Zamena konektora punjenja na LG Joy u Doktor Mobil servisu\nKada baterija na mobilnom uređaju ne može da se puni (ili se to dešava krajnje otežano), postoji velika verovatnoća da je na telefonu oštećen ili pokvaren konektor napajanja ili punjenja. Naš servis mobilnih telefona Doktor Mobil u Beogradu specijalizovan je za pouzdanu i bezbednu zamenu ili popravku konektora punjenja na LG Joy pametnom telefonu.\nLG Joy je kompaktan pametni telefon pristojnih specifikacija i pristupačne cene, sa 4.0-inčnim ekranom osetljivim na dodir u rezoluciji 480 x 800 piksela, Dual-core procesorom radnog takta 1.2 GHz, Androidom verzije 4.4 (KitKat), 512 MB RAM i 4 GB skladišne memorije (ona se microSD karticom može povećati do 32 GB), primarnom kamerom od 5 MP (sa LED blicem) i sekundarnom VGA.\nSolidnu autonomiju u radu ovom uređaju pruža izmenjiva litijum-jonska baterija kapaciteta 1900 mAh, naravno ukoliko se normalno i bez problema puni, za šta je preduslov ispravan konektor napajanja na mobilnom uređaju.\nZamena ili popravka konektora napajanja na LG Joy\nFizička ili mehanička oštećenja usled grubog rukovanja prilikom kačenja na punjač, nagla promena strujnog napona, prolivanje tečnosti – spadaju među najčešće uzroke kvara konektora punjenja ili napajanja na mobilnom telefonu (ponekad konektor može da otkaže i „sam od sebe“, uglavnom zbog fabričke greške pri izradi).\nU takvoj situaciji baterija se otežano puni (ili se uopšte ne puni), a postoji mogućnost da telefon i ne „prepoznaje“ da je priključen na punjač. Posledica ovog kvara je da mobilni uređaj postaje nefunkcionalan jer nema stabilan dotok električne energije.\nPouzdano rešenje za taj problem je da se javite servisu mobilnih telefona Doktor Mobil u Beogradu koji vrši uspešnu i efikasnu zamenu ili popravku konektora punjenja na LG Joy mobilnom telefonu.\nOvu operaciju naši stručni serviseri obavljaju sigurno, bezbedno (bez rizika po smartfon) i u najkraćem mogućem roku (tačnu procenu možete dobiti kada telefon donesete u servis).\nCena zamene ili popravke konektora punjenja na LG Joy\nU našem servisu cena zamene ili popravke konektora napajanja na LG Joy smartfonu je povoljna. Ako želite da dobijete preciznije podatke o ceni ili roku za popravku uređaja, izvolite pišite nam putem formulara koji ćete pronaći u nastavku teksta ili nas jednostavno pozovite na telefone Doktor Mobil servisa.\nIskusan i dobro obučen serviserski tim Doktor Mobil servisa, osim pouzdane zamene konektora punjenja na smartfonu, uspešno i kvalitetno vrši i dekodiranje LG telefona, servis LG mobilnih telefona (sve softverske i hardverske popravke), kao i zamenu baterije na mobilnim telefonima.\nU situaciji kada uočite da se pokvario ili oštetio konektor punjenja (napajanja) na Vašem mobilnom…


Usluge informacionog društva u očima Suda pravde Evropske unije - Gecić Law\nMiluša Okiljević Nadja Kosić\nUsluge informacionog društva u očima Suda pravde Evropske unije\nČetvrto veće Suda pravde Evropske unije („CJEU“) je 3. decembra 2020. godine, donelo presudu u predmetu Star Taxi App SRL vs. Unitatea Administrativ Teritorială Municipiul Bucureşti prin Primar General i Consiliul General al Municipiului Bucureşti pri čemu je pružio neke, u namanju ruku, veoma interesantne zaključke. Ali, ostavimo same zaključke za kasnije i hajde prvo da se dotaknemo činjenica koje su obeležile ovaj slučaj.\nRumunska kompanija SC Star Taxi App SRL upravlja aplikacijom koja povezuje korisnike taksi usluga sa vozačima taksija širom Rumunije. Aplikacija, dostupna u Apple Store-u i Google Play-u, omogućava korisnicima da izvrše pretragu, koja zatim prikazuje listu taksista dostupnih za vožnju. Na taj način kupac može slobodno da odabere određenog vozača sa spiska, što će naravno biti onaj koji mu je najbliži, i na taj način da se poveže sa njim. Kompanija, odnosno aplikacija, ne prosleđuje rezervacije vožnji taksistima i ne određuje cenu putovanja, koja se plaća vozaču direktno na kraju vožnje. Opštinsko veće Bukurešta („Veće“) je 19. decembra 2017. godine usvojilo Odluku br. 626/2017 („Odluka“), kojom je proširena obaveza pribavljanja prethodnog odobrenja na delatnost „dispečera“ kako bi se obuhvatili i operatori IT aplikacija, kao što je Star Taxi App. Star Taxi App je tada kažnjen sa 4.500 rumunskih leja, što je približno 929 evra, zbog kršenja ovih pravila.\nSmatrajući da njegova aktivnost predstavlja uslugu informacionog društva na koju se primenjuje princip izuzeća prethodnog odobrenja predviđenog Direktivom o elektronskoj trgovini („Direktiva o e-trgovini“), aplikacija Star Taxi pokrenula je postupak protiv Veća pred Regionalnim sudom u Bukureštu, tražeći poništavanje Odluke. Regionalni sud je očigledno bio u nezgodnoj situaciji, te je prosledio svoj zahtev CJEU tražeći pojašnjenje da li usluga koja putnike dovodi direktno u kontakt sa taksistima putem aplikacije predstavlja uslugu informacionog društva. U slučaju da je odgovor CJEU na ovo potvrdan, Regionalni sud je dalje zatražio od CJEU da proceni validnost Odluke Veća u svetlu Direktive o e-trgovini.\nPresudom CJEU od 3. decembra 2020. godine, CJEU je istakao pre svega da usluga koju nudi Star Taxi App odgovara definiciji „usluge informacionog društva“ iz Direktive o e-trgovini, jer je predviđena za naknadu, na daljinu, eletronskim putem i na individualni zahtev primaoca usluge. S tim u vezi, nebitno je da li se takva usluga pruža besplatno osobi koja želi prevoz po gradu, s obzirom da dolazi do zaključivanja ugovora između Star Taxi App kao pružaoca usluge i svakog ovlašćenog vozača taksija, i to ugovora o pružanju usluga i plaćanja mesečne pretplate od strane vozača taksija. Shodno tome, CJEU je uzeo u obzir svoju prethodnu praksu, i to poznate Airbnb Ireland i Asociación Profesional Elite Taxi slučajeve, i u skladu sa njima utvrdio da usluga ne mora potpasti pod koncept „usluge informacionog društva“, čak i ako poseduje karakteristike sadržane u definiciji – što je pogotovo slučaj ukoliko je usluga posredovanja sastavni deo sveukupne usluge čija je osnovna komponenta usluga koja spada pod drugu pravnu klasifikaciju, a ne pod „uslugu informacionog društva“. Jedno od prvih pitanja koje je CJEU ispitivao bilo je upravo pitanje usklađenosti Odluke sa pravnim tekovinama EU, tj. pitanje da li Odluka predstavlja „tehnički propis“ u skladu sa Direktivom o informacijama 2015/1535/EU.\nPrema Direktivi o informacijama, države članice moraju odmah obavestiti Komisiju o svakom nacrtu „tehničkog propisa“. Nacionalno zakonodavstvo koje uređuje uslugu informacionog društva klasifikuje se kao „tehnički propis“ ako je posebno usmereno na usluge informacionog društva i ako je obavezno za pružanje ili upotrebu predmetne usluge u državi članici ili velikom delu države članice. Uzimajući u obzir da u Odluci nisu ni pomenute usluge informacionog društva, već su pokrivene razne „dispečerske“ usluge bez daljeg preciziranja o tome da li se radi o uslugama koje se pružaju telefonom ili korišćenjem aplikacije, CJEU je rekao da ne predstavlja „tehnički propis“. Dakle, obaveza obaveštavanja nije postojala. Stav CJEU je da Direktiva o e-trgovini zabranjuje državama članicama da dozvole pristup ili pružanje usluga informacionog društva koje podležu šemi prethodnog odobrenja ili bilo kojoj drugoj obavezi za istim efektom.\nS ovim u vezi, CJEU je tvrdio da je sud koji je uputio zahtev, u ovom slučaju Regionalni sud, trebalo da utvrdi da li postoje nužni razlozi u vezi sa javnim interesom koji opravdavaju šemu ovlašćenja za „dispečerske“ usluge.\nS druge strane, CJEU je dodao da se šema, u kojoj je izdavanje odobrenja podložno zahtevima koji tehnološki nisu prilagođeni određenoj usluzi, ne može smatrati šemom odobrenja koja je opravdana nužnim razlogom u vezi sa javnim interesom.\nCJEU je konačno došao do sledećih zaključaka:\nUsluga koja se sastoji od direktnog kontakta između vozača taksija i korisnika uz pomoć aplikacije, predstavlja „uslugu informacionog društva“ kada ta usluga nije neraskidivo povezana sa uslugom taksi prevoza, tako da ne predstavlja sastavni deo usluge taksi prevoza;\nNacionalno zakonodavstvo koje predviđa pružanje usluge informacionog društva uz prethodno odobrenje, koje obuhvata ostale pružaoce usluge rezervacije taksi vozila, ne prestavlja „tehnički propis“ prema Direktivi o informacijama;\nDirektiva o e-trgovini ne sprečava primenu šeme ovlašćenja koja se prethodno primenjivala na pružaoce ekonomski sličnih usluga koje ne prestavljaju usluge informacionog društva na pružaoca usluge informacionog društva; i\nDirektiva o uslugama sprečava primenu šeme ovlašćenja, osim ako nije u skladu sa kriterijumima utvrđenim u Direktivi, o čemu će odlučivati sud koji upućuje predmet.\nZašto je ova tema bitna za nas u Srbiji?\nAplikacija vrlo slična Star Taxi App, postoji i u Srbiji, a to je Yandex Go, nekada poznat kao Yandex Taxi. Nakon što su ažurirali početnu verziju aplikacije 2018. godine i poboljšali celokupno iskustvo sa korišćenjem iste, rukovodstvo Yandex Taxi-ja je formiralo Yandex Go u leto 2020. godine sa ciljem da proširi i dalje poboljša svoje usluge u budućnosti. Međutim, kada smo započeli celu priču oko Star Taxi App i aktuelnog slučaja, verovatno je većini prvo palo napamet poređenje sa Car:Go aplikacijom, ali sačekaćemo i videti koliki će uticaj ova aplikacija imati na tržištu, a u međuvremenu ćemo vam obaveštavati o najnovijim temama iz ove oblasti!\nGecić Law objavljuje nova unapređenja\nNovi Zakon o elektronskom fakturisanju – koje novine možemo da očekujemo?\nObavezna vakcinacija dece ne krši Evropsku konvenciju o ljudskim pravima, kaže ESLJP\nAžurirane Smernice za ocenu koncentracija britanskog CMA\nEU Digitalna Saga se nastavlja – Uredba o digitalnim uslugama: usluga potrošačima, ali medveđa usluga kompanijama?\nAdvokatska kancelarija Gecić Law (75) Pravo konkurencije (41) Evropska komisija (24) Pravo konkurencije Srbija (24) Koncentracije (24) Komisija za zaštitu konkurencije (17) Srbija (17) Evropsko pravo (16) Konkurencija (16) Korporativno pravo Srbija (13) Poslovanje u Srbiji (8) Investitori (7) Državna pomoć (7) Zaštita podataka o ličnosti (6) Investiranje Srbija (6) Državna pomoć Srbija (5) Nenajavljeni uviđaj (5) Energy Community (5) Energetska zajednica (5) Obaveštenje (4) IT (4) Pravni fakultet Univerziteta u Beogradu (4) Taboroši Stipendija (3) Zakon o zastiti konkurencije (3) Intelektualna svojina (3) Programer (3) Autorska prava (3) Evropska unija (3) Fiksiranje cena (2) Svetislav Taboroši (2) Stipendija (2) Lufthansa (2) Evropski parlament (2) airberlin (2) Karteli (2) TFEU @sr (2) Ugovor o funkcionisanju Evropske unije (2) Avijacija (2) fakture (1) usklađenost poslovanja (1) platne usluge (1) ograničena odgovornost (1) kompanijsko pravo (1) manjinski članovi (1) Privredna komora Srbije (1) Advokatska Komora Srbije (1) Internet mreža (1) Besplatna autorska prava (1) Direktiva (1) Advokatska kancelarija Colić (1)


Da li znate da je moguće da registrujete firmu onlajn? - Svrljig Biz\nDa li znate da je moguće da registrujete firmu onlajn?\nNajveći broj poslovnih subjekata (preduzetnik i društvo sa ograničenom odgovornošću) u Srbiji se može registrovati elektronski. Ukoliko se odlučite na elektronsku registraciju, potreban vam je kvalifikovani elektronski sertifikat za digitalni potpis. Ostali oblici poslovanja registruju se još uvek u papirnoj proceduri. Ustanove koje se registruju u sudovima se registruju isključivo u papirnoj proceduri.\nŠta je to potpis kvalifikovanim elektronskim sertifikatom (kvalifikovani elektronski potpis), čemu služi i kako da ga pribavite?\nKoje mere je potrebno da preduzmete kao vlasnik firme radi bezbednosti i zdravlja na radu?\nKoliko može da traje rad na određeno vreme i koji su oblici rada van radnog odnosa?


