\n„Ovaj predsednik je instrument Putina. Cilj Putina je bio da umanji ulogu, reputaciju demokratije u svetu. Dugo vremena je njegov pomoćnik bio Donald Tramp“, izjavila je Pelosijeva na konferenciji za štampu.\n„Predsednik (Tramp) je sinoć dao Putinu najveći do sada poklon, a bilo ih je mnogo“, dodala je ona.\nRanije je ruski senator Andrej Klimov upozorio da bi neredi u Vašingtonu mogli biti iskorišćeni da se za njih optuži Rusija.\nPodsetimo, sredu su pristalice aktuelnog američkog predsednika Donalda Trampa, koje su se okupile u Vašingtonu u znak podrške, upale u zgradu Kongresa, prekinuvši zasedanje na kojem je trebalo da se odobre rezultati poslednjih izbora. Policija je koristila suzavac i šok bombe. Načelnik vašingtonske policije saopštio je da su tokom protesta u gradu ubijene četiri osobe.


Sudije i tužioci tužbama za hranu i prevoz prazne kasu | Republika Srpska\nNaslovna Bosna i Hercegovina Sudije i tužioci tužbama za hranu i prevoz prazne kasu\nSudije i tužioci tužbama za hranu i prevoz prazne kasu\nBiH i njene institucije izgubile su lani više od 300 sudskih sporova, vrijednih 7,50 miliona maraka, a skoro trećina te vrijednosti odnosi se na tužbe sudija i tužilaca koje plaća upravo BiH.\nPodaci o dobijenim i izgubljenim parnicama sumirani su u najnovijem izvještaju o radu Pravobranilaštva BiH, koji će se uskoro naći pred parlamentarcima. Prema tim podacima, na stolovima pravobranilaca lani je bio 5.531 predmet, a kao i prethodnih godina najviše ih se odnosilo na parnične predmete koja su u radu bila 1.702, a koji su „teški“ više od 453 miliona maraka. Od ukupnog broja, od januara do kraja decembra 2017. stiglo ih je 408, čija vrijednost premašuje 37,28 miliona maraka.\nBiH se pojavljuje kao tužena strana u 97 slučajeva, a u 311 je na optuženičkoj klupi. Najviše predmeta se odnosilo na sporove iz oblasti radno-pravnih odnosa, a slijede predmeti za nadoknadu štete, izmirenje duga te ostali.\nEpilog su do kraja 2017. dobila 423 predmeta vrijedna gotovo 110 miliona KM.\n– Na sudu su izgubljena 133 parnična predmeta vrijednosti koja premašuje 7,58 miliona dok je u korist institucija BiH riješeno 227 predmeta vrijednih 90,59 miliona maraka. Na drugi način su riješena 63 predmeta vrijedna 11,24 miliona, tako da je 290 predmeta riješeno na način da je spriječena šteta po budžet od gotovo 102 miliona – navedeno je u izvještaju.\nPrema ovim podacima, BiH je lani izgubila više sporova nego u 2016. godini, ali je njihova vrijednost manja za 12 miliona. U izvještaju je posebno podvučeno da pažnju treba usmjeriti na predmete koje BiH gubi od strane onih koje plaća.\nVeliki broj predmeta, odnosno 33 vrijedna 2,03 miliona, koji nisu riješeni u korist BiH se odnose na predmete po tužbama sudija i tužilaca Suda i Tužilaštva BiH, kao i stručnog osoblja u tim institucijama te iz Visokog sudskog i tužilačkog savjeta na ime tužbi po osnovu potraživanja naknada toplog obroka, prevoza, regresa i odvojenog života, a na osnovu odluka Ustavnog suda BiH iz 2013. i 2014. godine kojima je utvrđena diskriminacija po osnovu tih naknada.\nPravobranilac Mariofil Ljubić navodi da oni ne mogu da utiču na dinamiku rješavanja predmeta, jer se postupci odvijaju pred nadležnim sudovima te da je veliki broj predmeta koji su u drugostepenom postupku i nisu konačni.\nLjubić je naveo da su u više navrata upozoravali nadležne institucije, prije svega Parlament BiH, o potrebi donošenja novog zakona o platama i naknadama u institucijama BiH, da bi to pitanje bilo sistemski riješeno i sprovedena odluka Ustavnog suda BiH.\n– Zakon, nažalost, lani nije izmijenjen i problem je ostao neriješen. Tako ostaje problem podnošenja novih tužbi od strane sudija i tužilaca te ostalih iz pravosuđa, a koje će neminovno biti usvojene i time dodatno opterećen budžet institucija BiH po tom osnovu – rekao je Ljubić.\nPrijedlog izmjena i dopuna zakona o platama i naknadama u pravosudnim institucijama u nekoliko navrata bio je na dnevnom redu sjednica u Parlamentu BiH.\nPosljednji put je razmatran krajem januara na sjednici Predstavničkog doma, kada je na kraju obustavljen zakonodavni postupak u vezi sa tim izmjenama, nakon što je po drugi put prijedlog dobio negativno mišljenje Komisije za finansije i budžet tog doma.\nU Pravobranilaštvu su naglasili da je lani zabilježen porast broja predmeta koji su okončani mirnim rješavanjem sporova. Naglasili su da, ipak, to još nije dovoljno i da ne odgovara potrebi što većeg minimiziranja troškova BiH u vođenju parničnih troškova. Dosta predmeta se odnosilo i na izvršne predmete, ali na arbitražu.


