Od čega zavisi budućnost IT sektora u Srbiji? | Talas.rs\nKonkurentske prednosti i preduzetnička inicijativa bile su dovoljne da, za samo nekoliko godina, IT sektor ispliva kao jedna od oblasti u kojoj Srbija ima šta da ponudi u međunarodnim okvirima\nIT sektor u Srbiji postaje sve važniji: vrednost IT usluga konstantno raste, kao i broj zaposlenih, a polako se menja i kvalitet sa većim učešćem kompanija koje ne rade samo autsorsing za inostrane naručioce. Koliko je korona uticala na poslovanje ovog sektora i koje su glavne prepreke njegovom razvoju?\nIzvoz IT usluga raste godinama\nZnačaj IT industrije najviše se primećuje preko rasta izvoza ovih usluga. Pre samo jedne decenije, njegova vrednost bila je gotovo neznatna, da bi onda započeo strmoglav rast. Vrednost izvoza IT usluga ubrzo je prevazišla nivo izvoza većine tradicionalnih industrijskih grana. Tokom prethodnih 5 godina, vrednost izvoza se godišnje povećavala za 20-25%, što je za tih nekoliko godina donelo povećanje od čak 2,5 puta.\nIT je postavio Srbiju na mapu sveta kao retko koji drugi proizvodi, osim možda maline. Ovo naravno ne znači da je u IT sektoru sve odlično – najveći deo izvezenih usluga je autsorsing za velike inostrane kompanije, dok još uvek relativno skroman udeo imaju softverska rešenja koja su u potpunosti plod domaćih kompanija. Ovo se polako menja i postoje dobri primeri kompanija kao što su Nutanix, Nordeus i drugi koji su uspeli da se izbore za značajne pozicije svojim proizvodima i rešenjima na svetskom nivou. Takođe, neke velike multinacionalne kompanije su otvorile svoje razvojne centre u Srbiji (kao npr. Microsoft), ali većina IT sektora u Srbiji i dalje se bazira na velikom broju malih kompanija, preduzetnika i frilensera.\nIT sektor u Srbiji: vrednost izvoza IT usluga (u milionima evra) i broj zaposlenih u sektoru Informisanje i telekomunikacije (u hiljadama). Izvor: NBS i RZS.\nNe znamo koliko ljudi radi u IT sektoru\nNiko pouzdano ne zna koliko ima zaposlenih ljudi u IT sektoru u Srbiji. Procene značajno variraju – od samo 6.000-7.000 hiljada (Vojvodina ICT klaster, 2015), preko procene od 32.000 ljudi, od čega zapravo tek 11.500 developera (StartIt, 2016), do čak preko 47.000 programera (StartIt, 2019).\nDržavna statistika ne prati IT kao takav, već međunarodnu klasifikaciju zaposlenih među kojima i sektor Informisanje i komunikacije gde bi trebalo da tražimo naše zaposlene u IT-ju. Ovi podaci su zgodni jer se sakupljaju na godišnjem nivou i možemo ih uporediti sa podacima iz statistike izvoza usluga – vidimo da rast vrednosti izvoza usluga prati i rast zaposlenih u ovom sektoru. Ali nisu svi u sektoru Informisanje i komunikacije zaposleni u IT-ju: tu su novinari, PR službenici, radnici kod mobilnih operatera i mnogi drugi koji obavljaju slične delatnosti.\nOsim toga, statistika ovde prati za koju delatnost je registrovano neko preduzeće i potom sve zaposlene posmatra kao zaposlene u tom sektoru. Na primer, programeri koji rade u bankama na kreiranju i održavanju e-bankinga računaju se kao zaposleni u sektoru Finansijske delatnosti i delatnost osiguranja, isto kao što se pravnik u EPS-u računa u sektoru Proizvodnja električne energije. Nadalje, nemamo informacije o tome koliko ljudi radi preko raznih onlajn platformi iz Srbije, kao što je UpWork, niti koliko ovih ljudi radi nešto što bismo mogli da definišemo kao IT, pošto tu ima raznih drugih poslova.\nTu je još i dodatni problem: šta sve računamo pod IT sektorom? Da li su to samo developeri koji direktno rade na kreiranju softvera, da li su to i oni angažovani na sličnim stručnim poslovima kao što je grafički dizajn, obrada zvuka i slično? Dalje, da li tu treba dodati i one koji direktno sarađuju sa programerima kao što su projektni menadžeri, ljudi iz marketinga, ili i sve ostale iz pomoćnih službi koji rade u IT kompanijama (ljudski resursi, finansije itd)?\nUticaj pandemije na IT sektor\nImajući u vidu da većina ljudi koji rade u IT sektoru mogu da rade od kuće, barem u značajno višoj meri u odnosu na zaposlene u tradicionalnijim industrijama, mogli bismo da očekujemo da IT sektor prolazi kroz manje probleme usled pandemije korona virusa. Ali izgleda da nije tako – jer ako je sve u redu sa strane ponude, nije nužno i sa strane tražnje. Drugim rečima, tačno je da neka kompanija koja pravi softver može da organizuje svoje radne procese na bolji način, tako da nesmetano radi i izvan kancelarijskog prostora, ali to ne znači da kompanije koji su korisnici njenih usluga neće smanjiti narudžbine jer je njima opao promet.\nIzvoz IT usluga, u milionima evra. Izvor: NBS.\nKako nam pokazuju podaci iz platnog bilansa, izvoz IT usluga je i početkom godine rastao i u prva dva meseca je bio veći za preko 20% u odnosu prethodnu godinu. Međutim, u martu sledi pad, i tokom marta, aprila i maja je nivo izvoza po prvi put u poslednjih nekoliko godina zapravio bio niži nego u prethodnoj godini. Tek u junu je zabeležen oporavak i veći nivo izvoza nego 2019. Nivo izvoza IT usluga u prvih 6 meseci ove godine iznosio je 700 miliona evra, što je svakako više od prošlogodišnjih 675 miliona. Da nije bilo korone, IT bi verovatno zadržao svoje stope rasta od 20% u odnosu na prethodnu godinu, pa bi izvoz iznosio oko 810 miliona evra. Prema tome, korona je za sada IT sektor koštala oko 100 miliona evra izgubljenog izvoza, što je oko 0,2% BDP-a.\nZašto je IT uspeo u Srbiji?\nOvakav bum u razvoju IT sektora nije nešto što je specifično samo za Srbiju – on je u priličnoj meri prisutan i u zemljama u okruženju, pre svega Bugarskoj, Hrvatskoj, Rumuniji i Ukrajini. To će nam pomoći i da lakše uočimo šta je doprinelo razvoju ovog sektora. Najvažnije stvari koje upadaju u oči su konkurentne cene i kvalitet radnika.