Najava italijana – Investiranje u privredu Kruševca | Kruševac Info\nPekorari, čija je firma “Facma” već potpisala pismo o namerama sa kruševačkom industrijom mašina i komponenti “14.oktobar” o proizvodnji ili montaži hidrostatičkih traktora različitih dimenzija, kazao je Tanjugu da im je poznat kvalitet radne snage u Srbiji, a činjenica da se može izvoziti u Rusiju sa određenim olakšicama je veoma značajna.\n– U ovom trenutku teško je proizvoditi u Italiji sa ciljem da se izvozi u EU, zato je jedan od naših zadataka da u Evropi pronađemo državu u kojoj je moguće organizovati proizvodnju – kazao je Pekorari čije firme izvoze u 50 zemalja sveta.\nOn je dodao da, između ostalog, sa „14.oktobrom“ želi da napravi zajedničko preduzeće koje bi po tehnologiji italijanske kompanije „Facma“ proizvodilo traktore, male traktore i motokultivatore.\nPredsednik kompanije „Mira Italia“ Danijelo Banjoli, čija je firma takođe potpisala sporazum sa „14.oktobrom“, rekao je Tanjugu da veruje u tržište Srbije i da je interes i namera te firme da se organizuje proizvodnja sa kruševačkim preduzećem.\n– Naš pristup poslu je da proizvodimo u zemljama koje su potencijalna tržišta, a verujem da Srbija i zemlje u okruženju to jesu – istakao je Banjoli.\nOsim kompanija „Facma“, SAI, „Mira Italia“ i „Euromat“, za ulaganje u Kruševac zaintresovana je i još jedna italijanska firma koja se bavi proizvodnjom hladnjača.\nKako je Tanjugu rekao gradonačelnik Kruševca Bratislav Gašić, investicija u prvih šest meseci iznosila bi million evra i to bi bila prva inicijalna ulaganja.\n– Sve te firme imaće apsolutnu podršku lokalne samouprave, dozvole se neće čekati kao pre godinu dana, vise od 365 dana, a na raspolaganju će im 24 časa biti Kancelarija za lokalni ekonomski razvoj – rekao je Gašić.\n« Sastanak omladinaca kruševačkih političkih partija\nPotpisan sporazum o saradnji IMK „14. oktobar“ i nemačke firme „HBSG GMBH“ »


Saša Radulović u SAD za porez duguje milion dolara, DJB negira\nBeta\t 5. avgusta 2016. 13:40\nSaša Radulović, lider Pokreta “Dosta je bilo” i poslanik u Skupštini Srbije, u SAD duguje više od milion dolara za porez, objavio je danas nemački Dojče vele (DW).\nSaša Radulović je, medjutim, to negirao i u dopisu Pokreta Dosta je bilo dostavljenom agenciji Beta navodi se da Radulović “ne duguje ni jedan dolar američkoj državi i poreznicima, kao što ne duguje ni jednoj drugoj poreskoj službi na svetu”.\nNa izvodu američke poreske službe overenom 20. jula ove godine, kako prenosi DW, navedeno je da dug Radulovića, s nekadašnjom adresom u Aveniji Drejk u gradiću Barlingejmu u Kaliforniji, za porez za 2000. godinu iznosi nešto više od 30.000 dolara, dok je dug za 2002. veći od milion dolara, odnosno u zbiru poreski dug je 1.069.670 dolara i 25 centi.\nTim povodom, pokret Dosta je bilo naveo je da se Dojče vele pozvao na faksimil nekog dokumenta za koji Pokret, čiji je Radulović predsednik, veruje da je ili greška ili nameran falsifikat.\n“Radimo na tome da u poreskoj službi SAD ovo razjasnimo. Obavestićemo javnost o tome”, navodi se u dopisu tog pokreta.\nIstaknuto je da se Radulović vratio iz SAD u Kanadu krajem 2001. godine, a na dokumentu na koji se poziva Dojče vele, stoji da je porez od preko milion dolara razrezan 2003. godine za prihod ostvaren 2002. godine, a da ja godinu dana kasnije 2004. godine razrezan i porez od preko 30.000 dolara.\n“Ovo je samo po sebi nelogično, jer da bi porez bio razrezan u SAD, neophodan uslov je da se ostvari prihod u SAD i to u visini od 2,5 miliona dolara. Saša Radulović na žalost nije ostvario ni približno toliki prihod u 2002. godini, niti u bilo kojoj drugoj godini, nije državljanin SAD i nije poreski obveznik SAD, niti je živeo ili boravio u SAD posle 2001. godine. Dok je živeo i radio u Americi, jedini prihodi su mu bili zarada u firmi u kojoj je bio zaposlen i za sve te prihode su uredno podnošene poreske prijave i plaćen porez”, navedeno je u odgovoru pokreta na čijem je čelu Radulović.\nPo navodima DW, zbog neplaćenog poreza je američki IRS (Agencija zadužena za prikupljanje federalnog poreza) 14. jula 2005. obznanio založno pravo u korist SAD “na svu imovinu ili prava na imovinu poreskog obveznika u iznosu ovog poreza i dodatnih kazni, kamata i troškova koji mogu nastati”.\nIstaknuto je da Radulović duguje porez na prihod, ali nisu javni podaci o tome kako je on taj prihod stekao.\nPo navodima DW, Radulović je u godinama kad je nastao poreski dug bio prvi čovek softverske kompanije True Spectra koja je razvila u to vreme napredni softver za čuvanje i sortiranje fotografija na serveru.\nKako je navedeno, Radulović i supruga su 2002. godine prodali kuću u Aveniji Drejk u Barlingejmu koju su kupili godinu i po ranije.\n“Kuća je koštala 1.575.000 dolara, zbog čega je od Bank of America uzet kredit od milion dolara, odmah delimično refinansiran pozajmicom od 550.000 dolara koju je Raduloviću dala sopstvena firma True Spectra. Radulovići su kuću očigledno u potpunosti otplatili, pošto su i banka i firma koji su im pozajmili novac skinuli hipoteku sa te nekretnine, a kuća je prodata za 1.627.000 dolara”, piše DW.


Vučić: Imam noćne more zbog ekonomije – Nadlanu.com\nObjavljeno 22. maja 2013. / 11:49:06\n“Imam noćne more zbog stanja srpske ekonomije. Međunarodni monetarni fond je ovde pre dva dana rekao da moramo da zamrznemo plate u javnom sektoru i dramatično smanjimo rashode, a ne smemo da dižemo poreze, jer bi to dodatno umrtvilo privredne aktivnosti”, objasnio je Vučić.\n“Da li će odgovor biti: nećemo ništa da zamrzvamo, da smanjujemo potrošnju, smanjujemo administraciju, jer to narod obožava da čuje?”, pita se Vučić i najavljuje razgovore sa premijerom Ivicom Dačićem, čija se partija protivi preporukama MMF-a.\nPrema njegovim rečima, o tome se mora razgovarati – “da vidimo kako da izlečimo srpsku ekonomiju, pa makar i izgubili naredne izbore”.\nVučić najveću opasnost za srpsku ekonomiju vidi među onim ljudima čija se “poslovna genijalnost svodila da preko političara uzimaju kredite kojim bi otplaćivali prethodne kredite”.\n“Njihov moto je glasio – kada pozajmiš dva miliona onda je to tvoj problem, a kada pozajmiš preko 20 miliona onda je to državni problem”, ukazao je Vučić.\nPrvi potpredsednik Vlade, ipak, ne veruje da će hapšenja čelnih ljudi “Galenike” dovesti do turbulencija u Vladi.\n“Mi radimo svoj posao i biće još iznenađenja u narednom periodu”, rekao je Vučić i dodao da će biti “veoma nezadovoljan” ako uskoro ne bude uhapšen Darko Šarić.\n“Bio sam pomalo naivan kada sam pomislio da niko ne želi da zaštiti gospodina Šarića, ali sam pogrešio. Ali kažem da su naivni i oni koji misle da će država Srbija mirno sedeti i čekati”, istakao je Vučić.\nPovodom sukoba sa pojedinim vladikama, Vučić je objasnio da Srpsku pravoslavnu crkvu ne vidi kao glavnu opoziciju vlasti, jer istupi nekog vladike ne znače stav cele crkve.\n“U toj crkvi su i vladika Teodosije i vladika Jovan, obojica sa Kosova, koji podržavaju politiku Vlade prema Kosovu”, naglasio je Vučić.\nJedan od dokaza za to je, prema njegovorm mišljenju, i mali broj građana koji su bili na mitingu u Beogradu.\n“Na tom mitingu je bilo 3.130 ljudi, iako je pripreman dugo, a mi smo za jedan dan skupili 16.000 ljudi u Novom Sadu”, podsetio je Vučić.\nOsvrćući se na medijske vesti o korupciji i kriminalu u SPC, Vučić je ponovio da u borbi protiv korupcije niko neće biti zaštićen.\n“Koliko znam, uhapšen je blagajnik Sinoda koji je radio neke malverzacije, otvarao pekare… Samo bih mogao da ponovim da nema tabua u toj borbi i da niko nije zaštićen”, zaključio je Vučić.\n(Izvor: Tanjug, RTS)


Opšta edukacija o značaju zaštite životne sredine - Ekologija e-magazin : Ekologija e-magazin\nŽeljko Stanković — 4. June 2013.\nEdukacija o značaju zaštite životne sredine i prevenciji požara biće sprovedena povodom Medjunarodnog dana zaštite životne sredine 5. juna, saopšteno je danas iz Ministarstva omladine i sporta.\nU saopštenju se navodi da se akciji do sada odazvalo preko 50 opština i gradova i da će biti izvedene i pokazne vežbe gašenja požara.\n“Najlakše je zapaliti šumu, baciti smeće, ostaviti nered iza sebe, ali je mnogo lepše biti odgovoran i brinuti o prirodi u kojoj živimo,” navodi se u pisanoj izjavi državnog sekretara u Ministarstvu omladine i sporta Nenada Borovčanina.\nOn je naveo da je prošle godine u Srbiji izgorelo onoliko šume koliko je u proteklih deset godina pošumljeno i istakao da je bacanje smeća, otpada i nebriga prema prirodi, pitanje vaspitanja i kulture ponašanja, a ne samo pitanje brige o prirodi.\nU Beogradu će akcija će biti organizovana u Košutnjaku pored Hajdučke česme sa početkom u 10.30 časova.\nAkciju pored Ministarstva omaldine i sporta, organizuju i Sektor za vanredne situacije MUP-a i JP “Srbijašume”.\nTags: požarzaštita životne sredine\nNext post Danas se obeležava Dan zaštite životne sredine\nPrevious post Pobednici konkursa „Moja zelena škola“ posetili Gornje Podunavlje


U poslednjih pet godina samo devetnaestoro dece primljeno je u urgentni centar sa simptomima koji podsećaju na Kavasaki sindrom, dok se u poslednja dva meseca broj prijema dece sa takvim simptomima povećao čak 30 puta.\nBolest živih statua\nTestiranje je pokazalo i da 80 odsto dece sa navedenim simptomima koja su primljena u bolnicu ove godine imaju antitela na korona virus, dok je 60 odsto njih imalo ozbiljnije komplikacije, kao što su problemi sa srcem.\nPrvi slučajevi ovih retkih zapaljenskih bolesti kod dece zabeleženi su u Velikoj Britaniji, Italiji i Španiji. Simptomi podsećaju na Kavasaki sindrom, oboljenje koje uzrokuje zapaljenje zidova krvnih sudova i najčešće pogađa decu do pet godina. Nije poznato šta izaziva bolest, ali stručnjaci pretpostavljaju da je reč o prejakoj reakciji imunološkog sistema na infekciju.\nNovi poremećaj, nazvan “pedijatrijski multisistemski zapaljenski sindrom možda povezan s kovidom-19” može da napadne više organa, ugrozi rad srca i oslabi srčane arterije.\n- Primetili smo da je u vreme epidemije SARS-CoV-2 u našem regionu porastao broj dece primljene u bolnice sa zapaljenskim sindromom nalik na Kavasaki sindrom – izjavio je koautor studije dr Lucio Verdoni, pedijatrijski reumatolog u Bolnici “Papa Jovan XXIII” u Bergamu.\n- Iako su komplikacije veoma retke, naša studija pruža dodatne dokaze o tome kako virus utiče na decu. Roditelji bi trebalo da poštuju lekarske savete i potraže pomoć stručnjaka čim primete da je detetu loše. Većina deca se potpuno oporavi ako dobiju odgovarajući bolničku negu.\nU okviru studije, koja je objavljena u časopisu “The Lancet”, naučnici su posmatrali 29 dece primljene na pedijatrijsko odeljenje zbog simptoma Kavasaki sindroma od prvog januara 2015. do 20. aprila 2020. Pre početka pandemije korona virusa, imali su otprilike jedan slučaj Kavasaki sindroma na svaka tri meseca. Oni kažu da zabeležen porast sa 19 dece tokom pet godina (2015 - 2019) na desetoro dece tokom samo dva meseca (februar 2020 – april 2020) nije bio uzokovan porastom broja prijema.\nOsim toga, deca koja su primljena u bolnicu sa simptomima posle 18. februara uglavnom su starija od dece iz prethodnog petogodišnjeg perioda (u proseku sedam i po godina, naspram tri godine, koliko su u proseku bila stara u prethodnih pet godina). Zatim, imala su teže simptome, kao što su komplikacije u srčanom radu u 60 odsto slučajeva, te simptomi toksičnog šok sindroma u 50 odsto slučajeva.\nPacijenti su i pre, i posle epidemije lečeni imunoglobulinom, ali je čak 80 odsto dece tokom epidemije moralo da dobija i steroide, dok je pre pandemije moralo da ih uzima samo 16 odsto obolele dece.\nŠto je najvažnije, od tih deset odsto, osam odsto je pozitivno na antitela kovida-19.\nAutori istraživanja smatraju da je to dokaz da postoji veza između virusa I zapaljenskog sindroma, te da ga treba svrstati u kategoriju “bolesti sličnih Kavasaki sindromu”.\n- Naša studija nudi prvi jasan dokaz o postojanju veze između infekcije virusom SARS-CoV-2 i ove zapaljenske bolesti I nadamo se da će to pomoći lekarima širom svete u nastojanju da se izbore sa ovim nepoznatim virusom – izjavio je rukovodilac studije dr Lorenco D’Antiga, pedijatar iz bolnice “Papa Jovan”.\nJedna londonska bolnica je prošlog meseca primila 20 dece sa istim simptomima - visoka temperatura oko 40 stepeni, dijareja, bolovi u stomaku i glavobolja. Jedan 14-godišnji dečak iz grupe zaražene dece preminuo je od ovog oboljenja u dečijoj bolnici u Londonu prošlog meseca, a slični slučajevi prijavljeni su i u drugim evropskim zemljama.\nDeca sa sličnim simptomima javljala su se bolnicama u Njujorku i drugim delovima SAD. Radnici u zdravstvu američke savezne države Njujork istražuju oko 100 slučajeva ove retke i opasne upalne bolesti.