pink.rs | DANAS OD DRŽAVE JOŠ 130 EVRA: Počinje isplata drugog minimalca, a evo šta to znači za 1,1 milion zaposlenih!\nDANAS OD DRŽAVE JOŠ 130 EVRA: Počinje isplata drugog minimalca, a evo šta to znači za 1,1 milion zaposlenih!\nZa drugi minimalac 17 milijardi dinara - Ministar finansija Srbije Siniša Mali najavio je da će isplata polovine minimalne zarade za april, iz trećeg paketa državne pomoći, za koju se prijavilo 230.805 preduzetnika i privrednih subjekata, početi 10. maja.\nUgroženima i dodatni minimalac - Zaposleni u ugostiteljstvu i turizmu, turistički vodiči i rent-a-kar agencije, pored isplate tri polovine minimalca dobiće još jednu celu minimalnu zaradu. Tako će oni, pored 46.350 dinara, dobiti dodatnih 31.000. Takođe, svim gradskim hotelima biće isplaćena novčana pomoć od 350 evra po ležaju i 150 evra po sobi, a autoprevoznici će dobiti 600 evra mesečno za svaki autobus.\nProšle godine dva paketa pomoći - Sličnu pomoć preduzeća su dobila i prošle godine, kada je država privredu u okviru prvog i drugog ekonomskog paketa pomoći podržala sa ukupno tri mesečna minimalca i dva puta po 60 odsto iznosa minimalne zarade.


KONFERENCIJA O IZVEŠTAVANJU O IZBEGLICAMA: LAKA META ZA TEŠKE REČI – IDEAS\nSvet se globalno suočava sa masovnim migracijama, a prema proceni UNHCR-a, intenzitet migracija četiri puta je veći nego pre deset godina. Sa porastom broja izbeglica i migranata širom sveta, sve su učestaliji ksenofobični stavovi u javnom prostoru, govor mržnje, kao i diskriminatorno izveštavanje o migrantskim temama. Ovakva praksa nije zaobišla ni Srbiju.\nOtvarajući konferenciju o izveštavanju o izbeglicama i migrantima ”Laka meta za teške reči”, Ljubimka Mitrović, stručnjakinja za zaštitu izbeglica u kancelariji UNHCR-a u Srbiji naglasila je da danas u svetu ima 80 miliona prinudno raseljenih ljudi i 26 miliona izbeglica, najviše nakon Drugog svetskog rata, i dodala da je za UNHCR pitanje suzbijanje ksenofobije, rasizma i diskriminacije vrlo važno, pre svega zbog toga što se ove pojave smatraju glavnim uzročnicima prinudnog raseljavanja.\nDirektor IDEAS-a Marko Milanović istakao je zabrinjavajuće nalaze istraživanja o ksenofobiji koje će uskoro biti predstavljeno, a to je da čak 42% građana i građanki Srbije ima negativan odnos prema izbeglicama i migrantima, a 58% studenata.\n”Upravo ti mladi ljudi će u budućnosti raditi u institucijama i različitim organizacijama koje pružaju podršku izbeglicama i migrantima i to je ono što nas posebno zabrinjava”, upozorio je Milanović.\nIako su mediji u početku izbegličke krize 2015. godine uglavnom izveštavali objektivno, dok je ton bio neutralan, pet godina kasnije ta neutralnost prerasla je u sve češće ignorisanje ili izveštavanje isključivo kada su izbeglice i migranti opravdano ili neopravdano povezivani sa nekim počinjenim krivičnim delom, navela je viša savetnica za javne politike u IDEAS-u Tamara Vlaškalin. Ona je dodala da u javnom prostoru izostaju afirmativni tekstovi i medijski prilozi koji promovišu i podstiču integraciju. Predstavljajući analizu ”Oni i mi – (de)konstrukcija straha, Vlaškalin je ukazala na najčešće netačne informacije i predrasude o ovoj društvenoj grupi: da izbeglice i migranti žele masovno da nasele i islamizuju Srbiju, da su pretnja za našu kulturu i identitet, da šire neizlečive zarazne bolesti, ali i da su opasni po bezbednost lokalnog stanovništva.