\nPlate zaposlenih u Srbiji i nabrojanim zemljama daleko su niže nego u razvijenim zemljama Zapadne Evrope ili Severne Amerike. Za platu jednog dobrog programera u Nemačkoj možete da platite nekoliko njih u Beogradu ili Bukureštu. Ali to nije dovoljno: vaš proizvod mora da bude i kvalitetan. Koliko god ukazivali na brojne probleme u obrazovnom sektoru u Srbiji, ne možemo poreći da u ponekim segmentima Srbija nije toliko loša kao što nam se čini – postoji tradicija obrazovanja, barem jedan univerzitet na Šangajskoj listi, nekoliko dobrih tehničkih fakulteta (i državnih i privatnih) gde se školuju programeri, velika većina studenata i diplomaca dobro govori engleski i tako dalje. U nekim od ovih oblasti, Srbija je mnogo bliže drugim zemljama Evrope, koje su mnogo bogatije, nego zemljama Azije i Afrike koje imaju isti nivo BDP-a kao mi. Osim toga, sa razvojem raznih platformi na Internetu, znanje nikada nije bilo dostupnije.\nOve konkurentske prednosti i preduzetnička inicijativa bile su dovoljne da, za samo nekoliko godina, IT sektor ispliva kao jedna od oblasti u kojoj Srbija ima šta da ponudi u međunarodnim okvirima. To se sve nekako desilo ispod radara stručne ekonomske javnosti koja je standardno bila fokusirana na poljoprivredu kao našu razvojnu šansu i na politiku reindustrijalizacije. Ignorisanje države možda i nije bila loša stvar jer je time izbegnuta i loša pažnja – veliki broj preduzetnika iz branše će vam se odmah požaliti na nova poreska pravila i test samostalnosti kao primer gde je pažnja države zapravo otežala posao većini. Tu je bila i loša mera davanja subvencija stranim IT kompanijama za zapošljavanje. Sa deficitarnim kadrom, ovo ne znači veći broj zaposlenih, već njihovu realokaciju iz manjih domaćih kompanija u velike multinacionalke koje mogu da ponude bolje uslove i plate upravo zbog tih subvencija.\nAko želite da pravite automobile, treba vam velika fabrika, ogroman broj skupih specijalizovanih mašina (da biste napravili tih 5.000 delova koji ulaze u jedan prosečan automobil), morate da uvezete veliki broj komponenti, potom da konačni proizvod i izvezete i to lošom i sporom železnicom, da čekate delove koji vam dugo stoje na carinjenju itd. Ali ako za nekog stranog naručioca pravite vebsajt, izbegavate najveći broj ovih logističkih problema koji su imanentni poslovanju u Srbiji. Takođe, ne trebaju vam krediti za kapitalnu opremu – a krediti u Srbiji su značajno skuplji nego u zemljama EU upravo zbog velikog rizika poslovanja, pa većina banaka i ne želi da radi sa početnicima u poslu ili malim preduzetnicima. U ovakvom okruženju, mnogo lakše je započeti neki posao za koji vam je potreban samo dobar kompjuter i brz internet. Ovo ne znači da su IT kompanije u potpunosti oslobođene od tereta lošeg domaćeg zakonodavstva – setimo se samo Zakona o deviznom poslovanju koji zahteva evidenciju svakog pojedinačnog priliva u devizama ma koliko on bio mali – već samo da je ovaj teret relativno lakši jer celokupna oblast nije toliko regulisana.\nAli ne možemo se zauvek uzdati u ovakve prednosti. Prvo, programeri mogu lako da nađu posao u inostranstvu, što veliki broj njih i radi, naročito oni koji su na srednjim i vodećim pozicijama koje je i najteže zameniti. Glavni razlozi za odlazak često nisu materijalne prirode, već mogućnosti bržeg napredovanja i građenja karijere, ili nezadovoljstvo opštim društvenim okruženjem, od političke scene do funkcionisanja zdravstva i administracije. Drugo, u Srbiji raste nivo plata zaposlenih u ovom sektoru uglavnom zbog nedostatka kadra, što može predstavljati i ozbiljno ograničenje u budućnosti. Usled toga se smanjuje cenovna konkurentska prednost u odnosu na okolne zemlje, pre svega na Ukrajinu, a kao potencijalna konkurencija pojavljuju se i druge zemlje iz Azije koje imaju znatno jeftiniju radnu snagu.\nNi regulatorni ni poreski okvir nam ne idu u prilog – dok druge zemlje kao što su Rumunija ili Severna Makedonija imaju posebne poreske povlastice kako bi privukle ili zadržale IT industriju, kod nas se sa ovim ne eksperimentiše, a visoki nameti na rad (ne toliko porezi koliko socijalni doprinosi za penziono i zdravstveno osiguranje) predstavljaju i ozbiljnu prepreku daljem razvoju. Rešenje za ove probleme deluje prosto, ali je u praksi jako teško: nove prednosti moraju da budu bazirane na kvalitetu rešenja i proizvoda koje nude naše IT kompanije. Država možda ne treba da ih u tome gura (jer ni ne zna kako, čak je veća šansa da će im nehotice zasmetati ili privilegovati pojedine igrače nauštrb ostalih), ali treba da pomogne rešavanjem problema koje pred njih postavljaju zastarela zakonska rešenja. Potrebno nam je i opšte uvođenje reda u celokupan sistem da bi se ljudi ohrabrili na ostanak ili čak povratak. Inače može lako da se desi da se za desetak godina pitamo kako to da nam IT industrija gubi trku.\nPogledajte Talas dokumentarni film “Uspeh odavde – priče ljudi iz IT sektora”\nTri lekcije sa izbora u Crnoj Gori\nTAGS: biznis zajednica ekonomija IT IT sektor regulacije startap tehnologija