NEDIMOVIĆ: Porodična firma u Topoli pravi simbol pobede kad su u pitanju IPARD programi subvencionisanja\nOVO JE SONJA IZ LONDONA KOJA TVRDI DA JE DAČIĆEVA ĆERKA Poslala mu i ove 6 216\t603\nISTRAGA: Palma saslušan zbog optužbi za podvođenje devojčica i žena! Tražio 87\t363\nMinistar poloprivrede, posetio novoizgrađenu hladanjaču\nMihajlo Pavlović\t 27.02.2021. 16:43h\nPorodična firma Teraoptima u Topoli koji poseduju plantaže jabuka I hladanjaču iz Topole simbol pobede kad su u pitanju IPARD programi u Srbiji, poručio je ministar poljoprivrede Branislav Nedinović koji je posetio ovo firmu.\nInače u ovu savremenu hladnjaču uloženo preko 200 miliona dinara, šansa za još veći izvoz jabuka na svetsko tržište. I dok većina srpskih poljoprivrednika i dalje "zazire" od IPARAD fondova, izbegavajući da konkuriše misleći da su adminsitrativna procedura i uslovi koje moraju da ispune isuviše komolikovni, proizvođači voća iz Topole na svom ličnom primeru dokazali su koliko taj vid subvencija može da bude koristan. Porodica Jokić zahvaljujući dobijenim sredstvima u selu Krćevac kod Topole sagradila je savremnu hladnjaču koja se prostire na 4.000 kvadrata i ima kapacitet od 2.500 tina u kojoj se skladište jabuke visokog viskog kvaliteta.\nOva porodična kompanija nastala je 2013. godine, a sada osam godina kasnije lokalni je lider čije se voćnjaci prostoru na 104 hektara, od čega je 60 pod savremenim zasadima jabuka.\n"Izvozimo na tržište Malezije, Indije, Ujedinjenih Arapskih emirata. Vrlo su zahtevni, ali kroz konstantna ulaganja u proizvodnju pokušavamo da ispunimo stroge uslove kad su u pitanju kvalitet i pakovanje. Sorte koje se nalaze u našim voćnjacima su gala, fudži, crveni delišez. Osim u Topoli, zasadi se nalaze i u blizini Soko Banjea u planu je i proširavnje zasada", naglašava Jokić.\nNovoizgrađenu hladnjaču u Topoli obišao je i ministar poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede, Branislav nedimović, naglašavajući da je ova kompanija pravi simbol pobede kad su u pitanju IPARD programi subvencionisanja.\n"Ovo je jedan od pet ovakvih projekata koji će biti realizovani, povraćaj je bio oko 50 odsto. Nije lako, ali je moguće uspeti i to naročito u mestu koje je bogom dano za bavljenje voćarstvom, kao što je Topola gde imate preko 3.000 hektara pod rauličitim sortama. Ovo je dokaz i podsticaj za sve poljoprivrednike da konkurišu i pokušaju. Na teritoriji Topole radimo na sistemu za navodnjavanje, regulisana je protivgradna zaštita automatizacijom centra na Bukulji, dajemo subvencije i to su najbolji uslovi koje su poljoprivrednici ikada dobili na ovom prostoru. Na njima je samo da zasuču rukave, da se potrude i rade i da vole svoj posao, ulažu u njega i uspeh neće izostati, mi smo tu da im obezbedimo sve uslove", izjavio je ministar Nedimović.\nOn je naglasio da su ove godine u planu još veće subvenicije kad su u pitanju IPARD programi, a s će biti dostupno oko 225 miliona evra i biće podržano preko 150 projekata na teritoriji Srbije.\nISTRAGA: Palma saslušan zbog optužbi za podvođenje devojčica i žena! Tražio sam da idem na poligraf 87\t363


Iz UKC su naveli da je pacijent zadobio tešku povredu glave i grudnog koša, te da je hospitalizovan u Klinici za anesteziju i intenzivno lečenje, piše Srpskainfo.\nPrema rečima načelnika Klinike Dragana Rakanovića sve dalje prognoze su krajnje neizvesne.\nIz Policijske uprave Prijedor ranije je saopšteno da je lice čiji su inicijali V.J. iz Donjih Agića kod Novog Grada teško povređeno usled sletanja motocikla sa kolovoza i da je prevezeno u Univerzitetski klinički centar Republike Srpske u Banjaluci.\nSaobraćajna nesreća dogodila se na regionalnom putu u Donjim Agićima, a prijavljena je policiji sinoć oko 19.40.\nTeško povređen motociklista: Nesreća na regionalnom putu u Stanarima


Za srpsku vojsku – jedna zaboravljena priča - Glas Podrinja\nIzložba fotografija u Narodnom muzeju\nFotografije koje su prikazane na izložbi „Za srpsku vojsku-jedna zaboravljena priča“ u Narodnom muzeju sastavni su deo reprint izdanja originalnog vojnog dokumenta "Za srpsku vojsku", koji je objavljen 1917. godine od strane Specijalne kancelarije Ministarstva kraljevske mornarice Italije. Ovo vojno svedočanstvo sa puno pažnje i posvećenosti sačuvao je mornarički oficir i lekar, autorka postavke Mila Mihajlović je priredila je na srpskom i italijanskom jeziku i obogatila sa oko sedamdeset originalnih, do sada nikad viđenih fotografija.\n- Italijanska mornarica je za samo dva meseca uspela da izvuče velik broj srpskih vojnika i civila i ta se operacija beleži kao prva humanitarna operacija u modernom smislu reči. Nikada nije prevaziđena. Civila je bilo više od vojnika i zbog toga je humanitarna- istakla je autorka izložbe, dr Mila Mihajlović.\nIzložbu su otvorili je Igor Marsenić, član Gradskog veća i direktor Italijanskog instutua za kulturu Davide Skalmani koji je tom prilikom istakao da je ovo najbolji pokazatelj saradnje i prijateljstva između Italije i Srbije.\nGrad Šabac sa svojim ustanovama kulture obeležava sto godina od završetka Velikog rata.\n- U saradnji sa našim partnerima iz Italijanskog instituta organizovali smo izložbu na kojoj po prvi put imamo priliku da vidimo fotografije epopeje kroz koju je prošla srpska vojska tokom rata i smatram da sugrađani treba da posete Narodni muzej – naveo je Igor Marsenić, član Gradskog veća.\nU Narodnom muzeju publici će izložba biti dostupna do 5. decembra.


Porez utišao „Naš glas” – Semendria\nPorez utišao „Naš glas”\n14. novembar 2015. DRUŠTVO – Izvor: Politika – Zbog poreskog duga od oko 4,5 miliona dinara, najstariji smederevski nedeljnik „Naš glas”, prvi put nakon 62 godine, nije se pojavio na kioscima ove nedelje, a najverovatnije se neće štampati ni idući broj. Zaposleni su poslati da odmore, a direktoru Goru Redžiću praktično su vezane ruke jer ne raspolaže imovinom medija, niti može da garantuje, zato što ni nakon druge neuspele privatizacije u ovoj godini niko od zaposlenih nije dobio besplatne akcije.\n– Država je od propale privatizacije pre nekoliko godina naplatila više nego što iznosi sadašnja procenjena vrednost firme, a nas su blokirali za porez. Na drugoj strani, proces podele besplatnih akcija nije ni počeo, tek treba da se donese akt, pa da vidimo ko će moći da raspolaže imovinom. Ovako, nešto imate, a u stvari nemate ništa – objašnjava za „Politiku” Goro Redžić, direktor „Našeg glasa”.\nZa pet do deset dana, kaže, očekuje neke informacije od Agencije za privatizaciju. U međuvremenu igra na dve karte: od lokalne samouprave je zatražio pozajmicu kako bi nastavili da rade, a sa dužnicima pokušava da napravi ugovore o asignaciji kako bi zaposlenima isplatio zarade. Na našu konstataciju da lokalna samouprava nema prava da finansira medije, Redžić kaže:\n– Oni nemaju zakonske obaveze, ali „Naš glas” je neka vrsta lokalnog dobra, a opština je nekada bila osnivač. Ne tražimo poklon, već pozajmicu. Gradonačelnica čini sve da nam pomogne, traži način u okviru zakona i za nekoliko dana ćemo znati na čemu smo.\nVišegodišnje privatizacione muke dovele su nedeljnik u statusni i finansijski ćorsokak. U ovoj godini propala su dva javna poziva za prodaju kapitala: najpre u avgustu, a poslednji 19. oktobra. Kupaca nije bilo. Predmet prodaje bilo je 100 odsto kapitala u vlasništvu Agencije za privatizaciju, što čini 83,17 odsto ukupnog kapitala ovog medija, dok 16,83 odsto pripada bivšim i sadašnjim radnicima. Procenjena vrednost „Našeg glasa” je blizu 272.000 evra, a početna prodajna cena bila je oko 113.000 evra, tj. 50 odsto procenjene vrednosti kapitala koji je predmet prodaje.\n„Naš glas” prvi put je prodat 2008. godine za 96 miliona dinara. Kao kupci na javnoj aukciji pojavili su se Dragoslav Savić i Vladan Biskupljanin, kao konzorcijum fizičkih lica, da bi potom odustali od kupovine. Godinu dana kasnije, za skoro tri puta nižu cenu, odnosno 35 miliona dinara, „Naš glas” je kupila firma „Zodufin”, registrovana u Beogradu, čiji je osnivač sa 100 odsto udela „Sigeks limited” sa Kipra. Ta privatizacija raskinuta je 2012. godine zbog neizmirivanja ugovornih obaveza. Iza ove propale transakcije i firme „Zodufin”, nezvanično, stoji Milan Lukić, smederevski biznismen koji predvodi grupu građana „Za bolje Smederevo” a sada je i član Gradskog veća zadužen za javna preduzeća. Lukić u to vreme nije ni krio da je „gazda” „Našeg glasa”. Međutim, i na prvoj aukciji 2008. godine, kao kupci su se pojavili Lukićev kum Vladan Biskupljanin i njegov tadašnji blizak saradnik Dragoslav Savić, koji su u finalu odustali od kupovine.\n„Naš glas” poseduje više od 350 kvadrata poslovnog prostora, lokal i poslovnu zgradu, u „srcu” Smedereva. Prvi broj pod tim imenom objavljen je u martu 1953. godine i do ove nedelje izlazio je u kontinuitetu.\n« Microsoft Windows 10 karavan stiže u\nIma nade za “Naš glas” »


Majer upozorava: „Niko više nije bezbedan od hakerskih napada“ – Plus Radio\nHome / Hi-Tech / Majer upozorava: „Niko više nije bezbedan od hakerskih napada“\nMajer upozorava: „Niko više nije bezbedan od hakerskih napada“\nBy Plus Radio on 12/11/2017 Vrijeme: 11:12\nBivša direktorka Yahooa Marisa Majer progovorila je o velikom hakerskom napadu na kompaniju i upozorila da danas ni najveće kompanije s najboljom zaštitom nisu bezbedne od hakerskih napada.\nMarisa Majer ove nedelje se pojavila pred senatskim odborom za trgovinu kako bi komentarisala hakerske napade na svoju bivšu kompaniju kojima su ugroženi svi korisnici Yahooa, odnosno više od 3 milijarde korisničkih naloga.\nS obzirom na to da se ovaj napad dogodio dok je Majer bila izvršna direktorka kompanije, iskoristila je ovu priliku za izvinjenje svim korisnicima zbog hakerskih napada za koje je optužila ruske agente.\nMajer je napomenula da se Yahoo godinama uspešno branio od brojnih napada – i privatnih i onih koji su sponzorisani od raznih država, ali da pre četiri godine kompanija nije uspela da se odbrani od napada ruskih agenata koji su probili zaštitu i dokopali se korisničkih podataka.\nMajer je dodala da joj ni danas nije jasno na koji način je došlo do probijanja zaštite i upozorila da danas više niko nije bezbedan od ovakvih napada jer hakeri postaju sve sposobniji i moćniji, pa su sve kompanije, uključujući i najveće, s najboljom zaštitom, ugrožene od sličnih napada.\nYahoo je odmah nakon probijanja zaštite preduzeo sve mere za zaštitu korisničkih naloga, poboljšao zaštitu i kontaktirao policiju.\nZanimljivo je da Yahoo nije odmah saopštio da kako su ugroženi svi korisnički nalozi, već je prvobitno javio da su se hakeri domogli podataka samo određenog dela korisnika. Ipak, Verizon, koji je kupio Yahoo, prošlog meseca otkrio je pravu istinu o broju ugroženih naloga i o najvećoj krađi korisničkih podataka do sada.\n← Previous Story Instagram testira praćenje hashtagova umesto ljudi?\nNext Story → Kako vratiti stari izgled ekrana na iPhone-u X?