\nRelja Pantić, šef odseka za postupanje po pritužbama u javnom sektoru Poverenika za zaštitu ravnopravnosti podsetio je na istraživanje iz 2019. godine koje je sprovela ova institucija, a koje ukazuje da je socijalna distanca prema izbeglicama i migrantima izuzetno visoka, što se odražava i na prikaz ove društvene grupe u medijima i na socijalnim mrežama.\n”Oko 48% ispitanih građana i građanki Srbije ne želi da oni ili njihova deca budu u braku sa migrantima, 36% ne želi da se druži sa migrantima, 37% ne želi da migranti stalno žive u Srbiji, 38% ne želi da im migranti budu komšije, dok 31% ne želi da im budu saradnici na poslu”, naveo je Pantić.\nPredstavnica za medije UNHCR-a Mirjana Milenkovski ocenila je da su na početku izbegličke krize 2015. i 2016. godine mediji izveštavali prilično objektivno, te da je preovlađivao jedan pozitivan, čak i afirmativan ton u javnom prostoru.\n”Od trenutka kada je zatvorena balkanska ruta, na pojedinim portalima i na društvenim mrežama primećuje se zaokret. Pojavljuju se tekstovi koji izbeglice prikazuju kao opasnost po bezbednost građana, opasnost po zdravlje lokalnog stanovništva… Čini mi se da je sve kulminiralo prošle godine, u predizbornom periodu, gde smo videli jednu poplavu lažnih vesti, poluistina, neproverenih informacija, apsurdnih teorija”, rekla je Milenkovski i dodala da su takve informacije pre svega bile prisutne u grupama na društvenim mrežama koje su uspele da okupe i po 300.000 članova.\nNovinarka i autorka dokumentarnog filma ”Pushback i opasne igre” Bojana Lekić istakla je da sadržaj koji se plasira iz efemernih medija i sa društvenih mreža, na žalost, dosta vlada, ali da je važnije kako izveštavaju mainstreammediji, pre svega nacionalne televizije i dnevne novine jer se ”kreiranje javnog mnjenja radi upravo preko glavnih medija”. Ona je istakla da se protiv dezinformacija treba boriti informacijama, a da bismo do toga došli potrebno je definisati temu i adresirati pitanja na prave adrese.\n”Važno je reći i kada sa tih adresa nismo dobili odgovore. A ako mi nemamo odgovore i pravu vest, nastupiće oni koji imaju lažnu vest”, upozorila je Lekić i dodala da nisu opasnost mediji, nego oni koji zloupotrebljavaju medije tako što rade u njima predstavljajući se kao novinari i urednici, a koji to suštinski nisu, nego su sprovoditelji određenih politika, kao i oni koji te medije koriste kao kanal komunikacije.\nSmiljana Milinkov, docentkinja na Filozofskom fakultetu u Novom Sadu, sa odseka za medijske studije primetila je da u medijima izostaju analitički sadržaji i sadržaji u kojima možemo da vidimo da su zaista postavljena prava pitanja nadležnima.\n”Izveštavanje se u najvećoj meri zasniva na pukom prenošenju izjava različitih aktera”, zapaža Milinkov i dodaje da su u medijima primetne i opasne strategije, npr. objavljivanje starih vesti o izbeglicama i migrantima kao da su aktuelne ili zastrašivanje – gde su najčešći primeri kako će migranti oženiti Srpkinje ili će naseliti srpska sela.\nPravnik i stručnjak za ljudska prava Nikola Kovačević istakao je da pojedini mediji veoma često manipulišu rečima koje imaju svojevrsnu težinu, kao što je reč ”hapsiti”.\n”Kada policija lišava slobode izbeglice koji se nalaze na ulicama, veoma često se pored reči ”hapsiti” u naslovu stavljaju uzvičnici kako bi se čitaoci naveli na misao da se radi o ljudima koji su u tom trenutku počinili neko teško krivično delo. Onda se vest začini slikom ”marice”, policajaca sa dugim cevima, izbeglicama koja su prislonjena uz policijski džip i gde se vidi kako ih policija pretresa…”, navodi Kovačević i dodaje da nema potrebe negovati takvu praksu izveštavanja, ali da nema potrebe ni te ljude lišavati slobode na tako ”spektakularan” način, sa oružjem i čarapama na glavi, nego je dovoljno izbeglice smestiti u autobus i dovesti ih do prvog prihvatnog centra gde ima mesta i gde će imati osnovne uslove za život.