Britanski menadžeri na Međunarodnoj akademiji za komunikacije u Budvi | Ekonomist\nby Redakcija - 13/10/2016 0\nTim top menadžera Službe za komunikacije Vlade Ujedinjenog Kraljevstva će, tokom naredna dva dana, prenijeti kolegama iz regiona Jugoistočne Evrope znanja i iskustva iz oblasti planiranja i vođenja javnih kampanja i komuniciranja sa građanima i medijima.\nMeđunarodna akademija za komunikacije, kako je saopšteno iz Vlade, biće održana u Budvi, a organizuje je, uz podršku Britanske ambasade u Podgorici, SEECOM, udruženje državnih službenika za komunikacije iz regiona Jugoistočne Evrope, čije je sjedište u Budvi.\n“Služba za komunikacije Vlade Ujedinjenog Kraljevstva važi za jednu od najnaprednijih svjetskih službi iz ove oblasti, čije aktivnosti daju mjerljiv doprinos javnim politikama, u smislu podsticanja pozitivnih društvenih promjena, izgradnje reputacije države, unapređenja reakcije u kriznim situacijama i objašnjavanja vladinih politika građanima”, kaže se u saopštenju.\nNa Akademiji će učestvovati menadžeri za komunikacije iz devet zemalja regiona, a na otvaranju će govoriti, kako je najavljeno, zamjenik britanskog ambasadora u Crnoj Gori,Gevin Vesi, rukovodilac Službe za odnose s javnošću Vlade Crne Gore, Srđan Kusovac, direktor za kampanje u Kabinetu predsjednika Vlade Ujedinjenog Kraljevstva, Konrad Brd, i generalni sekretar SEECOM-a, Vuk Vujnović.\nCrna Gora postala članica Evropske kazino asocijacije


E-mail 2.0 – najnoviji servis za SBB korisnike E-mail 2.0 – najnoviji servis za SBB korisnike – Personal magazin\nSvim korisnicima SBB interneta dostupan je savremen e-mail servis, koji omogućava lakši i efikasniji rad i veći prostor za skladištenje podataka i kontakata. Pored modernog i preglednog dizajna, E-mail 2.0…\nSvim korisnicima SBB interneta dostupan je savremen e-mail servis, koji omogućava lakši i efikasniji rad i veći prostor za skladištenje podataka i kontakata.\nPored modernog i preglednog dizajna, E-mail 2.0 korisnicima nudi Mailbox od 500 MB, koje mogu raspodeliti po želji na najviše 5 naloga, obezbeđena je sinhronizacija kontakata, kalendara i zadataka, kao i mogućnost korišćenja i van kuće ili kancelarije, na standardnim iOS i Android aplikacijama.\nDa biste koristili E-mail 2.0, potrebno je da registrujete svoj e-mail nalog na portalu Mojsbb.\nSvi korisnici starog webmail servisa SBB mogu brzo i lako da se prebace na Email 2.0 Tom prilikom automastki zadržavaju sve mejlove sa starog naloga, a mogu da sačuvaju i sve svoje kontakte i prenesu ih na novi nalog.\nE-mail 2.0 – najnoviji servis za SBB korisnike was last modified: May 16th, 2014 by Redakcija\nSAP smanjuje broj zaposlenih


Optužnice protiv 11 osoba zbog krađe identiteta u Sjedinjenim Državama\nAmeričko tužilaštvo podiglo je optužnice protiv 11 osoba zbog, kako je saopšteno, najvećeg i najsloženijeg slučaja krađe identiteta ikada zabeleženog u Sjedinjenim Državama, sa oko 40 miliona potencijalnih žrtava.\nTrgovina kreditnom ili bankomat karticom veoma je jednostavna. I za potrošače, i po svemu sudeći, kriminalce. Sekretarijat za pravosuđe uhapsio je 11 osoba zbog sumnje da su povezani sa najvećim slučajem hakerske i krađe identiteta, kojim se američko tužilaštvo ikada bavilo.\n«Jedna od ključnih lekcija u ovom slučaju je da se količina informacija, njihova osetljivost i mogućnost zloupotrebe i dalje povećavaju»,kaže Mark Rotenberg.\nBilo ko može biti žrtva u ovom slučaju, s obzirom na to da su ukradeni brojevi više od 40 miliona kreditnih i bankomat kartica.\n«Jednostavno su se vozili automobilom, sa laptop kompjuterom i tragali za pristupačnim bežičnim kompjuterskim mrežama.»\nSekretarijat za pravosuđe navodi da su optuženi upali u bežične mreže nekoliko poznatih američkih maloprodajnih radnji, poput TJ MAXX, Boston Marketa, Barnes i Nobla, Sports Authority i DSW-a.\n«Veoma sam iznenađen što te kompanije nisu koristile odgovarajuće bezbednosne mjere.»\nIstražitelji ističu da su hakeri zatim prodavali informacije o pojedinim kreditnim karticama i pravili duplikate koji su im omogućavali da sa bankomata uzmu desetine hiljada dolara. Vlasti nisu želele da saopšte podatak o tome koliko su optuženi ukupno ukrali novca, ali se veruje da su u pitanju stotine miliona dolara.\nTrgovina kreditnom ili bankomat karticom veoma jednostavna


Prognoze za 2020: BDP manji od očekivanog, 20 hiljada više zaposlenih? | Kamatica\nPočetna > analiza > Prognoze za 2020: BDP manji od očekivanog, 20 hiljada više zaposlenih?\nPrognoze za 2020: BDP manji od očekivanog, 20 hiljada više zaposlenih?\nTekst objavljen: 10.10.2019 10:25\nSvetska banka očekuje da Srbija ove i sledeće godine zadrži nivo stranih direktnih investicija (SDI) na šest procenata bruto domaćeg proizvoda i da inflacija ostane u okviru ciljane vrednosti Narodne banke Srbije\nSvetska banka je za ovu godinu projektovala rast BDP-a Srbije na 3,3 procenta, za narednu na 3,9, a za 2021. predviđa stopu rasta od četiri odsto.\nU ranijim analizama Svetska banka nam je predviđala rast od 3,5 odsto.\nOčuvanje nivoa stranih direktnih investicija će biti moguće zbog ulaganja u prerađivačku industriju, ocenjeno je juče u Beogradu na predstavljanju redovnog ekonomskog izveštaja Svetske banke za region Zapadnog Balkana, pod nazivom „Rastuće neizvesnosti”.\nMenadžerka Svetske banke za makroekonomsku politiku za Evropu Galina Andronova Vinselet poručila je da je izuzetno važno da Srbija, u uslovima najvećeg usporavanja svetske ekonomije od svetske ekonomske krize, očuva konkurentnost svoje privrede i da brine o rezervama stvorenim tokom finansijske konsolidacije.\nGlobalni rizici veliki\nŠestović je podsetio na to da su globalni rizici veliki jer se stalno rade revizije i spuštaju projekcije rasta, „a tek treba da usledi efekat Bregzita i pun efekat primene carinskih stopa između Amerike i Kine”.\n– To je rani signal i dodatni poziv državi, prevashodno Ministarstvu finansija, da vodi računa o tome šta se dešava s fiskalnom politikom. Mi smo ostvarili veoma dobre efekte s fiskalnom konsolidacijom, međutim, sada bi trebalo da vidimo kako da zadržimo benefite – istakao je Šestović.\nKako je dodao, trebalo bi da budemo spremni i da imamo određene rezerve za slučaj da se situacija globalno pogorša.