Vučić ćuti, a cena mu pada\nBlic - 14.09.2008\nNajtraženiji političar u Srbiji trenutno je Aleksandar Vučić, još zvanični generalni sekretar Srpske radikalne stranke. Obe strane sada već podeljenih radikala tvrde da je Vučić na njihovoj strani, a istovremeno od glavnog aktera ni traga.\nNikolić: Vučić podneo ostavku\nBeograd -- Tomislav Nikolić izjavio je da je generalni sekretar SRS-a Aleksandar Vučić danas podneo ostavku na sve funkcije u stranci. "Očekujem da ćemo zajedno formirati novu stranku", rekao je Tomislav Nikolić, šef poslaničke grupe "Napred Srbijo" u Skupštini, u “Utisku nedelje” na TV B92.\nTomislav Nikolić i Vojislav Šešelj poput jednojajčanih političkih blizanaca - kad jednog svrbi, drugi se češe - odlučili su da se raziđu. Usitnjavanje radikala ne podrazumeva da će biti usitnjene i prepreke za vladajuću koaliciju.\nVučić uz Nikolića, Šarović gen-sek?\nBeograd -- "Danas" piše da je Aleksandar Vučić uz Tomislava Nikolića, a da je Nemanja Šarović već imenovan za generalnog sekretara SRS. Generalni sekretar Srpske radikalne stranke Aleksandar Vučić trebalo bi da se izjasni o pristupanju budućoj stranci Tomislava Nikolića, piše beogradski "Danas" ...\nOd Vučića ni traga ni glasa\nOčiju punih suza Tomislav Nikolić, donedavni zamenik predsednika Srpske radikalne stranke, napustio je zemunski Magistrat, iz koga je 18 proteklih godina učestvovao u vođenju ove partije i okružen sa desetak pristalica najavio da će sledeće nedelje osnovati svoju stranku.\nNikolić nije više u SRS-u\nBeograd, Valjevo, Novi Sad -- Tomislav Nikolić izjavio da je napustio SRS i da će osnovati svoju partiju. SRS saopštila da je Nikolić i 17 poslanika isključeno. Nikolić je napustio sednicu Centralne otadžbinske uprave SRS-a posle ćega je novinarima rekao da očekuje da će mu se pridružiti mnogi iz ...\n"Nova stranka bez pojma 'radikal'"\nBeograd -- Tomislav Nikolić rekao da se sa Aleksandrom Vučićem dogovorio da nova stranka neće imati reč "radikal" u imenu, piše Politika. "Nadam se da ćemo iduće nedelje Aleksandar Vučić i ja, zajedno, održati konferenciju za novinare na kojoj ćemo saopštiti ime naše stranke, predstaviti njen ...\nZbog Nikolića i Šešelja sevaju i pesnice\nRascep Srpske radikalne stranke i opredeljivanje članstva za Voju ili za Tomu pretvara se u fizičke sukobe po lokalnim odborima. U niškoj opštini Pantelej pristalice Vojislava Šešelja pokušale su preksinoć tučom i maltretiranjem pristalica Tomislava Nikolića da spreče održavanje opštinskog odbora.\nRadikalski raskol kao ohrabrujući signal\nUprkos sve učestalijim glasovima poslednjih meseci o ozbiljnim političkim previranjima, pa i sukobima unutar SRS, ostavka njenog „prvog čoveka u zemlji“ i šefa poslaničkog kluba T. Nikolića predstavlja veliko iznenađenje. Taj događaj će nesumnjivo proizvesti krupne političke posledice u radikalskom ...\nBeograd, Novi Sad, Novi Pazar, Užice, Niš -- U opštinskim odborima Srpske radikalne stranke nastavljeno je izjašnjavanje o tome da li su uz Vojislava Šešelja ili uz Tomislava Nikolića Funkcioner Srpske radikalne stranke Dragan Todorović rekao je danas da je od 186 lokalnih odbora te stranke više od ...\nNikolić pravi svoju stranku\nPredsednik novoformirane poslaničke grupe „Napred Srbijo“ Tomislav Nikolić izjavio je juče za „Blic“ da će najverovatnije formirati sopstvenu stranku. On je rekao da ne veruje da će pridobiti većinu članova Centralne otadžbinske uprave na sutrašnjoj sednici, jer su, kako kaže, mnogi poslanici ...\nKriza u SRS: Čekajući Vučića\nBeograd, Kosovska Mitrovica -- Organi SRS pokrenuli disciplinski postupak protiv članova "Napred, Srbijo", Nikolić očekuje da ga isključe, Vučić još rezervisan. Potpredsednik SRS-a Dragan Todorović kao razloge za pokretanje disciplinskog postupka protiv članova koji su oformili poslaničku grupu ...\nVučić će morati da bira između Radete i mene\nBivši zamenik predsednika SRS Tomislav Nikolić juče je pozvao generalnog sekretara ove stranke Aleksandra Vučića da se opredeli ili za njega ili za Dragana Todorovića i Vjericu Radetu. „Ja znam da on sa njima ne može, ali neka odluči sam, dovoljno je pametan i mudar.\nSRS: Izdajnici, isključenja i tuča\nBeograd -- Kolegijum SRS-a najavio da će Centralna otadžbinska uprava odlučiti o statusu Tomislava Nikolića i njemu odanih poslanika. Predsednički kolegijum SRS doneo odluku da se na Centralnoj otadžbinskoj upravi pokrene disciplinski postupak protiv Tomislava Nikolića i ostalih članova uprave koji ...\nMićunović: Iznenađen sam\nBeograd -- Dragoljub Mićunović izjavio je da nije iznenađen razlazom u Srpskoj radikalnoj stranci, ali da jeste odlaskom Tomislava Nikolića. Predsednik Političkog saveta Demokratske stranke je za "Večernje novosti" rekao da postojeće "dvovlašće" - Vojislav Šešelj i Tomislav Nikolić, nije moglo dugo ...\nNikolić prvo osvaja poslanike, pa stranku\n- Srpska radikalna stranka kakva je bila, više ne postoji - izjavio je Tomislav Nikolić, nekadašnji zamenik predsednika SRS, koji je juče formirao novi poslanički klub u republičkom parlamentu koji čini 11 poslanika. Formiranjem kluba „Napred Srbijo“, Nikolić je otvoreno započeo borbu za prevlast u ...\nMićunović: Očekivao sam ostavku Šešelja\nPredsednik Političkog saveta Demokratske stranke Dragoljub Mićunović izjavio je da nije iznenađen događajima u Srpskoj radikalnoj stranci, jer "dvovlašće" Vojislava Šešelja i Tomislava Nikolića nije moglo dugo da traje. Očekivao sam da Šešelj podnese ostavku, budući da je sprečen pet godina da ...\nNikolić oformio poslanički klub\nBeograd -- Bivši šef poslanika radikala Tomislav Nikolić oformio je svoj poslanički klub u Skupštini Srbije pod imenom "Napred, Srbijo". Tomislav Nikolić kaže da taj klub, za sada, čini 11 poslanika Srpske radikalne stranke. Nikolić je novinarima u Skupštini Srbije rekao da je tih 11 poslanika ...\nSamo Vučić može da spase Nikolića\nBlic - 08.09.2008\nUkoliko Tomislav Nikolić podrži sporazum sa EU prilikom glasanja u Skupštini Srbije, ostaće bez poslaničkog mandata, saznaje „Blic“ od sagovornika bliskog vrhu SRS. - Naime, ukoliko Nikolić bude nameravao da kao poslanik podrži sporazum o stabilizaciji i pridruživanju, vrh stranke će odlučiti da mu ...\nOvonedeljni utisak formirao se kao lavina. Jeste malo besmisleno pominjati sneg na ovih neprirodnih 37 stepeni u hladu, ali teško je naći bolje poređenje za onaj splet događaja i odluka koji su opredelili Tomislava Nikolića, vođu radikala u otadžbini, da podnese ostavku.


Gotovo istovremeno svoje predloge predstavili su SSP, DS i PSG s jedne strane i "Ne davimo Beograd" i Zajedno za Srbiju s druge strane. Tekstovi su prilično slični, predlažu nenapadanje tokom kampanje, zajedničko kontrolisanje izbornog procesa, jednog kandidata na predsedničkim izborima, više kolona za parlamentarne izbore, ali su se mimoišli oko strategije za Beograd. Blok oko Dragana Đilasa predlaže jednu listu za prestonicu, a ekipa oko "Ne davimo Beograd" odvojene nastupe i stvaranje postizborne koalicije, kao i da gradonačelnika da ona lista koja dobije najviše glasova.\nNebojša Zelenović, predsednik ZzS, objasnio je da je u pitanju "slovenački model" koji je već primenjen u ovoj zemlji - da ona politička platforma koja osvoji najviše glasova posle izbora daje kandidata za premijera ili gradonačelnika.\n- Vidimo da građani žele da glasaju za konkretna rešenja, a grupacija zeleno-levih organizacija, kojoj pripadamo, upravo na tome bazira rad. LJudi su nam jasno rekli da žele nova lica i politike - rekao je Zelenović, koji se ne slaže da za Beograd bude jedna lista.\nPredsedik SDS Boris Tadić rekao je da je "apsolutno neshvatljivo zašto se opozicioni blokovi poslednjih dana utrkuju u medijskom predstavljanju predloga saradnje unutar opozicije, tim pre što su te stranke i njihovi lideri uvek imali primedbu na slične predloge u prošlosti".\nBojan Klačar, iz CeSID, kaže da platformama nismo dobili ništa novo, osim da je sada mala šansa da će bojkota biti:\n- Platforme su slične, ono što izaziva najveću pažnju je polemika oko nastupa na beogradskim izborima. Za opoziciju je najbolje da u ovom momentu uradi sva istraživanja, proceni šta je najbolja odluka i da se ne svađaju i ne polemišu javno.\nPrema njegovim rečima, veliki fokus se stavlja na beogradske izbore:\n- Ne želeći da umanjujem njihov značaj, ipak se održavaju i predsednički i parlamentarni koji će opredeliti politički život, pa oni u slučaju da sve karte bace na prestonicu za opoziciju mogu biti kolateralna šteta. Ipak će to biti nacionalna kampanja, kao i svaki put kada se bira predsednik.\nPOSLE polemike koju su izazvale dve platforme, iz redova opozicije u petak su se čule poruke da će nastaviti razgovore iza zatvorenih vrata. Iz Narodne stranke su poručili da je narodu potrebno da se opozicija ujedini.\nizbori 2022 opozicija u Srbiji predizborna kampanja izbori u Srbiji


Šarec sa Merkel u Berlinu\nNamačka kancelarka Angela Merkel dočekala je premijera Slovenije Marjana Šareca ispred svog sedišta u Berlinu uz vojne počasti.\nNjih dvoje su na radnom ručku, kako je saopšteno, razgovarali o bilateralnim pitanjima i pripremama za samit EU narednog četvrtka, kao i o nesprovođenju arbitražne odluke o granici između Slovenije i Hrvatske.\nSa Slovenijom imamo veoma dobre ekonomske odnose, koji će se nastaviti, rekla je Merkel na zajedničkoj konferenciji za novinare, navodeći da je trgovinska razmena između dve zemlje 12 milijardi evra, preneli su slovenački mediji.\nMerkel je istakla da je razgovarala sa Šarecom i o situaciji na zapadnom Balkanu, a kazala je i da će Nemačka pomoći Sloveniji kako bi se okončao granični spor s Hrvatskom, dodajući da su se razgovori fokusirali i na temu migracija i međunarodne situaciju uopšte.\nSlovenački premijer je istakao da mu je ovo prva bilateralna poseta u inostranstvu, a odlučio je da poseti Berlin zbog dobrih i prijateljskih odnosa, uz ocenu da "ni trgovina vredna 12 milijardi nije mačji kašalj".\nNemačka je najveći spoljnotrgovinski partner Slovenije i glavno tržište slovenačkih izvoznika,\n"Oboje mislimo da Evropu treba da gradimo na temeljima saradnje, ne samo zato što očekujete da ćete nešto dobiti, već da ćete morati i da doprinesete. Apsolutno ne želimo da budemo država koja samo traži, već želimo da Uniji i nešto damo", rekao je Šarec.\nDodao je da su on i Merkel razgovarali i o granici sa Hrvatskom.\n"Moramo braniti našu poziciju i branićemo je. Moramo da počnemo da pričamo o sprovođenju arbitražne odluke, mada smo svesni da to nije problem koji će na nivou EU biti među prioritetnim pitanjima", istakao je slovenački premijer, ukazavši da ima u vidu Bregzit.\nU saopštenju se navodi da su Markel i Šarec razmotrili i aktuelna pitanja u međunarodnim odnosima, uključujući i najavljene carinske dažbine za evropski izvoz, koje je najavio predsednik SAD Donald Trump.\nGlumac na čelu nove vlade


Organizacija društvenog aktivizma » Prvi nacionalni izveštaj o socijalnom uključivanju i smanjenju siromaštva\nPrvi nacionalni izveštaj o socijalnom uključivanju i smanjenju siromaštva\nОзнаке: inkluzija, siromaštvo\nPrvi nacionalni izveštaj o socijalnom uključivanju i smanjenju siromaštva u Republici Srbiji za period 2008–2010. godine usvojen je 17. marta 2011. godine na sednici Vlade Srbije.\nTekst Izveštaja možete preuzeti ovde: Prvi nacionalni izveštaj o socijalnom uključivanju i smanjenju siromaštva (pdf)\nPrvi nacionalni izveštaj o socijalnom uključivanju i smanjenju siromaštva u Republici Srbiji obuhvata: pregled zakonskog, strateškog i institucionalnog okvira relevantnih za procese socijalnog uključivanja i smanjenja siromaštva, analizu trenutnog stanja u relevantnim oblastima, pregled realizovanih mera, zaključke i izazove i osnovne pravce razvoja za naredni period.\nPriprema Izveštaja predstavlja zajedničku aktivnost resornih ministarstava i drugih organa izvršne vlasti, Narodne skupštine, lokalnih samouprava, organizacija civilnog društva, međunarodnih partnera, naučnih i istraživačkih institucija, socijalnih partnera i ekspertske zajednice.\nSa željom da omogući svim zainteresovanim stranama da daju svoj doprinos u izradi Izveštaja, Tim za socijalno uključivanje i smanjenje siromaštva je sproveo sveobuhvatan proces konsultacija kako bi se postigao nacionalni konsenzus oko osnovnih nalaza i prioritetnih pravaca delovanja za naredni period koji su predstavljeni u ovom izveštaju. Ovom prilikom želimo da se zahvalimo svim partnerima koji su doprineli izradi izveštaja.


Vučić zove Malog iz Kladova: Obezbedi 9 miliona za puteve\nPolitika Autor:Tanjug13. jul. 202110:29\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić danas je, u okviru posete Kladovu, obišao radove na rekonstrukciji deonice državnog puta od Golog Brda do Kladova u dužini od 34 kilometra koje izvodi Štrabag. Vučić je tokom obilaska pozvao telefonom ministra finansija Sinišu Malog i dogovorio sa njim da se do kraja godine obezbedi iz budžeta dodatnih devet miliona evra za rekonstrukciju puteva.\nNakon obilaska HE Ðerdap, planirano je video obraćanje evropske koordinatorke za koridor Rajna-Dunav Ines Ajale Sender i direktora Evropske izvršne agencije za klimu, životnu sredinu i infrastrukturu Dirka Bekersa, a potom će se medijima obratiti šef Delegacije EU u Srbiji Sem Fabrici i predsednik Vučić.\nAleksandar VučićKladovoSiniša Mali