\nKovačević je naglasio da svako treba profesionalno da radi svoj posao, i organizacije civilnog društva i mediji i nezavisne institucije, ali i da postoje, na žalost, brojna tela koja danas ćute na opasno delovanje grupa koje krše Krivični zakonik Republike Srbije i ljudska prava izbeglica i migranata, ali i svih koji pokušavaju da ukažu na ovaj problem.\nKonferenciju je organizovao Centar za istraživanje i razvoj društva IDEAS u partnerstvu sa Visokim komesarijatom za izbeglice Ujedinjenih nacija (UNHCR).


MK: Bez rješenja, novi konkurs za logotip "Kreativne Crne Gore" | Analitika - Informativni Portal\nMK: Bez rješenja, novi konkurs za logotip "Kreativne Crne Gore"\nStručni žiri za izbor rješenja logotipa Programa „Kreativna Crna Gora: Identitet, imidž, promocija 2017-2020“ jednoglasno je odlučio da ponovi konkurs, pošto nijedno rješenje ne odgovara zadatim kriterijumima selekcije, saopšteno je Portalu Analitika iz Ministarstva kulture.\nObjavljeno: 08. 11. 2017 - 14:57 Promjenite veličinu teksta: A A A\nOni podsjećaju da su međunarodni konkurs raspisali 28. avgusta, te da je žiri na sjednici održanoj 30. oktobra, shodno konkursnim propozicijama, donio odluku da ga ponovo raspiše, a rok za dostavljanje prijava je 1. decemabar.\n- Stručni žiri naglašava da se učesnici konkursa moraju pridržavati propisanih propozicija i ističe da se konkursom traži samo rješenje logotipa, koje podrazumijeva tipografski ispis riječi na crnogorskom i posebno na engleskom jeziku „Kreativna Crna Gora“ i „Creative Montenegro“ – navodi se u odluci o obnavljanju međunarodnog konkursa za izradu logotipa „Programa Kreativna Crna Gora: Identitet, imidž, promocija 2017-2020“.\n- Logotip programa Kreativna Crna Gora: Identitet, imidž, promocija 2017-2020, kao zaštitni znak projekata i različitih projektnih aktivnosti unutar Programa, treba da predstavlja originalno rješenje koje odražava osnovne ciljeve Programa, čiji je detaljan opis sastavni dio ovog konkursa – preciziraju iz Ministarstva kulture.\nPrva i jedina nagrada ovog konkursa iznosi 3.000 eura, a autor odnosno autorka nagrađenog rješenja u obavezi je da, nakon konsultacija sa Ministarstvom kulture i eventualnih prilagođavanja konkursnog rješenja, dostavi Ministarstvu odabrano rješenje. Nagrada se uplaćuje na osnovu ugovora koje će nagrađeni potpisati i kojim se bliže definišu obaveze obije strane.\n- Osnovno polazište Programa predstavlja mapa kulturne istorije Crne Gore, koja prezentuje različite kulturne i civilizacijske slojeve na tlu Crne Gore i pokreće na stvaralački dijalog, kako u sadašnjosti tako i u budućnosti, sa akterima multikulturne zajednice na lokalnom, nacionalnom i međunarodnom nivou. Program unutar ključnih cjelina kreira specifične projekte i sadržaje koji nose zaštitni znak Kreativna Crna Gora / Creative Montenegro - navode iz Ministarstva kulture.\nZainteresovani mogu dobiti više informacija u Ministarstvu kulture putem adrese: [email protected] ili telefona 041 232 583. Više detalja o samom konkursu nalazi se na posebnoj stranici Ministarstva kulture.\nTagovi: Ministarstvo kulture konkurs