\n– Povećanje plata moglo bi uticati na manju konkurentnost – ocenila je ona, i dodala da je izvoz jedan od najviših prioriteta Srbije i da bi država morala da ga zaštiti.\nViši ekonomista Svetske banke u Beogradu Lazar Šestović smatra da je zbog mnogih stranih investicija u prerađivački sektor, Srbija konkurenta i da bi trebalo učiniti sve da u situaciji rastućih globalnih neizvesnosti i usporavanja evropskih ekonomija ne ugrozimo konkurentnost naše privrede.\n– Usporavanje privrede Nemačke, u kojoj opada proizvodnja automobila i mašina, kao i u drugim evropskim zemljama koje imaju auto-industriju, može se odraziti na naš prerađivački sektor koji je u lancu snabdevanja – upozorio je on.\nŠestović je naveo da je u Srbiji došlo do povećanja potrošnje pre rebalansa buyeta te da „dodatni efekat s rebalansom nije bio neophodan, pogotovo u situaciji nadolazećih rizika”, i da je „možda bilo bolje sačekati i kontrolisati rast plata, držati ga na nivou nominalnog rasta BDP-a”.\nPo njegovim rečima, ostaje da se vidi koliko će na konkurentnost privrede uticati povećanje plata u javnom sektoru, kao i uticaj tog povećanja na plate u privatnom sektoru.\nIz Svetske banke konstatuju da, iako postoji značajan odliv radne snage kroz migracije ka EU, u Srbiji je zabeležena rekordno niska stopa nezaposlenosti od deset procenata u dosadašnjem toku godine, pri čemu u odnosu na isti period 2018. godine ima 20.000 zaposlenih više.\nTakođe je ocenjeno da u Srbiji postoji problem rastućeg spoljnog deficita, koji će, po procenama Svetske banke, nastaviti da raste i u 2020. godini, ali to ne vide nako neki značajniji rizik.\n– Deficit je do sada relativno lako finansiran jer je ukupan priliv stranih direktnih investicija bio dosta veliki, a devizne rezerve NBS-a su stalno rasle, i sada su na istorijski visokom nivou od oko 13 milijardi evra – i to obezbeđuje uvoz od oko šest meseci, tako da u tom smislu ne postoji neki značajniji rizik – kazao je Šestović.\nlazar šestović rastuća neizvesnost ekonomija srpska ekonomija prognoze 2020 zaposlenost svetska banka


Udeo Srbijagasa u Transportgasu prenet na državu: Konačno rešen problem koji nas je kočio ka EU - Biznis Telegraf.rs\n21/05/21 | 14:25\nUdeo Srbijagasa u Transportgasu prenet na državu: Konačno rešen problem koji nas je kočio ka EU\nObezbeđeni uslovi za sticanje statusa ovog preduzeća kao nezavisnog operatora transportnog sistema\nNadzorni odbor Srbijagasa doneo je Odluku o prenosu 100 posto udela u "Transportgas Srbija" doo sa JP "Srbijagas" na Republiku Srbiju u skladu sa Akcionim planom za sprovođenje aktivnosti u cilju reorganizacije JP "Srbijagas", koji je nedavno usvojila Vlada Srbije.\nKako je danas saopštilo JP "Srbijagas", time je započeta realizacija Vladinog Akcionog plana i ispunjavanje uslova iz Trećeg energetskog paketa i Zakona o energetici, a sve u cilju stvaranja preduslova za otvaranje klastera četiri u procesu pristupanja naše zemlje EU, koji se odnosi na zelenu agendu i infrastrukturnu povezanost.\nPreduzeće "Transportgas Srbija" doo već je ranije izdvojeno iz sistema JP "Srbijagas", koje je ovo preduzeće osnovalo još 20. avgusta 2015. godine.\nOd 1. oktobra 2019. godine "Transportgas Srbija" funkcioniše potpuno samostalno, a u prilog tome govori i činjenica da je preduzeće u prethodnom periodu, sa svojim korisnicima, na direktan način sklopilo ugovore o transportu prirodnog gasa.\nU saopštenju se navodi da je prenosom udela sa JP "Srbijagas" na Republiku Srbiju, u potpunosti završen proces izdvajanja "Transportgas Srbija", kao i da su obezbeđeni uslovi za sticanje statusa ovog preduzeća kao nezavisnog operatora transportnog sistema u pogledu pravne forme, organizacije i odlučivanja.\nZaharova Zapadu: Uzalud se trudite, Severni tok će biti pušten


Šetnja duga sto kilometara za očuvanje imena Zrenjanina | Autonomija\nPešačiće od rodne kuće narodnog heroja Žarka Zrenjanina-Uče u Vršcu do njegovog spomenika u centru Zrenjanina\nSportski aktivisti zrenjaninske Panonske aktivističke organizacije (PAOR) najavili su danas da će 22. i 23. marta pešačiti 100 kilometra u znak protesta zbog, kako su naveli „pogubne anti-antifašističke inicijative“ za promenu imena grada Zrenjanina u Petrovgrad.\nPešačiće od rodne kuće narodnog heroja Žarka Zrenjanina-Uče u Vršcu do njegovog spomenika u centru Zrenjanina a očekuje se da im se pridruže i drugi sportisti, aktivisti i udruženja iz Banata.\nSaradnju i podršku tokom pešačenja najavili su i Zrenjaninski socijalni forum (ZSF) i 161 distribucija-Novi Sad.\nIz organizacije PAOR navode da tom šetnjom pod nazivom „Zrenjanin zauvek“ žele da skrenu pažnju javnosti na ono što je prava pozadina i motivi inicijative za promenu imena grada Zrenjanina u Petrovgrad, koju su krajem prošle godine pokrenuli iz udruženja „Petrovgrad“.\n„Važno je napomenuti da jezgro te palanačke priče čine pseudoistoričari revizionisti, kleronacionalistički akademici i tajkuni kapitalisti, koji su zajednički, od početka devedesetih, profitirali ostvarujući ličnu ekonomsku korist i društveni položaj“, naveli su aktivisti PAOR-a.\nOni su dodali i da su najglasniji zagovarači zapravo ideološki preletači, koji su praktičan primer kako se ideja i ideologija zloupotrebljava za ličnu korist ili profit manjih i većih interesnih grupa, a sve na štetu naroda i društvene zajednice.\nSportski aktivisti PAOR-a istakli su i da im je želja i da motivišu građane i građanke, a posebno mlade, da se informišu i solidarno pridruže u borbi protiv fašizma u njegovim starim i novim oblicima, ali i da doprinesu očuvanju tekovina antifašističke borbe na ovim prostorima.