Pregled zakonodavne reform\nPregled: Zakonodavne Reforme\nZajednički projekat Ministarstva za ljudska i manjinska prava, Evropskog centra za manjinska pitanja i Danskog instituta za ljudska prava ima za cilj da unapredi kapacitete Ministarstva za ljudska i manjinska prava Državne zajednice Srbija i Crna Gora. Projekat nastoji da poboljša ostvarivanje i poštovanje ljudskih i manjinskih prava u skladu sa Poveljom o ljudskim i manjinskim pravima i građanskim slobodama i međunarodnim standardima. U skladu s tim, nastoji da unapredi nacionalni zakono-davni okvir i da proizvede održiv mehanizam izveštavanja i praćenja usaglašenosti propisa sa međunarodnim standardima. Ovaj proces će takođe doprineti većoj usagla-šenosti pravnog poretka u Srbiji i Crnoj Gori sa poretkom u Evropskoj Uniji.\nZakonodavni pregled je jedna od tri komponente projektne strategije, zajedno sa izveštavanjem međunarodnim telima i praćenjem i izradom strateškog plana.\nKomponente projekta veoma se dobro uklapaju u kriterijum usaglašenosti u odnosu na proces pristupa Evropskoj Uniji.\nZakonodavna reforma - ciljevi i rezultati\nCilj zakonodavne reforme je da se postigne usaglašenost zakonodavstva koje se odnosi na ljudska i manjinska prava u obe Republike i ustanovi efikasan proces zakonodavne reforme.\nProgram zakonodavne reforme će doprineti:\n· izradi kataloga zakona koje je potrebno usaglasiti;\n· uspostavljanju strukture potrebne za proces zakonodavne reforme na nivou Državne zajednice kao i na nivou država članica i\n· razvijanju strategije podizanja nivoa svesti.\nZakonodavna reforma - struktura i proces\nProjektna grupa i radne grupe za svaku republiku posebno izradile su Program zakonodavne reforme prema modelu i metodologiji koji su bliže objašnjeni dalje u tekstu.\nPrvi deo Programa zakonodavne reforme predstavlja katalog zakona koje treba harmonizovati sa obavezama Državne zajednice, država članica i međunarodnim obavezama i koji je izrađen kao rezultat rada radnih grupa za Srbiju i za Crnu Goru.\nDrugi deo Programa zakonodavne reforme predstavlja zbirku radova članova radnih grupa koji su nastajali u procesu analize zakonodavstva po metodologiji «pravo po pravo». Iako svesni neujednačenosti materijala, smatrali smo da radovi sadrže veliki broj korisnih informacija i zapažanja, na koje su ukazali članovi radne grupe u toku rada, te da je stoga celishodno da budu deo programa u svom izvornom obliku.\nNapominjemo da je deo koji se odnosi na prava pripadnika nacionalnih manjina obrađen kao jedna celina, obzirom na specifičnost i međusobnu povezanost manjin-skih prava.\nNa kraju procesa zakonodavne reforme, razmatra se i strategija podizanja nivoa svesti građana o značaju poštovanja i unapređenja ljudskih prava kroz plan Implementacije programa zakonodavne reforme.\nPregled - tabela\nPoveljom o ljudskim i manjinskim pravima i građanskim slobodama\nUstav Republike Srbije / Ustav Republike Crne Gore\n(UN, SE i EU)\nProblemi i praznine\nDruga prava na koja se odnosi ovaj problem\n(opcije/najbolje prakse koje mogu biti korišćene u rešavanju problema)\nPredstavlja polaznu tačku u radu na programu zakonodavne reforme u cilju identifiko-vanja prava - Ustavna povelja Državne zajednice Srbija i Crna Gora i Povelja o ljudskim i manjinskim pravima i građanskim slobodama. Ustav Republike Srbije i Ustav Republike Crne Gore su takođe deo ove kolone, s obzirom da predstavljaju najviše pravne akte u Republikama koji definišu navedena prava.\nPredstavlja listu individualnih prava definisanih i izlistanih po kriterijumu koji je korišćen u Povelji o ljudskim i manjinskim pravima i građanskim slobodama. Svako individualno pravo povezano je i sa članom Povelje i članom Ustava Republike Srbije / Ustava Republike Crne Gore u kome je definisano. Svakom pravu dat je broj radi lakšeg praćenja Programa (od 1-44).\nPredstavlja listu relevantnih zakonskih propisa koji se odnose na svako definisano pravo. U ovoj koloni navedeno je:\n-Savezno zakonodavstvo (koje je na snazi na nivou Državne zajednice, a usvojeno je pre konstituisanja Državne zajednice Srbija i Crna Gora, 4. februara 2003. godine),\n-Zakonodavstvo na nivou Državne zajednice (zakonodavstvo usvojeno nakon konstituisanja Državne zajednice, 4. februara 2003. godine) i\n-Republičko zakonodavstvo (koje je na snazi u Republici Srbiji i u Republici Crnoj Gori).\nPredstavlja listu međunarodnih dokumenata Ujedinjenih Nacija, Saveta Evrope, Evropske Unije i druge međunarodne dokumente koji se odnose na svako definisano pravo i podeljena je u dve podkolone:\nA - ratifikovane (koji su deo nacionalnog zakonodavstva) i\nB - potpisane i druge (koji nisu ratifikovani, ali su od značaja za određeno pravo).\nPredstavlja probleme i praznine u zakonodavstvu koji su identifikovani sprovođenjem analize "pravo po pravo", upoređujući svako pravo koje je navedeno u koloni 2 sa Ustavom Republike Srbije / Ustavom Republike Crne Gore, važećim zakonodavstvom i međunarodnim standardima. Svakom definisanom problemu dat je broj radi lakšeg povezivanja sa relevantnim zakonom i snalaženja u Katalogu zakona.\nDate su reference koje upućuju na radove članova radne grupe u procesu pripreme Programa, a s obzirom na pravo koje obrađuju (od 1-44). Sadrže detaljno obrazlože-nje problema u zakonodavstvu sa preporukama i predstavljaju Drugi deo Programa zakonodavne reforme. Za neke identifikovane probleme i praznine ne postoji referenca, jer nisu rezultat rada radne grupe, već su proizašli iz komentara i sugestija eksperata konsultovanih u završnoj fazi pripreme programa.\nUkazuje na povezanost prava i definisanog problema u zakonodavstvu sa drugim pravima iz Povelje o ljudskim i manjinskim pravima, kako bi se izbeglo ponavljanje, s obzirom da neki problemi odnose na više prava.\nU cilju prevazilaženja definisanih problema i praznina u zakonodavstvu i postizanja saglasnosti sa međunarodnim standardima, date su preporuke za rešenje tih proble-ma i praznina (npr. koji zakoni treba da budu izmenjeni ili koje je nove zakone neophodno doneti).\nTamo gde je to celishodno, moguće je uzeti u obzir i najbolje prakse kako bi se preporučila najadekvatnija rešenja definisanih problema i praznina.\nPredstavlja zakone u kojima je potrebna intervencija u cilju njihove harmonizacije sa međunarodnim standardima.\nImplementacija programa zakonodavne reforme\nNa osnovu kolone 10 -Zakoni- izlistani su zakoni koji predstavljaju Katalog zakona, dat na kraju Prvog dela Programa. Svaki od izlistanih zakona povezan je sa brojevima identifikovanih problema/praznina iz kolone broj 2.\nZa svaki Zakon definisan je ovlašćeni predlagač i nosilac posla izmene i dopune ili donošenja novog zakona.


Redakcija 18. Jun 2011.\nDelegacija sa 120 kineskih privrednika u Srbiji\nBEOGRAD: Velika delegacija privrednika iz Narodne Republike Kine boraviće u Srbiji od danas do 21. juna, radi učešća na Poslovnom forumu dve države i razgovarati sa domaćim privrednicima, saopštila je Privredna komora Srbije (PKS). >>>\nRedakcija 17. Jun 2011.\nDirektiva EU: Povećanje akciza na cigarete\nBEČIĆI: Zemlje zapadnog Balkana, među kojima je i Srbija moraće, radi približavanja Evropskoj uniji, da povećaju akcize na cigarete zbog usklađivanja sa evropskim standardima, saopštila je kompanija Džapan tabako internešenel (Japan Tobaco International). >>>\nBEOGRAD: U Agenciji za privredne registre (APR) od 17. septembra će početi da radi Registar sudskih zabrana, objavljeno je na sajtu te agencije. >>>\nŠoškić: Mala tražnja za stambenim kreditima\nBEOGRAD: Guverner Narodne banke Srbije (NBS) Dejan Šoškić izjavio je danas da je odluka centralne banke, o povećanju učešća za stambene kredite sa 10 na 20 odsto, neutralna i ne izaziva promene u postojećem sistemu finansiranja, niti će sprečiti funkcionisanje subvencionisanih stambenih kredita, ukazujući da je glavni problem što postoji mala tražnja za stambenim kreditima. >>>\nJavni dug Srbije 38,3 odsto BDP-a\nBEOGRAD: Javni dug Srbije na kraju maja 2011. bio je oko 13,23 milijardi evra, što je 38,3 odsto bruto domaćeg proizvoda (BDP), objavilo je Ministarstvo finansija. >>>\nBudžetski deficit 54,1 milijardi dinara\nBEOGRAD: Budžetski deficit Srbije u prvih pet meseci ove godine bio je 54,1 milijardi dinara, pošto su prihodi bili 273,7 milijardi, a rashodi su iznosili 327,8 milijardi, objavilo je Ministarstvo finansija. >>>\nRedakcija 6. Jun 2011.\nBEOGRAD: Ministarstvo poljoprivrede i trgovine Srbije potpisalo je danas sa šest banaka ugovore o subvencionisanju dela kamate za kredite poljoprivrednicima. >>>\nRedakcija 5. Jun 2011.\nBEOGRAD: Ministar poljoprivrede i trgovine Dušan Petrović izjavio je da nije tačno da je vlada popustila poljoprivrednicima, jer je država donela odluku da jedan deo novca za subvencije izdvoji iduće godine za obaveze koje su formirane za 2011. godinu. >>>\nRedakcija 4. Jun 2011.\nRokovi na Koridoru 10 probijeni\nBEŠKA, SUBOTICA, NOVI SAD: Severna deonica Koridora 10 od Horgoša do 46. kilometra prema Novom Sadu biće, posle više "probijanja" rokova gradnje, potpuno završena do kraja juna, a most kod Beške 30. septembra, izjavili su Tanjugu izvođači radova na tim objektima. >>>\nBEOGRAD: Komisija za zaštitu konkurencije kaznila je trgovinski lanac "Idea" i kompaniju "Grand prom" sa ukupno oko 676 miliona dinara, zbog kršenja zakona zaključivanjem restriktivnog ugovora, potvrđeno je Tanjugu u Komisiji. >>>\nRedakcija 3. Jun 2011.\nZa potrošačku korpu više od 1,5 plate\nBEOGRAD: Prosečna potrošačka korpa u martu ove godine vredela je 55.589 dinara i za nju je trebalo izdvojiti 1,55 prosečnih neto zarada, dok je minimalna potrošačka korpa iznosila 29.910 dinara i vredela je 0,84 prosečne zarade, izjavio je danas saradnik Instituta za istraživanje tržišta Saša Đogović. >>>\nSindikalci: Štrajkovi od kojih će se "tresti" Srbija\nBEOGRAD: Predlog novog zakona o štrajku treba povući i formirati novi Socijalno-ekonomski savet ili ćemo organizovati štrajkove od kojih će se "potresti" država, izjavio je danas predsednik Konfederacije slobodnih sindikata Ivica Cvetanović. >>>\nRedakcija 2. Jun 2011.\nDan banja Srbije\nBEOGRAD: Dan banja Srbije obeležava se danas u cilju promocije banjskog turizma, u okviru koga se svake godine nude programi namenjeni za odmor, rekreaciju i rehabilitaciju, kao i programi kulturno-zabavnog sadržaja i izleti. >>>\nBEOGRAD: Institut za ekonomiku poljoprivrede iz Beograda utvrdio je analizom proizvodnje da ratari u Srbiji, koji se bave uzgojem kukuruza i pšenice, zarađuju 742 evra, odnosno 1.007 evra po hektaru, i to bez subvencije od 14.000 dinara. >>>\nRedakcija 31. May 2011.\nBeneton preuzeo "Niteks"\nNIŠ: Predsednik Srbije Boris Tadić i predsednik "Beneton" grupacije Lučano Beneton prisustvovali su danas u Nišu potpisivanju ugovora između te italijanske kompanije i niškog "Niteksa". >>>


Porše - Blic Online\nJOŠ JEDAN AUTOGIGANT ULAŽE U BATERIJE Planiraju izgradnju fabrike na jugu Nemačke\nPorše planira izgradnju fabrike baterija u Rojtlingu, na jugu Njemačke, objavio je u petak partner nemačkog proizvođača sportskih automobila za baterije Celfors. Lokacija je izabrana zbog povoljnog položaja i blizine partnera u razvoju i industrijskoj proizvodnji baterija, ističu u kompaniji.\nVozač "poršea", Zeničanin čiji su inicijali A.B. teže je povređen u saobraćajnoj nezgodi na auto-putu "9. januar" kod Doboja, saopšteno je iz dobojske Policijske uprave.\nPronađen BAHATI VOZAČ PORŠEA iz Novog Sada: Zaradio dve prekršajne prijave\nNovosadska policija je pronašla te podnela prekršajne prijave protiv pedesetpetogodišnjaka iz Novog Sada, vozača poršea, koji se bahato ponašao u saobraćaju i fizički napao drugog vozača.\nIKODINOVIĆ DIVLJAO PORŠEOM Dača vozio 190 na sat, zaustavila ga policija\nDanas nešto pre 18 sati na putu Kolari-Smederevo ka Beogradu policija je navodno zaustavila automobil "porše kajejen" beogradskih registarskih tablica, kojim je upravljao kako pišu beogradski mediji, Danilo Ikodinović.\nProizvođač sportskih automobila Porše želi u budućnosti značajno da unapredi razvoj sintetičkih goriva – takozvanih e-goriva.\nNajskuplji sudar u Evropi, a možda i u svetu, dogodio se u jednoj potpuno uobičajenoj saobraćajnoj situaciji: kolona vozila se kretala iza kamp prikolice, a na nesreću, vozači "bugatija širon" i "poršea 911" u istoj sekundi su odlučili da krenu u preticanje.


Univerzitet u Beogradu - Farmaceutski fakultet, akreditovan je kao naučnoistraživačka organizacija odlukom Ministarstva za nauku i zaštitu životne sredine broj 021-01-61/8 od 19. 02. 2007. godine. Naučnoistraživački rad na Farmaceutskom fakultetu, odvija se kroz aktivnost projektnih timova koje čine nastavnici i saradnici Fakulteta, studenti doktorskih akademskih studija, istraživači koji su angažovani kao saradnici na projektima, kao i istraživači zaposleni u drugim naučnoistraživačkim institucijama, zdravstvenim ustanovama ili u farmaceutskoj industriji. Programom naučnoistraživačkog rada definišu se naučne oblasti istraživanja, kao i aktivnosti vezane za obezbeđenje uslova za njihovu realizaciju, unapređenje međunarodne saradnje, objavljivanje rezultata naučnoistraživačkog rada i aktivnosti na promociji nauke i naučnoistraživačke delatnosti u celini. Naučnoistraživačka delatnost1nastavnika i saradnika odvija se u okviru projekata finansiranih od strane Ministarstva za nauku i tehnološki razvoj Republike Srbije, kao i u okviru projekata bilateralne saradnje sa institucijama iz inostranstva. Nastavnici i saradnici Farmaceutskog fakulteta, realizuju i saradnju u oblasti naučnoistraživačke delatnosti sa pojedinačnim istraživačkim grupama i/ili projektnim timov1ma iz zemlje i inostranstva.\nProgram na1čnoistr1živačkog rada definiše odgovarajuće naučne oblasti i u skladu je sa relevantnim programima i strategijom Ministarstva za nauku i tehnološki razvoj. Dokumentom „Strategija naučnoistraživačkog razvoja Republike Srbije za period od 2010-2015 godine“ određeni su nacionalni prioriteti u nauci i tehnologiji. Naučnoistraživačka aktivnost najvećeg broja nastavnika i saradnika Fakulteta, uklopljena je u odgovarajuće teme četiri nacionalna prioriteta: Biomedicina, Novi materijali i nanonauke, Zaštita životne sredine i klimatske promene, Poljoprivreda i hrana. U skladu sa ovako def1nisanom nacionalnom strategijom, a sagledavajući sopstvene mogućnosti i dosadašnje rezultate, nastavnici i saradnici Farmaceutskog fakulteta su tokom 2010. godine pripremili predloge projekata kroz programe Osnovnih istraživanja i program Tehnološkog razvoja. Jedan broj istraživača učestvuje i u realizaciji projekata integralnih i interdisciplinarnih istraživanja, čiji je nosilac druga naučnoistraživačka organizacija. Na osnovu prihvaćenih prijava, 2011. godine započinje realizacija novog ciklusa naučnih projekata koji su odobreni od strane Ministarstva za nauku i tehnološki razvoj Republike Srbije. Nastavnici i saradnici Farmaceutskog fakulteta angažovani su na realizaciji 15 projekata čiji je nosilac Farmaceutski fakultet i 32 projekta čiji su nosioci druge naučnoistraživačke organizacije. U skladu sa tim, prioritete u naučnoistraživačkoj delatnosti u periodu 2011 - 2015. godina, predstavlja: (a) realizacija projekata odobrenih od strane Ministarstva za nauku i tehnološki razvoj Republike Srbije u okviru programa osnovnih istraživanja i programa tehnološkog razvoja: oblast Hemije, Medicine, Biologije, Materijala i Hemijskih tehnologija i Poljoprivrede i hrane; (b) priprema i prijava projekata naučnoistraživačkog rada za naredni projektni ciklus; (v) priprema i prijava projekata bilateralne saradnje i (g) priprema i prijava projekata u okviru FP 8 okvirnog programa Evropske Unije. Program naučnoistraživačkog rada Fakulteta u periodu 2011 – 2015. obuhvata sledeće naučnoistraživačke teme: U oblasti Hemije, istraživanja će biti usmerena na\nPojedini nastavnici i saradnici Fakulteta uključeni su u realizaciju projekata čiji su nosioci druge naučnoistraživačke institucije (projekti 172002, 172014, 172015, 172016, 172017, 172018 i 172043). U oblasti Biologije istraživanja će biti usmerena na\nPojedini nastavnici i saradnici Fakulteta uključeni su u realizaciju projekata čiji su nosioci druge naučnoistraživačke institucije (projekti 173008, 173019 i 173027). U oblasti Medicine, biće sprovedena istraživanja koja se odnose na\nispitivanje plastičnosti imunskog sistema tokom starenja i imunomodulatornog potencijala estrogena (projekat 175050); ispitivanje mehanizma dejstva, interakcija i toksičnih efekata adjuvantnih analgetika (projekat 175045);\nPojedini nastavnici i saradnici Fakulteta uključeni su u realizaciju projekata čiji su nosioci druge naučnoistraživačke institucije (projekti 175017, 175039, 175041 i 175064). U okviru programa Tehnološkog razvoja i u saradnji sa domaćom farmaceutskom industrijom biće sprovedena istraživanja usmerena ka razvoju mikro i nanosistema kao nosača za lekove sa antiinflamatornim delovanjem i metoda za njihovu karakterizaciju (projekat 34031), kao i istraživanja vezana za razvoj novih proizvoda i tehnologija sa poboljšanom biološkom raspoloživošću i efikasnošću izabranih model lekovitih supstanci (projekat 34007). U okviru programa Integralnih interdisciplinarnih istraživanja, u oblasti Poljoprivreda i hrana, biće sprovedena istraživanja aktivnosti i delovanja biološki aktivnih supstanci hrane i procena njihovog potencijala u očuvanju zdravlja i prevenciji bolesti, kao i razvoj njihove primene u prehrambenim proizvodima (projekat 46001); razvoj i validacija metoda za detekciju alergena u namirnicama animalnog porekla, ispitivanje prisustva alergena u prehrambenim proizvodima na našem tržištu, i razvoj bezbednih proizvoda namenjenih osobama intolerantnim na određene sastojke namirnica, kao i ispitivanja mehanizma dejstva i interakcija perzistentnih organskih zagađivača i toksičnih metala, neophodnih za sveobuhvatnu karakterizaciju rizika (projekat 46009). Pojedini nastavnici i saradnici Fakulteta uključeni su i u realizaciju projekata 46002 i 46010. U okviru Integralnih interdisciplinarnih istraživanja u Biomedicini, istraživači sa Farmaceutskog fakulteta su uključeni u realizaciju projekata čiji je nosilac druga naučnoistraživačka institucija i koji su usmereni ka evaluaciji farmako-epidemioloških i farmakoloških osobina ksenobiotika (projekat 41012) i ispitivanju etičkih i regulatornih aspekata novih terapijskih dostignuća (projekat 41004). Takođe će biti sprovedena istraživanja koja se odnose na indikatore i performanse kvaliteta farmaceutskih usluga i procenu faktora kvaliteta života u vezi sa zdravljem. Pojedini nastavnici i saradnici Fakulteta uključeni su i u realizaciju projekata 41022, 41025 i 41028. Pored navedenih naučnih oblasti, nastavnici i saradnici Fakuleta učestvuju i u relizaciji projekata iz oblasti Materijali i hemijske tehnologije (34012), Biotehnologija i poljoprivreda (31020), Zaštite životne sredine (projekat 43009), Matematike (174012), Fizike (171017) i Društvene nauke (179034) i u njima postižu zapažene rezultate.\nKontinuirana nabavka nove i održavanje i unapređenje raspoložive analitičke i merne opreme predstavlja preduslov za efikasnu realizaciju naučnoistraživačke delatnosti. U ove svrhe biće korišćena namenski obezbeđena sredstva od strane Ministarstva za nauku i tehnološki razvoj Republike Srbije, sopstvena sredstva Fakulteta, kao i dostupni fondovi Evropske Unije. Pored opreme, biće nabavljena i potrebna literatura, softveri, hemikalije i laboratorijski materijal i pribor. U skladu sa mogućnostima biće izvršena i adaptacija prostora potrebnog za naučnoistraživački rad.\nPublikovanje rezultata naučnoistraživačkog rada i promocija naučnoistraživačke delatnosti predstavlja značajan segment ovog Programa. Pored prezentacije postignutih rezultata na domaćim i međunarodnim naučnim skupovima i objavljivanja radova u domaćim i međunarodnim naučnim časopisima, jedan od prioriteta u predstojećem petogodišnjem periodu biće unapređenje aktivnosti na zaštiti intelektualne svojine, pripremi tehnoloških rešenja i prijavi patenata. U okviru ovog segmenta aktivnosti intenzivno će se raditi na većem povezivanju Univerziteta i privrednih organizacija i primeni nauke u razvoju novih proizvoda i tehnologija, kao i uključivanju istraživača zaposlenih u privrednim organizacijama u realizaciju naučnoistraživačke delatnosti. Ostvarivanje aktivnosti na promociji nauke i naučnoistraživačke delatnosti uključuje i aktivnosti na razvoju naučnoistraživačkog podmlatka i zasnovano je na Programu razvoja naučnoistraživačkog podmlatka Farmaceutskog fakulteta.


sreda, 10. februar 2016. 14:04h\nKako MOJKraj.rs saznaje, Vršac je posetila Linda Wonk, direktorka kompanije “Yihai”, koja je zainteresovana za ulaganje u posrnulog vinskog giganta i simbol grada pod Kulom.\nNakon nedavne posete ministra Selakovića i obećanja da će se pomoći “Vinogradima”, koji su u stečaju, među prvima su stigli predstavnici kineske kompanije. Oni su u Vršac došli u pratnji južnobanatski poverenika SNS-a Branka Malovića i Darka Jovanovića, a primili su ih predsednik Čedomir Živković i pomoćnik predsednika opštine Aleksandar Đorđević, nakon čega su posetili “Vršačke vinograde”.\nKako saznajemo, mogući investitori su zadovoljni napustili grad pod Kulom. Ovu vest nam je potvrdio i pomoćnik predsednika opštine i poverenik vršačkog SNS Aleksandar Đorđević.\nTačno je da su mogući investitori posetili “Vinograde” i da su došli zajedno sa poverenicima SNS za Južni Banat. Jesu zadovoljni onim što su videli, ali o rezultatima znaće se tek narednih dana, kaže Đorđević za Vršac MOJKraj.rs\n"Vinogradi" u stečaju i bez radnika\n"Vršački vinogradi" u stečaju se nalazi od 23. novembra prošle godine, a nemaju zaposlene radnike još od avgusta, kada je pančevački sud pokrenuo predstečajni postupak, a svih 240 radnika prihvatilo socijalni program, koji je obezbedila država.\nNa više od hiljadu hektara plantaža vinove loze u rodu, koje su obrađivali "Vršački vinogradi", još uvek nije počelo neophodno orezivanje, a prilikom nedavne posete Vršcu ministar Selaković je najavio pomoć države ovom vinskom gigantu, o čemu možete čitati OVDE.


Оtpremnine za 1.200 zaposlenih u prosveti\nRTV\t08.07.2017 11:49\nBroj otpremnina, kako kaže, utvrđen je sa Ministarstvom državne uprave i lokalne samouprave, a realno bi bilo da se realizuje po usvajanju Zakona o sistemu obrazovanja i vaspitanja, na jesen.\n"Videćemo ko može da aplicira. Mi danas imamo pojave da su ljudi tehnološki viškovi i da odbijaju poziv da rade, a da su plaćeni", rekao je ministar za Tanjug.\nOn je dodao da je obrazovni sistem "apsolutno neracionalan", da se poslednjih 16 godina Srbija smanjila za grad veličine Novog Sada, a broj zaposlenih u obrazovanju je ostao isti.\n"Samo se ista 'pita razvlačila' na više delova i prikrivala brojem đaka u odeljenjima", kaže Šarčević.\nOn je dodao da se u obrazovnom sistemu ništa "neće lomiti preko kolena", da će se smanjenje ljudi raditi pripremanjem otpremnina, ali i uvođenjem u zakon da zaposleni sa 65 godina moraju u penziju, jer mladi ljudi skoro da nemaju šansu.\n"Ljudi koji završavaju pedagoške fakultete su sada u problemu i ne mogu da se zaposle. Sa druge strane imate otpor starijih kolega koji ne žele da rade digitalne obuke. Sve to mora da se pokrene. Svakako će biti nezadovoljnih ljudi, jer su ovde navikli da se stalno širi populizam do granica da smo sebe ugrozili", pojasnio je ministar.\n"Imamo Zavod za udžbenike, tamo radi 360 ljudi, to je previše. U Zavodu niko nije uzimao otpremnine odavno, a prave veliki minus državi", pojašnjava on i dodaje da i ostala dva zavoda nemaju onu ulogu koju bi trebalo da imaju.\n"Uglavnom MMF i ostali insistiraju da se uštede prave na osnovnom i srednjem obrazovanju. A šta je sa visokim obrazovanjem, šta je sa naukom, šta je sa 'satelitskim telima'? Niko njih nije doticao, a trebalo bi da budu ravnopravni", naglasio je Šarčević.\nPojašnjava da ne misli da svako prosvetno telo treba da se smanji, negde čak ima i premalo zaposlenih, ali mora da se preuredi i ponovo "dizajnera", da se strogim pravilima utvrdi šta ko radi, jer ne može da se "troše pare, a da nema efekata".\n"Mi mnogo para bacamo, a da se ne vidi da bacamo. Recimo, u jednoj opštini gde imate 20 škola, u svakoj školi imate domare. Po novom zakonu tim domara može se smatrati jednom radnom jedinicom, koji će od škole do škole moći da radi mnogo više poslova koji su ovako plaćeni obaška", pojašnjava Šarčević.\n"Kada bih imao za razvoj bar deo tog novca, koji moramo da izdvojimo za izgubljene sudske presude, ja bih bio srećan čovek. Sada plašim direktore da ne prave nove tužbe i da se ne dešava da ne reaguju školski odbori", kaže ministar.\n"Čak nas izvređaju, jer 'oni su nadležni'. Njima je neki etos i moralni lik ljudi zaposlenih u školama nebitan. A u školstvu je sve bitno", smatra Šarčević.\n"Deluje poznato, jasno, ali ko uštimuje celu tu priču postigao je uspeh. Nije poenta da imamo 30 odsto fenomenalnih škola u Srbiji, jer se samo sa njima neće napraviti rezultat. Potrebno je da i ostale škole dođu na viši nivo", zaključio je on.


Nova članica M&I Systems, Co Grupe – Robotiq.ai - Vesti - M&I Systems, Co. Group - Vaš partner za digitalnu transformaciju\nPre nešto više od mesec dana, M&I Systems, Co. Grupi se pridružila nova članica, kompanija Robotiq.ai. Ovim, M&I Systems, Co. Grupu čini sedam kompanija: M&I Systems, Co. Srbija, M&I Systems, Co. Austrija, M&I Systems, Co. BiH, TIAC, Procesna Inteligencija, DocDep i Robotiq.ai.\nRobotiq.ai je startup kompanija, koja kao glavno područje poslovanja ima automatizaciju poslovnih procesa putem softverskih robota (Robotic Process Automation - RPA). Osnovni cilj kompanije je da se svetskom tržištu predstavi nova platforma za dizajn softverskih robota, koja donosi niz inovacija i koja koristi najnovije tehnologije kao što su deep learning, chat bots kao i mnoge druge. Pored toga, kompanija nudi tržištu i usluge implementacije na već postojećim RPA platformama, pri čemu postoji partnerska saradnja sa dva vendora, Softomotive i UI Path. Razvojem tehnologije, posebno automatizacije, termin robot, uz izmenjen sadržaj, ulazi u svakodnevnu upotrebu. Kako zbog same atraktivnosti rešenja tako i zbog nužnosti usled izazova koji nastaju digitalizacijom, korišćenje robotskih aplikacija u raznim aspektima poslovanja će se značajno povećati u narednim godinama. Proširenje kompanijom Robotiq.ai, za Grupu predstavlja nove mogućnosti za rast, nova iskustva i nove izazove. Kao rezultat toga, otvorene su nove prilike za unapredjenje poslovanja i svih zaposlenih, čime je dodatno osnažena pozicija Grupe, kao partnera za digitalnu transformaciju.