Ne insistiramo na Vučićevoj pobedi u prvom krugu #Neistina – Izbori\nNe insistiramo na Vučićevoj pobedi u prvom krugu #Neistina\n“Naravno da želimo da pobedimo u prvom krugu i da bi to bio jedan pokazatelj volje građana, ali niko ne insistira na tome da se pobedi u prvom krugu.”\nBlic, 9. 3. 2017. godine\nPre nego što je lider naprednjaka Aleksandar Vučić konačno odlučio da se kandiduje za predsednika zemlje, pošto je dugo tvrdio da mu to ne pada na pamet, njegove stranačke kolege i koalicioni partneri insistirali su na tome da aktuelni premijer uđe u predsedničku trku. Tvrde da jedino Vučić može da pobedi u prvom krugu izbora i da su se zbog toga ujedinili oko jednog kandidata.\nMeđutim, visoki funkcioner SNS i ministar privrede Goran Knežević sada kaže da niko ne insistira na prvom krugu i da je pobeda u drugom krugu “sasvim u redu”.\n“Pa mi ne govorimo uopšte o tome (pobedi u prvom krugu), to niste čuli. Ni od visokih funkcionera SNS ni od SPS.”\nIpak, čini se da je i naprednjacima i socijalistima važno da Vučić pobedi već 2. aprila, o čemu svedoče brojne izjave funkcionera ove dve stranke.\nDok se još spekulisalo da li će u trku ući aktuelni predsednik Tomislav Nikolić, ministarska građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture Zorana Mihajlović bila je među najglasnijim zagovornicima Vučićeve kandidature, radi očuvanja političke stabilnosti Srbije i regiona, i naravno pobede u prvom krugu.\n“Vučić je najbolji kandidat za predsednika Srbije kog SNS ima. Samo Vučića može da podrži vladajuća koalicija i samo on može da pobedi u prvom krugu. Interes SNS i svih ostalih stranaka u Vladi je ubedljiva pobeda Vučića i neću pogrešiti ako kažem da je to interes i ogromnog dela građana Srbije, pre svega zbog očuvanja političke stabilnosti”, izjavila je Mihajlović. (N1, 10. 2. 2017. godine)\nNakon što je predsedništvo naprednjaka jednoglasno podržalo Vučićevu kandidaturu, Mihajlović je rekla da su to uradili, jer hoće pobedu u prvom krugu. I ministar policije govorio je da je “Vučić jedini kandidat koji u prvom krugu može ubedljivo da pobedi”.\nTome se nadaju i koalicioni partneri. Lider socijalista Ivica Dačić zato je odustao od sopstvene kandidature. I on je nagovarao Vučića da se kandiduje, nudeći mu svoju podršku, opet sa istim ciljem – “Vučić plus Dačić jednako je pobeda u prvom krugu”.\n“Znate, nije ovde više pitanje ni Nikolića niti Dačića, ovde je pitanje šta je bolje za Srbiju. Ako imamo kandidata vladajuće koalicije koji može da pobedi u prvom krugu, a to je Aleksandar Vučić, onda on treba da se kandiduje, jer je oličenje vladajuće koalicije i treba da se kandiduje”, rekao je Dačić. (Alo, 15. 1. 2017. godine)\nIza Vučića se svrstao i lider Jedinstvene Srbije Dragan Marković Palma, koji je, takođe, siguran da Vučić pobeđuje u prvom krugu “ma ko se još kandidovao”, dok ministar Rasim Ljajić smatra da Vučić mora da pobedi u prvom krugu, jer drugi znači neizvesnu završnicu.\n“U takvoj smo situaciji da kandidat vladajuće koalicije mora da pobedi u prvom izbornom krugu, jer drugi dovodi tog kandidata u vrlo neizvesnu završnicu, pošto bi kandidat opozicije sasvim sigurno animirao celokupno biračko telo opozicionog političkog bloka”, rekao je Ljajić.\n(B92, 14. 2. 2017. godine)\nPored svih ovih izjava, koje ilustruju koliko je koaliciji okupljenoj oko Vučića zapravo važna pobeda u prvom krugu predsedničkih izbora, podsećamo na izjavu samog ministra Kneževića, koji je početkom januara bio ubeđen u Vučićevu sigurnu pobedu u prvom krugu.\n“Aleksandar Vučić nedvosmisleno iza sebe ima značajne rezultate i veliku podršku birača koji bi mu obezbedili sigurnu pobedu u prvom krugu glasanja”, rekao je tada Knežević. (Tanjug, 9. 1. 2017. godine)\nBudući da je čitava plejada funkcionera vladajuće koalicije podržala Vučića ističući važnost pobede u prvom krugu, Knežević za izjavu da niko ne insistira na takvoj pobedi dobija ocenu “neistina”.\nKnežević je rekao i da pobeda u drugom krugu ne bi umanjila utisak da je SNS najjača stranka, dok je Vučić nedavno izjavio da je drugi krug izvesniji, što je više kandidata.\nU slučaju da predsednik ne bude izabran 2. aprila, građani bi trebalo ponovo da izađu na birališta dve nedelje kasnije, na Uskrs. Budući da između dva kruga nije moguća promena mesta glasanja, realno je pretpostaviti da određen broj građana neće moći da glasa, jer će biti na putu zbog praznika, što bi takođe u jednoj meri moglo da utiče na rezultate izbora.\nPrvih pet dana odmora iskoristiću za poslednje dane kampanje #NeispunjenoKluni u turskoj seriji


Početak čarter sezone ka Turskoj - Aviatica\nPočetak čarter sezone ka Turskoj\nPretposlednjeg majskog vikenda počeli prvi čarter letovi iz Beograda ka Antalijskoj rivijeri.\nDatum / Date: 21.05.2018.\nDomaće turističke agencije otpočele su sa čarter letovima ka Antalijskoj rivijeri. Prvi letovi prema aerodromu u Antaliji obavljeni su za vikend 19. i 20. maja, a prevoznik je bio Aviolet, čarter brend Air Serbije.\nPrve agencije koje su poslale turiste u Antaliju su 1 A Travel i Big Blue, dok će Fibula, Belvi, Filip Travel i Argus sa svojim čarter letovima krenuti od juna.\nTokom udarne sezone od kraja juna do kraja septembra iz Beograda ka Antaliji leteće i do 20 aviona svake nedelje. Kompletan čarter saobraćaj na ovoj relaciji ove će godine obavljati Aviolet (Air Serbia), dok je Turkish Airlines povukao svoje ranije planirane letove.\nTuristički radnici očekuju dobru sezonu na turskoj rivijeri, još bolju nego prošlu, a prema informacijama koje smo dobili, popunjenost aviona na prvim letovima u maju je potpuna.\nTuristi iz Srbije biraju letovanje na turskoj mediteranskoj obali zbog vrhunske usluge i povoljnih cena. Brojni hoteli smešteni duž prelepih plaža sa toplim morem poznati su po svojim all inclusive uslugama koje omogućavaju idealan odmor bez ikakvog stresa i dodatnih troškova.\nAerodrom povezan tramvajem sa centrom grada\nAntalijski aerodrom, koji je jedan od najprometnijih na Mediteranu, sa preko 25 miliona putnika svake godine, se nalazi na 13km istočno od grada, koji je prestonica turskog turizma. Od prošle godine ovaj je aerodrom dobio novu, brzu i modernu saobraćajnu vezu sa centrom. Produžena je linija modernog tramvaja (laki metro) koja se sada iz centra Antalije pruža do aerodroma i dalje na istok do novog Expo centra.\nStanica tramvaja se nalazi ispred Međunarodnog i domaćeg Terminala 1. Tramvaji saobraćaju na svakih 20-tak minuta, vožnja traje do pola sata i košta manje od pola evra.\nIako većina turista u Antaliju stiže u okviru organizovanih turističkih tura koje uključuju i transfer od aerodroma do hotela agencijskih autobusima, ova veza tramvajem je veoma značajna za individualne putnike i za one koji u Antaliju stižu redovnim linijama, najčešće preko Istanbula.


Saveti za mame - evo kako najbolje uskladiti porodicu i posao - Moje dete\nPočetna Porodica Tatin i mamin kutak Saveti za mame – evo kako najbolje uskladiti porodicu i posao\nSaveti za mame – evo kako najbolje uskladiti porodicu i posao\nSvaka majka želi više vremena za svoju porodicu, ali ukoliko u njoj postoji želja i ambicija i za poslovnim uspesima – nesumnjivo joj je značajno i da istovremeno radi na svom karijernom napretku, te se ostvari i ovom smislu.\nAli kako uskladiti oba?\nUpravo ovo pitanje pripada jednim od najćešćih među savremenim ženama i majkama. Uz sve obaveze oko održavanja domaćinstva i porodice, čini se kao da je nemoguće pronaći dovoljno elana, vremena i motivacije za napredak u poslovnom svetu.\nSigurno će vas pozitivno iznenaditi činjenica da je ipak moguće! Saveti o tome kako najbolje uskladiti porodicu, domaćinstvo i posao očekuju vas u nastavku teksta!\nAdekvatna i univerzalna garderoba sa kojom možete sve\nDame znaju koliko vremena utroše samo na osmišljavanje stajlinga, a koliko kompikovano može da bude jurcanje sa porodičnog ručka na poslovni sastanak, koje obično iziskuje i presvlačenje, odnosno promenu garderobe.\nVreme je da pronađete idealnu prodavnicu i brend, čije stvari su dovoljno univerzalne da se mogu nositi u svim prilikama, a istovremeno pružiti savršen stajling. Haljine Marella brenda odličan su primer ovakve garderobe.\nOne su dovoljno komforne za prijatan osećaj tokom obavljanja porodičnih obaveza, a dovoljno lepe i pristojne za radne dane u kancelariji ili na poslovnim sastancima. Uz ovakve odevne komade – usklađivanje porodičnih sa kućnim obavezama postaje znatno lakše i jednostavnije za svaku savremenu damu.\nDobra organizacija vremena uz zajednički kalendar i spisak obaveza\nKada počnete da stavljate na papir sve obaveze koje vas čekaju tokom svakodnevice, biće i mnogo lakše da ih organizujete. Znamo da je upravo loša organizacija vremena ono što vas najviše koči u dostizanju sklada i balansa porodičnog i poslovnog života.\nZa porodične obaveze, preporučujemo da kreirate porodični kalendar, gde će i drugi članovi vaše porodice zapisivati obaveze koje ih čekaju, važne datume i stvari koje treba uraditi. Ovde možete i markirati šta je ono za šta ćete vi biti zaduženi, a šta ono što drugi članovi porodice mogu da urade za domaćinstvo.\nUz laku podelu rada putem kalendara, praćenje datuma i vremena kada to možete da uradite – videćete koliko vremena ćete odjednom imati mnogo slobodnije nego do sada.\nNapravite produktivnu jutarnju rutinu\nIznenadili biste se koliko dobro osmišljena i produktivna jutarnja rutina može da utiče na olakšavanje vaše svakodnevice i bolje balansiranje poslovnih i obaveza oko porodice i domaćinstva.\nOvo ne moraju da budu obaveze u kojima žene ne uživaju i koje će ih izmoriti tokom jutra, već one lepe, u kojima uživaju, a u nedostatku vremena ih rade na brzinu i jedva ih postižu.\nMožda je baš jutro idealno vreme da mama obavi sve svoje kozmetičke rituale? Ili da u jutarnju rutinu uključi one male kućne obaveze koje je ne zamaraju mnogo, a koje je obično dočekaju usred radne nedelje?\nOsmislite svoju jutarnju rutinu tako da bude produktivna, a istovremeno ne oduzme energiju koja vam je preko potrebna tokom dana.\nOstanite fokusirani na poslu\nKako biste i pored porodičnih obaveza ostali produktivni na poslu i zaista uspeli da napravite balans između poslovnih uspeha i porodice, neophodno je da ostanete fokusirani tokom radnog dana.\nMnoge mame kad su na poslu imaju problem da ostanu fokusirane i tako porodične obaveze odnesu i na posao, te i za vreme radnog vremena zapravo ne obavljaju svoje obaveze na optimalan način. Ključ je u razdvajanju jednih od drugih obaveza – ovo će potpomoći da održite fokus i obavljate radne obaveze na što bolji način.\nUz implementiranje ovih saveta u svoju svakodnevicu, sigurno ćete lakše balansirati porodične sa poslovnim obavezama, te i jednostavnije dostići dugo željeni i preko potrebni balans između poslovnih i porodičnih obaveza. Uživajte u porodičnom i poslovnom životu i izvucite najbolje iz oba, ali odvojite i dovoljno vremena za sebe – sada ćete ga napokon imati.\nPrethodni članakLIKOVNI KONKURS: „Reciklirajmo i prirodu čuvajmo!“\nSledeći članakKako renovirati dečiju sobu? – saveti i preporuke\nGordana 11/11/2020 At 12:46\nOno sto je meni dosta pomoglo u pocetku je da pocnem dan barem 45min ranije u odnosu na prethodni period. To je potrebno vreme (barem meni) da se saberem i uradim sve sto je meni potrebno kako bih produktivnije procela dan. Samo mali pomak u alarmu pravi veliku razliku u produktivnosti.