AKTIVNO UČEŠĆE MLADIH U IZGRADNJI MIRA – MEĐUNARODNA KONFERENCIJA U KRUŠEVCU – Edukativni centar Kruševac\nAKTIVNO UČEŠĆE MLADIH U IZGRADNJI MIRA – MEĐUNARODNA KONFERENCIJA U KRUŠEVCU\nZavršni događaj u Kruševcu, održan od 26. do 28. septembra, u sklopu projekta “Okvir kompetencija za izgradnju mira u omladinskom radu i neformalnom obrazovanju u Evropi” (Peacebuilding framework competence in youth work and NFE in Europe) okupio je učesnike (omladinske radnike/ce i lidere/ke) iz 13 zemalja. Organizator i domaćin završnog događaja (Large Scale Youth Event) je Edukativni centar Kruševac, koji je i realizovao projekat u saradnji sa 12 partnerskih organizacija, u okviru programa ERASMUS+, uz finansijsku podršku Evropske komisije.\nReč je o dugoročnom projektu, u okviru koga je realizovan niz međusobno povezanih aktivnosti. Cilj je izgradnja okvira kompetencija za podršku omladinskim radnicima u inovativnom i kreativnom razvoju edukacije i prakse za izgradnju mira, u okviru omladinskog rada i neformalnog učenja u Evropi. Namera je da se skrene pažnja na pitanje rastućih tenzija kao pretnje miru i stabilnosti u regionu Zapadnog Balkana i EU, kroz uključivanje omladinskog rada u promociju i aktivno učešće u izgradnji mira, solidarnosti, razumevanja i poštovanja.\nZavršni događaj u Kruševcu, okupio je učesnike projekta, omladinske radnike i organizacije sa ciljem da prikaže, inspiriše, motiviše i osnaži aktere na polju omladinskog rada, da se bave temom mira, kroz različite kreativne i obrazovne metode i forme. Predstavljeni su rezultati projekta, organizovani Mirovni sajam (Peacebuilding fair) i izložba fotografija, a za učesnike je priređen i prijem u Mozaik sali Gradske uprave u Kruševcu.\nZavršni događaj je pružio priliku za razmenu iskustava i uspostavljanje saradnje između omladinskih radnika i organizacija na evropskom nivou.


Пред нама је занимљив спортски викенд, а обележиће га бројни догађаји - Месна заједница Липар\nObjavio Urednik u 16. oktobra 2020.\nJedan od onih koji će privući veliku pažnju je Memorijalni fudbalski turnir „Milan Sredanović“, kojeg uz pomoć Sportskog saveza Srbije i finansijsku potporu Opštine Kula organizuje Fudbalski klub „Hajduk 1912“, a na kojem će nastupiti deca 2008. , 2010. , 2011. i 2012. godište. Prvi memorijalni turnir će biti održan sutra i prekosutra okupiće više od 600 malih fudbalera iz pedesetak klubova među kojima su novosadska Vojvodina, TSC iz Bačke Topole, Čukarički iz Beograda, Bačka iz Bačke Palanke, Novi Sad, ali i Crvenka, sivački Polet, Rusin iz Ruskog Krstura i brojni drugi klubovi. Uz sve mere zaštite učesnika, za šta se pobrinula Kompanija „Sigma“ koja je donirala dezinfekciona sredstva za sve učesnike, turnir će početi sutra u 9 sati na stadionu „Milan Sredanović“. Subota je rezervisana za decu 2008. i 2010. godište, a finalna nadmetanja su planirana za 14 sati i 45 minuta. U nedelju će svoje umeće pokazati deca 2011. i 2012. godište, takođe počev od 9 sati, a finalne utakmice i u ovim godištima će biti odigrane od 14 sati i 45 minuta. Pehare najuspešnijim učesnicima će dodeliti Jelena Sredanović, kćerka Milana Sredanovića u čiji pomen je i organizovan memorijalni turnir.\nRukometaši Crvenke u trećem kolu prvenstva u Superligi Srbije gostuju u Pančevu gde će odmeriti snage sa ekipom Dinama. Crvenčani, novajlije u superligaškom društvu, su u prva dva kola prvenstva ubeležili poraze, idu u goste Dinamu, koji je uz novosadsku Vojvodinu favorit za osvajanje trofeja, pa je jasno da bi sve osim pobede Pančevaca bilo iznenađenje. Upravo zbog te činjenice da je Dinamo veliki favorit i da rukometaši Crvenke u Pančevu nemaju šta da izgube, „veverice“ mogu igrati rasterećeno i pokazati da su zasluženo u rukometnoj eliti. Susret rukometaša Dinama i Crvenke će u Pančevu biti odigran sutra, a počeće u 19 sati i 30 minuta.\nU drugom kolu prvenstva u Super B ligi Sivac 69 u svojoj dvorani u Sivcu dočekuje Mačvu iz Bogatića. Mačva je u prvom kolu kao domaćin ubedljivo pobedila bačkopalanačke Lavove i istakla kandidaturu za najviši plasman, dok je Sivac 69 u prvom kolu poražen u Lazarevcu, pa je susret protiv Mačve na domaćem terenu prilika izabranicima Branka Žeželja da se iskupe za taj poraz i pokažu da su formirali ekipu za sam vrh tabele. Susret rukometaša Sivca i Mačve iz Bogatića će u sivačkoj hali biti odigran u nedelju, a počeće u 18 sati.\nFudbaleri Hajduka u 13. kolu prvenstva u Srpskoj ligi grupa Vojvodina idu u goste ekipi Feniks 1995. Kuljani su vezali četiri poraza, iako su pogotovo u poslednja dva susreta pružili dobru igru, i upravo na temelju tih dobrih igara trener Hajduka Slobodan Bačić i gradi optimizam pred susret sa Feniksom, ističući da ukoliko njegovi izabranici budu odigrali odgovorno i disciplinovano veruje u povoljan rezultat. Susret fudbalera Feniksa i Hajduka će u Pećincima biti odigran sutra, a počeće u 15 časova.\nU jedanaestom kolu prvenstva u Vojvođanskoj ligi grupa sever fudbaleri Crvenke idu u goste ekipi Bačke u Pačir. Crvenčani su u prošlom kolu ubeležili značajnu pobedu protiv Njegoša iz Lovćenca na svom terenu i rasterećeni bilo kakvog ipmerativa mogu igrati u Pačiru, a baš iz te rasterećenosti često ume da dođe i pozitivan rezultat. Susret fudbalera Bačke i Crvenke će u Pačiru biti odigran u nedelju, a počeće u 15 sati.\nFudbaleri Rusina iz Ruskog Krstura u 11. kolu prvenstva u Somborskoj područnoj ligi gostuju u Stanišiću gde se sastaju sa istoimenom ekipom. Domaćin je vodeća ekipa na tabeli, igra na svom terenu i svakako je favorit, ali i Krsturčani su u dosadašnjem delu sezone pokazali svoju vrednost, četvrti su na tabeli, što govori da u Stanišiću treba očekivati kvalitetan duel. Susret fudbalera Stanišića i Rusina će u Stanišiću biti odigran u nedelju, a počeće u 15 časova.\nDeveto kolo prvenstva u Somborskoj međuopštinskoj ligi prvi razred obeležiće opštinski derbi, jer će se u Kuli na Gederu sastati Kula i Polet iz Sivca. Biće to sudar trećeplasirane Kule i četvrtoplasiranog Poleta i bolji iz tog duela će napraviti značajan korak ka samom vrhu tabele. Drugoplasirani Lipar ide u goste pretposlednjem Jedinstvu u Ribarevo, rešen da ubeleži novi uspeh, dok će najteže biti poslednjeplasiranoj Mladosti koja će u Kruščiću ugostiti lidera na tabeli ekipu Bratstva iz Prigrevice. Svi ovi susreti su na programu u nedelju, a počeće u 15 sati.\nFutsaleri Hajduka u četvrtom kolu prvenstva u Futsal ligi Vojvodine dočekuju ekipu Fortune iz Futoga. Biće to duel ekipa koje u dosadašnjem delu sezone ne znaju za pobedu, pa Kuljani verujući u prednost domaćeg terena najavljuju prvi uspeh. Susret futsalera Hajduka i Fortune iz Futoga će u hali osnovne škole „Petefi brigada“ biti odigran u nedelju, a počeće u 21 sat.\nKošarkaši Hajduka u trećem kolu prvenstva u Prvoj srpskoj ligi dočekuju ekipu Omladinca iz Novih Banovaca. Nakon uspešnog starta košarkaši Hajduka su u prošlom, kolu podbacili, ubedljivo su poraženi u Sremskoj Mitrovici, pa je duel sa Omladincem prilika za iskupljenje. Susret košarkaša Hajduka i Omladinca iz Novih Banovaca će u hali Osnovne škole „Petefi brigada“ biti odigran sutra, a počeće u 19 časova.\nU trećem kolu prvenstva u Drugoj srpskoj ligi košarkaši Sivca dočekuju ekipu Bagljaša iz Zrenjanina. Ovaj susret će u sivačkoj hali biti odigran u nedelju, a počeće u 15 časova.


Tanjug 12. januara 2021. 14:54\nBEOGRAD – Radno vreme dnevnih centara za beskućnike u Beogradu je u dogovoru sa Crvenim krstom produženo za sat vremena, zbog hladnog talasa i najavljenih temperatura ispod nule, saopštio je danas gradski Sekretarijat za socijalnu zaštitu.\nSekretarka za socijalnu zaštitu Nataša Stanisavljević kaže da će tako dnevni centri raditi tri sata.\n„Budući da je prosečno zadržavanje korisnika oko sat vremena, u uslovima pogoršanih vremenskih prilika rad dnevnih centara produžili smo na tri sata. Novo radno vreme počinje od srede, 13. januara“, rekla je Stanisavljević.\nPrecizirala je da će tako Dnevni centar u Solunskoj 14, Stari grad, raditi od 12 do 15 časova, a Dnevni centar u Sazonovoj 119 na Vračaru, od 10 do 13 časova.\nNavela je da u ovim objektima beskućnici mogu da dobiju topli obrok, napitke i pakete odeće, da u Solunskoj mogu da se okupaju, a da mogu da dobiju i potrebne informacije o smeštaju u Prihvatilištu za odrasla i stara lica.\n„Od otvaranja ovih objekata 242 lica su koristila usluge dnevnih centara. Svako lice koje se zatekne na ulici u stanju hitne socijalne potrebe biće adekvatno zbrinuto. Biće mu obezbeđen smeštaj, hrana, odeća i odgovarajuća nega, nikog nećemo ostaviti na ulici“, rekla je Stanisavljević.


Lekari masovno odlaze u Nemačku › Made-in-Germany.rs\nOd početka godine sertifikate za odlazak uzelo je čak 800 lekara\nU Lekarskoj komori Srbije svakodnevno se potpisuju po tri-četirisertifikata neophodna za rad u inostranstvu. Samo u Nemačkoj u poslednje dve godine, zaposlilo se njih 530. Odlaze mladi, ali ima i specijalista. Od početka godine sertifikate dobre prakse koji su im neophodni za zapošljavanje u inostranstvu iz Lekarske komore Srbije uzelo je čak 800 lekara. Među njima je najviše mladih doktora opšte medicine, koji u svet kreću pravo sa evidencije Nacionalne službe za zapošljavanje, ali ima i anesteziologa, hirurga, kardiohirurga koji napuštaju svoja radna mesta na klinikama.\nProfesorka dr Tatjana Radosavljević, direktorka LKS, u izjavi za „Večernje novosti“ kaže da nema povratnu informaciju koliko je njih zaista i otišlo, ali računa da kad jednom odluče da napuste zemlju pre ili kasnije to i učine:\n– Doveli smo se u situaciju da nemamo čime da zadržimo stručnjake. U Srbiji nema radnih mesta, a plate lekara su od četiri do sedam puta manje nego, recimo u Nemačkoj. Naši lekari sada lakše dolaze do posla u inostranstvu, nego u svojoj državi. Svakog dana potpisujem po tri-četiri sertifikata kojima naši lekari u inostranstvu dokazuju da su upisani u LKS i da nisu osuđivani pred sudom časti. Pre smo izdavali jedan do dva sertifikata mesečno, a ovakav trend je počeo od prošle jeseni. Izveštaji koje dobijamo od Lekarske komore Nemačke pokazuju da se tamo u poslednje dve godine zaposlilo 530 lekara iz Srbije, a njih 67 je uspelo da započne privatnu praksu. Nemačka, koja sesuočava sa deficitom lekara jer njeni odlaze u Ameriku i Englesku, više ne traži nostrifikaciju diplome, a uslov je samo znanje jezika – kaže Tatjana Radosavljević i podseća da je Poljska u prvih šest meseci po ulasku u EU ostala bez 3.000 lekara, a to bi, kako kaže, moglo da se dogodi i nama, jer je naš dodatni hendikep nepovoljna starosna struktura u zdravstvu. Gotovo 50 odsto lekara starije je od 50 godina, a u narednih pet do sedam godina više od 60 odsto specijalista odlazi u penziju, a godinama su gašena radna mesta upražnjena odlaskom u penziju.\n– Ministarstvo zdravlja je napokon shvatilo da je to bila greška i sada se kadar podmlađuje, ali trebalo bi ponovo razmisliti i o uvođenju volonterskih specijalizacija, jer bi to bio najbrži put da se iškoluje kvalitetan kadar. Naši lekari koji pravo sa biroa odu u Nemačku tamo odmah dobijaju šansu za specijalizaciju – dodaje Radosavljević.\nDr Dragan Cvetić, predsednik Sindikata lekara i farmaceuta Srbije, i anesteziolog u KBC „Bežanijska kosa“, pribojava se da smo i za takve poteze zakasnili, i da će se neminovno pojaviti vakuum, jer specijalizacije traju četiri-pet godina, a i posle toga, lekar je u svojoj struci „početnik“, a treba da zameni nekoga sa 30 godina iskustva. „To nije isti kvalitet“, kaže ovaj doktor i žali što je sve izraženiji trend odlaska lekara iz Srbije, kao i iz drugih siromašnih zemalja.\n– Ono što nas razlikuje od drugih država jeste apsurd da u isto vreme imamo i manjak lekara u praksi, posebno specijalista anesteziologije, radiologije, patologije, ali i višak lekara koji godine gube na birou za nezaposlene. Kada se uzme u obzir da je prosečna plata specijaliste kod nas oko 700 evra, a da su uslovi u kojima radimo ispod standarda, sve je mnogo jasnije. Ako se ovako nastavi, a ne vidim da se nešto menja osim nagore, kada uđemo u EU i kada praktično ne bude nikakvih prepreka za zapošljavanje van zemlje, ostaćemo bez kvalitetnih lekara, i teško ćemo popuniti ta upražnjena mesta, jer zbog ovakvih plata i uslova rada nećemo biti interesantni čak ni za kolege iz Afrike i Azije – kaže dr Cvetić.