Osobama orjentisanim na rezultate\nOnima koji su izloženi intenzivnom stresu\nSvima kojima je vreme dragoceno\nObolelima od osteoporoze\nOsobama koje su u prethodnih 6 meseci imale operaciju trbušnog zida\nOnima koji nisu ovde zbog vežbanja\nFitness Fanatis je specifičan sistem vežbanja medicinski dizajniran sa ciljem da blokira dejstvo hormona stresa kortizola i da poveća insulinsku osetljivost u telu. Ta dva fiziološka efekta su u današnje vreme naznačajnija za prevenciju i lečenje najtežih hroničnih bolesti ali i za opšte jačanje imuniteta.\nOriginalan način kombinovanja pokreta koji aktiviraju sve mišićne grupe garantuje, na nivou današnjih medicinskih znanja, maksimalno brz napredak u kardiovaskularnim kapacitetima i umereno jačanje skeletne muskulature.\nProgram Fitness Fanatis se sastoji iz tri nedeljna treninga koji traju samo pola sata, pa je posebno pogodan za ljude koji nemaju puno vremena za druženje i koji su orjentisani ka rezultatima. To je ujedno i najveća mana ovog programa jer od polaznika zahteva izutetno visok nivo motivisanosti.\nPoseban način inteziviranja treninga omogućava da u sali, jedni pored drugih, trniraju i vrhunski sportisti i apsolutni početnici. Pokreti su prirodni i posebno smo ponosni da za 5 godina postojanja i rada sa stotinama klijenata namamo apsolutno ni jednu povredu!


– Stupanjem na snagu odluke o dopuni Krivičnog zakona Bosne i Hercegovine prvi put imamo pravni osnov i zakonsko uporište da se prijavljuju oni koji javno negiraju genocid u Srebrenici.\nSvojim postupanjem osumnjičeni član Predsjedništva Bosne i Hercegovine Milorad Dodik je s ciljem izazivanja međunacionalne netrpeljivosti, razdora i mržnje, svjesno i namjerno javno negirao genocid u Srebrenici, koji je utvrđen pravosnažnim presudama međunarodnih i nacionalnih sudova. Osumnjičeni je tako nanio bol preživjelim žrtvama genocida, degradirao sudsku, naučnu i historijsku istinu o genocidu, omalovažio pravdu i ponizio međunarodno pravo i međunarodne institucije – navodi se u saopćenju.\n– IGK smara da postoji osnovana sumnja da su u javnom djelovanju osumnjičenog Milorada Dodika, člana Predsjedništva Bosne i Hercegovine, ostvarena sva bitna obilježja krivičnog djela iz odredbe člana 145a stav (3) Krivičnog zakona Bosne i Hercegovine. IGK je od Tužilaštva Bosne i Hercegovine zatražio da poduzme sve Zakonom predviđene radnje i aktivosti te protiv osimnjičenog pokrene krivični postupak u skladu sa Zakonom.\nZagovaranjem negiranja genocida Dodik cijelom srpskom narodu nameće kolektivnu krivicu mada on to predstavlja kao odbranu nacionalnog interesa – poručuju iz IGK-a.


Austrijske kompanije žele da investiraju u Srbiji - PKS-RPK Novi Sad\nAnketa o uslovima poslovanja u Srbiji 2017. pokazala je da je 66 odsto austrijskih kompanija uvereno u rastući trend svog poslovnog prometa u narednoj godini, 50 odsto njih očekuje da će povećati svoje investicije u 2018, a čak 90 odsto je odgovorilo da bi, iz današnje perspektive, i danas investiralo u našu zemlju.\nAnketu je šesti put sprovelo trgovinsko odeljenje pri ambasadi Austrije – Advantage Austria, a pitanja su se odnosila na aktuelne uslove poslovanja u Srbiji sa aspekta austrijskih investitora.\nKomercijalni savetnik u austrijskoj ambasadi Erika Teoman-Brener rekla je na konferenciji da joj je veoma drago što rezultati pokazuju da su austrijski preduzetnici zadovoljniji nego ranije.\nIako ima još problema koje spominju, veoma su optimistični, rekla je ona.\nRezultati zasnovani na povratnim informacijama 80 kompanija pokazali su da 34 odsto učesnika ima promet do jedan milion evra, a 20 odsto njih preko 20 miliona evra.\nPoboljšanje je najviše vidljivo u delu koji je pokazao da 35 odsto kompanija vidi ekonomsku situaciju kao poboljšanu u odnosu na 2016. godinu, a prošle godine je ta cifra iznosila 27 odsto u odnosu na 2015. godinu.\nŠto se tiče ekonomske perspektive Srbije za 2018, 45 odsto ispitanih kompanija očekuje da će sledeće godine, situacija biti bolja u odnosu na 2017. godinu.\nVećina austrijskih kompanija, njih 70 odsto, je zadovoljno prometom i zaključenim poslovima, a 50 odsto njih ima više zaposlenih nego u prethodnoj godini.\nJedno od najoptimističnijih očekivanja austrijskih kompanija kaže da 66 odsto ispitanika veruje da će njihov poslovni promet da se poveća u 2018. godini a polovina očekuje i da će više investirati sledeće godine.\nProstora za poboljšanje ima po pitanju privrednih uslova, pa tako 65 odsto kompanija smatra da treba povećati pravnu sigurnost, 53 odsto bi volelo da ima mane birokratije, a njih 44 odsto priželjkuje jače antikorupcijske mere.\nTakođe, 39 odsto kompanija je ocenilo da je potrebna bolja infrastruktura.\nIspitanici su pokazali da su uglavnom zadovoljni kvalifikacijama zaposlenih, ali, 56 odsto njih smatra da postoj problemi raspoloživosti kvalifkovane radne snage, dok je čak 87 odsto njih zainteresovano za obučavanje pripravnika u skladu sa sistemom dualnog obrazovanja kakvo postoji u Austriji.\nI prošle i ove godine, 90 odsto ispitanika je odgovorilo da bi ponovo ulagale u Srbiju.\nGeneralni direktor Cargo partnera, austrijske kompanije koja posluje u Srbiji, Mirko Ilić rekao je da je kompanija na čijem je čelu, u Srbiji od 2003. godine i kako kaže, od tada uspešno posluju. Imaju 96 zaposlenih, i optmistični su da će se i dalje razvijati, kaže.\nVidi se da se Srbija razvija, a to vidimo po obimu našeg poslovanja. Za mene je to pozitivan signal da se u Srbiji nešto lepo događa, rekao je Ilić.\nKompanija Cargo partner učestvuje u dualnom obrazovanju, a kako kaže, a kako kaže uglavno i zapošljava mlade ljude.\nGeneralni direktor kompanije Tagor iz Niša Goran Jovanović predstavio je poslovanje kompanije na čijem je on čelu rekavši da je od samog početka ona imala pomoć od gradske vlasti u Nišu.\nNajveći problem za Tagor je, kaže, način na koji se carini roba, jer to otežava situaciju sa konkurencijom iz Bugarske i Rumunije.\nProblem imaju i sa nedostatkom kvalifikovanih kadrova, rekao je direktor Tagor-a.\nMERČANDAJZER, REFILER, GRUMER… Ovo su NAJTRAŽENIJA zanimanja u Srbiji, evo šta znače i koliko zarađuju