IZNUDIO SRAMAN PENAL, PA SE IZVINIO Sterling se oglasio: Moja greška! Pao sam i okrenuo se... Ne znam šta se desilo kasnije\nFudbaler Mančester sitija Rahim Sterling izvinio se sudiji i igračima Šahtjora zbog pada za penal u utakmici Lige šampiona.\nReprezentativac Engleske je na meču četvrtog kola elitnog takmičenja zapeo o busen i pao, iako ga nijedan fudbaler Šahtjora nije pipnuo, ali je mađarski arbitar Viktor Kasai video drugačije i svirao penal koji je pogodio Gabrijel Žezus u ubedljivom trijumfu od 6:0.\nMađarski sudija Viktor Kasai je dosudio penal nakon što se Sterling sapleo o busen\n"Imao sam loptu i ne znam šta se desilo kasnije. Pao sam i okrenuo se... Nisam osetio kontakt, moja je greška. Udario sam u podlogu i pao. Izvinjavam se sudiji i Šahtjoru", rekao je Sterling za "BT Sport".\nNa Strelingove reči nadovezao se trener "građana" Pep Gvardiola izjavom da je jasno da nije bio penal i da je zato neophodan VAR u elitnom takmičenju.\nStrerling je postigao gol u sjajnoj partiji fudbalera Mančester sitija, zajedno sa trostrukim strelcem Gabrijelom Žezusom, Rijadom Marezom i Davidom Silvom.


U Srpskoj počinje vakcinacija trećom dozom protiv korone | Trebinje Live\nU Republici Srpskoj u ponedjeljak počinje vakcinisanje trećom buster dozom vakcine protiv virusa korona.\nU Institutu za javno zdravstvo kažu da buster dozu mogu da prime prioritetne grupe - osobe starije od 65 godina, hronični bolesnici, medicinski radnici, osobe zaposlene u domovima za stara lica te prosvjetni radnici.\nOsobe koje su prve dvije doze primile u drugim domovima zdravlja u Republici Srpskoj, tamo će dobiti i treću dozu, ali će prethodno biti pozvani.\nZa primanje treće doze potrebno da prođe šest mjeseci od revakcinacije, odnosno vakcinu mogu da prime lica koja su drugu dozu primila prije 31. marta.\nIz Instituta su naveli da se kao buster doza daje ista vakcina koja je korišćena za prve dvije doze vakcinacije, a moguće je primijeniti i različite vakcine, ali preporuku treba da donese nadležni doktor medicine ili doktor medicine na punktu za vakcinaciju.


Srbija: Prosječna plata u decembru prelazi 500 eura – Bankar.me\nNovember 20, 2019 MAKRO, REGION, SVE VIJESTI Leave a comment\nMinistar finansija Srbije Siniša Mali rekao je da će prosječna zarada u decembru preći 500 eura, čime se „ispunjava obećano“, ali da Vlada nije ni time zavodovoljna već želi da životni standard bude još bolji, navodeći da je ovo postignuto na zdravim ekonomskim osnovama.\nOn je, gostujući RTS-u rekao da očekuje da budžet za narednu godinu, o kojem danas počinje rasprava u Skupštini Srbije, bude usvojen do kraja novembra, navodeći da je na neki način prekretnica posle teških i uspješnih reformi pokrenutih 2012. godine.\nKako je rekao, dva glavna cilja budžeta su povećaje plata, penzija i minimalne cijene rada, i ubrzani privredni razvoj jer „nikad više nego ovim budžetom nije planirano za javne investicije“.\n„Povećanje plata koje je predviđeno, sa čim smo krenuli u novembru, između osam i 15 odsto u javnom sektoru, je na zdravim osnovama, ne zadužujemo se, ne uzimamo skupe kredite, to je novac koji smo uštedjeli, zaradili i želimo da ga vratimo građanima Srbije“, rekao je Mali.\nPrema njegovim riječima, to se odnosi i na penzije, odnosno od 1. janura kreće njihovo povećanje od 5,4 odsto po švajcarskoj formuli, opet na „zdravim osnovama“.\nPOJMOVIprosječna plata u Srbiji\nPrevious Sindikati odobrili spajanje PSA grupe sa Fiatom\nSljedeći Ovo je top 10 kompanija koje najviše zagađuju okeane


Dimitrije Boarov: Vreme bez sporta - Izazov\nDimitrije Boarov: Vreme bez sporta\nNovi magazin 24. aprila 2020. 00:00\nVerujem da su mnogi ljudi u Srbiji tek sada shvatili koliko nam svet nedostaje i koliko je svetska pandemija ozbiljna stvar, kada su ostali bez svetskih sportskih prenosa i kada su odgođeni Vimbldon i ovogodišnja Olimpijada u Japanu.\nOdluka Vlade Srbije da se počne sa ublažavanjem veoma oštrih mera za suzbijanje širenja epidemije koronavirusa sa ekonomskog stanovišta dolazi u poslednji čas kako bi se sprečilo potpuno zamiranje male privrede i zanatstva.\nKoristeći smirivanje porasta broja novozaraženih na relativno podnošljivih oko 300-400 dnevno, i izvesnu konsolidaciju zdravstvenih ustanova (u pogledu zaštitnih sredstava i opreme za ispitivanje i lečenje bolesti), Vlada Srbije je ovoga puta sledila pravac kojim su već krenule ili kreću i vlade Nemačke, Norveške, Danske, Austrije, Češke i Hrvatske kako bi se aktivnost malih preduzetnika postepeno počela vraćati u normalu i kako bi se smanjili njihovi gubici. I, što nije bez značaja, kako bi državne finansije mogle da ostanu u okvirima već planirane pomoći malim privrednicima. Druga je priča kada su u pitanju velika preduzeća u transportu i industriji u celini, čiji problemi još praktično nisu ni dimenzionisani.\nU tom kontekstu valja primetiti da su racionalni saveti Centra za evropske politike, koji je pre neki dan (prema vestima agencije Beta) saopštio da je “sada neophodno što pre pribaviti finansijska sredstva i implementirati mere uz istovremeno izmirivanje redovnih obaveza države na svim nivoima, a posebno obaveza javnih preduzeća”. Pri tome, poenta je u tome, kako je u ime ovog centra rekao Marko Obradović, da “apsolutni prioritet mora biti obezbeđenje likvidnosti iz eksternih izvora kroz finansijsku podršku međunarodnih finansijskih institucija u iznosu od 3,6 milijardi evra, kroz bilateralne dogovore sa državama kreditorima u iznosu od 1,5 milijardi evra i kroz emisiju obveznica na inostranim tržištima kapitala, kada se ona stabilizuju, u iznosu koji bi se odredio u zavisnosti od relativne cene/ročnosti zaduživanja”. Ovo sve zbog toga što će se oko milijardu evra rezervi Srbije brzo istopiti, ako se one već nisu istopile. Srbija je mala i siromašna država, te bi nas širenje iluzije da mi sve možemo sami (uz pomoć kineske i ruske braće) bez evropskih i svetskih “ucena” – guralo u ekonomsku katastrofu.\nKoliko smo zavisni od sveta vidi se, što je pomalo bizarno, ali logično, i po tome što glavna muka većine “socijalno izolovanih” građana Srbije (a mene posebno) nije bila u tome što nisu mogli da se kreću po ulicama i kafanama već u tome što na televiziji nije bilo svetskog sporta, posebno tenisa, fudbala i košarke. Tek kada su obustavljena svetska sportska takmičenja, na primer, u Premijer fudbalskoj ligi Engleske ili NBA košarkaškom takmičenju u SAD, shvatili smo koliko nam ona znače u našim malim životima. Taj oblik “svetske kulture”, gde preko TV ekrana i mi u Srbiji možemo da učestvujemo u “demokratizaciji luksuza”, te da pratimo virtuoze svetskog ranga, kakve odavno (uglavnom) nemamo na domaćim borilištima, mnogo je značajniji faktor naše navodne “socijalne stabilnosti” nego što je bilo ko u Srbiji spreman da prizna. Pa ni naši sociolozi mada, moram priznati, ne pratim dovoljno njihove tekuće knjige.\nJednostavno, tokom ovih 35 dana koliko nisam izlazio iz stana stalno sam mislio kako bih sve to lakše izdržao kada bi svetski sport i dalje funkcionisao. Zapravo, verujem da su mnogi ljudi u Srbiji tek sada shvatili koliko nam svet nedostaje i koliko je svetska pandemija ozbiljna stvar, kada su ostali bez svetskih sportskih prenosa i kada su odgođeni Vimbldon i ovogodišnja Olimpijada u Japanu. To je možda više uvećalo našu balkansku tamu od strahota koju izaziva koronavirus i već oko 170.000 ljudi koje je taj virus poslao na onaj svet iz ovog, toliko nesavršenog.\nZbog svega toga ni ublažavanje restriktivnih mera kretanja u Srbiji neće mnogo poboljšati raspoloženje ovdašnjeg naroda, pa ni eventualno razgorevanje predizbornih političkih aktivnosti, toliko omiljenih političkoj kasti. Sve dok ponovo majstori svetskog sporta ne počnu da nam zagrevaju dušu, nećemo imati osećaj da smo se spasli ove ružne virusne pandemije.


6. decembar 2018. Potpredsednik Narodne skupštine prof. dr Vladimir Marinković upisao se u knjigu žalosti u ambasadi Sjedinjenih Američkih Država\nPotpredsednik Narodne skupštine prof. dr Vladimir Marinković upisao se u knjigu žalosti u ambasadi Sjedinjenih Američkih Država\nPotpredsednik Narodne skupštine prof. dr Vladimir Marinković upisao se u ambasadi Sjedinjenih Američkih Država, u knjigu žalosti koja je otvorena povodom smrti bivšeg američkog predsednika Džordža Buša Starijeg.\n„U ime Narodne skupštine Republike Srbije i u svoje ime, primite moje najdublje saučešće povodom smrti Džordža Buša Starijeg, 41. američkog predsednika. Američki narod i svet izgubili su ličnost koja je ostavila dubok i prepoznatljiv trag u istoriji njegove zemlje, ali i našeg vremena“, napisao je potpredsednik Marinković.


Izvor: RTS, 19.Maj.2022, 09:47\nPoreska uprava je od 1. maja, početka pune primene Zakona o fskalizaciji, izvršila 760 kontrola evidentiranja prometa putem fiskalnog uređaja. U 143 objekta izrečena je mera zabrane obavljanja delatnosti i to u 138 objekta na 15 dana i u pet objekata na 90 dana. Nema zaštićenih i tolerancije, kaže Nataša Arsić, načelnica odeljenja za strateške rizike u Poreskoj Upravi.\nArsićeva ističe da dužina zabrane rada zavisi od toga da li su prvi, drugi >> Pročitaj celu vest na sajtu RTS << ili treći put uhvaćeni u prekršaju.\nRTS: Poreznici zatvorili 143 objekta zbog neposedovanja novih fiskalnih kasa\nKamatica.com: Zatvorena 143 objekta zato što nisu imali nove fiskalne kase


Miroljub Brzaković Brzi objavio novu pesmu (VIDEO)\nDecember 30, 2014 Beba Promo One comment\nFolk pevač, jedan od najpopularnijih tokom 90-ih godina, objavio je novu pesmu.\nJedan od naših najpopularnijih pevača, posebno u periodu devedesetih godina, nedavno je objavio novi singl. U pitanju je Miroljub Brzaković Brzi, a njegova nova pesma nosi naziv “A korak nam jedan fali”.\nTekst i muziku pesme napisao je upravo Miroljub Brzaković Brzi, dok je aranžman uradio S. Grahovac Grašak.\nPodsećanja radi, Brzi je vlasnik pesama koje su veoma bile popularne, kao sto su: “Podigla me iz pepela”, “Bogovi su zapisali”, “Neće me pa neće”, “Prevari me život”, “Caka” sa Rambom Amadeusom… Godinama je bio ekskluzivac muzičke kuće ZAM, rame uz rame sa Draganom Mirković, Lepom Brenom, Ninom i mnogim drugim pevačima.\nBrzi godinama nije bio muzički aktivan, bar ne kao pevač, ali je u medjuvremenu pisao i komponovao za svoje kolege. Da li je ovaj singl znak da se Brzi vraća na scenu ili je objavio pesmu iz drugih razloga, ostaje nam da vidimo.\nČitaj još Željko Šašić: Ne zanima me Lukas ni njegov sistem vrednosti!\nDo tada, poslušajte njegovu novu pesmu:\nTekst pesme OVDE\n« Seka Aleksić podelila paketiće deci sa posebnim potrebama!\nSandra Afrika najplaćenija pevačica na estradi! (VIDEO) »


Uplaćen novac od akcija Telekoma! - RTV Santos\nUplaćen novac od akcija Telekoma!\nTelekom Srbija je isplatio akcionarima dividendu iz prošlogodišnje dobiti i građanima koji su dobili akcije Telekoma uplaćeno je po 403,6 dinara, potvrđeno je danas Tanjugu u toj kompaniji.\nPošto je više od 4,8 miliona građana dobilo besplatne akcije Telekoma Srbija, odnosno pojedinačno su vlasnici 31 akcije, njima je na osnovu dividende za 2015. godinu juče isplaćeno po 403,6 dinara.\nSkupština Telekoma Srbija je ranije odlučila da na ime dividendi akcionarima bude isplaćen ukupan bruto iznos od oko 12,3 milijarde dinara, od čega u budžet Srbije, kao većinskog akcionara, ide oko 8,9 milijardi dinara.\nKada se od isplaćenog iznosa odbiju poreske obaveze, manjinski akcionari, srazmerno svom vlasničkom udelu, dobiće na osnovu ove odluke 13,02 dinara po akciji.\nTelekom je u 2015. akcionarima isplatio dividendu od 13,08 dinara, a u 2014. godini 9,46 dinara po akciji.\nKompanija Telekom Srbija je u 2015. godini ostvarila profit od 16,3 milijarde dinara, dok je ukupan poslovni prihod u istom periodu iznosio 93,3 milijarde dinara, što je povećanje od 4,2 odsto u odnosu na prethodnu godinu.\nTelekom Srbija je u protekloj godini ostvario i značajan rast investicija od čak 64 odsto u odnosu na 2014. godinu i one iznose 20,1 milijardu dinara, što predstavlja najveće izdvajanje za tu namenu još od 2010. godine.\nDržava je većinski vlasnik Telekoma sa 58,1 odsto akcija, sopstvene akcije čine 20 odsto kapitala, dok je ostatak u rukama bivših i sadašnjih radnika i građana.\nPrethodnoEvo šta se dešava sa turističkim aranžmanima za Tursku nakon nemira\nSledećeSutra deo grada ostaje bez struje\nI online prodavnice spremne za „Crni petak“\n20. novembra 2021.\t12:00\n18. oktobra 2021.\t11:00