Đoković: Nisam umoran, jedva čekam meč sa Rodikom : Nadlanu.com\nĐoković: Nisam umoran, jedva čekam meč sa Rodikom\nObjavljeno 26. jan 2009. / 00:00:00\nBEOGRAD, 26. januara 2009. (Beta) - Najbolji srpski teniser Novak Đoković izjavio je da se fizički oseća veoma dobro i da ima dovoljno vremena da se odmori za meč sa Amerikancem Endijem Rodikom u utorak u četvrtfinalu Otvorenog prvenstva Australije u Melburnu.\nĐoković je juče u osmini finala savladao Kipranina Markosa Bagdatisa sa 3:1. Meč je trajao tri sata i 15 minuta i po lokalnom vremenu završen je posle ponoći.\n"Ne mislim da će na moju fizičku spremu uticati to što igram dugačke mečeve. Pokušaću to da okrenem u svoju korist. Osećam se dobro, imao sam kvalitetne pripreme u pauzi između dve sezone, kao i nekoliko mečeva u Sidneju. Mogu svaki drugi dan da igram po pet setova. Imam dovoljno vremena da se oporavim i sačekam veliki duel sa Rodikom", izjavio je Đoković za zvanični sajt turnira.\nĐoković, koji je postavljen za trećeg nosioca, do sada je sa Rodikom igrao tri puta. Srpski teniser zabeležio je dve pobede, a poslednja je bila u četvrtfinalu prošlogodišnjeg Otvorenog prvenstva SAD-a u Njujorku.\nSrpski teniser dodao je da je tokom dosadašnjeg takmičenja u Melburnu imao manjih problema sa žuljevima, zbog čega je promenio patike.\n"Imao sam manjih problema sa žuljevima. Velike su vrućine i zato sam promenio patike. To se uvek dešava na početku sezone, nakon nekoliko meseci pauze bez mečeva", dodao je on.\nUkoliko pobedi Rodika, Đoković će u polufinalu igrati protiv boljeg iz duela Švajcarca Rodžera Federera i Argentinca Huana Martina del Potra.\nĐoković i Federer su i prošle godine igrali u polufinalu Melburna, kada je srpski teniser pobedio sa 3:0, a kasnije i osvojio titulu.\nTurnir u Melburnu igra se za ukupni nagradni fond od 23.140.000 australijskih dolara.


Marko Čadež sa privrednicima u Bujanovcu - JUGPRESS\nMarko Čadež sa privrednicima u Bujanovcu\nPostavio: Jugpress 21 Decembra, 2016\nPredsednik Privredne komore Srbije Marko Čadež u Bujanovcu se danas sastao sa predstavnicima lokalnih samouprava i kompanija Bujanovca i Preševa a na sastanku se razgovaralo o proizvodnim i izvoznim planovima, kao i o uslugama i podršci Privredne komore Srbije razvoju privrede ovog dela Srbije, te otklanjanju barijera za uspešnije poslovanje preduzeća i preduzetnika i njihovom umrežavanju sa kompanijama iz regiona.\nU razgovorima je učestvovao i Safet Grdžaliju, predsednik Privredne komore Kosova, koji je predvodio delegaciju 11 kompanija, čiji predstavnici su razmenili informacije o mogućnostima saradnje sa firmama Bujanovca i Preševa\nPredsednik opštine Bujanovac Šaip Kamberi ističe da je cilj ovog sastanka otvaranje novih radnih mesta i izvlačenje ovih devastiranih mesta iz zona nerazvijenih područja.\n“Kapaciteti koji postoje u Bujanovcu i Preševu traže malo više pažnje lokalne samouprave i države i ti kapaciteti mogu da budu dovoljni da se ove dve opštine ubuduće dovojno razvijaju.”\nŠćiprim Arifi, predsednik opštine Preševo, rekao je da je ovo jako važan sastanak.\n“Ovo je samo početni i informativni sastanak za sve prisutne, a od njega očekujem poboljšanje rada na koordinaciji privrednih komora Srbije i Kosova i privrednika iz Srbije i Kosova. Mislim da mi na ovaj način pokazujemo i da možemo da prevazilazimo probleme koji postoje između Beograda i Prištine. Na ovaj način mi klimu koja ima evropske standarde približavamo našoj zajednici.”\nPredsednik Privredne komore Srbije Marko Čadež zahvaljujući se predsednicima opštine Bujanovac i Preševo na gostoprimstvu i realizaciji skupa rekao da je ovo dan kada smo mi tu da čujemo potrebe privrednika i kako i na koji način možemo da im pomognemo da bolje posluju i pronalaze bolje poslovne šanse.\n“Dolazeći iz Beograda imao sam prilike da vidim finalizaciju radova na auto-putu i kad taj veliki projekat bude završen biće to ogromna šansa koja će izmeniti privrednu sliku ovog regiona. Moramo da budemo svesni toga i moramo da idemo u susret tome, da tražimo šanse i mogućnosti i ideje koje može da ponudi ovaj region. Osim fizičkog auto-puta, koji je od suštinske važnosti za privredni razvoj, postoji i ona druga, tzv. mekša struktura, a to je na koji način smo povezani, kakve barijere imamo, da li smo uspeli da usaglasimo sve privredne subjekte i sertifikate… Po poslednjim dogovorima iz Brisela treba da budu usaglašeni svi veterinarski sertifikati, jer bez toga ne može da se prodaje ništa na carinskoj teritoriji Srbije ili Kosova. Dakle, mi smo tu da kroz naše kancelarije koje svakodnevno moraju da rade omogućimo privrednicima da mogu da se bavi onim što najbolje znaju, a to je da prave posao i da se fokusiraju na svoje biznise. Od 1. januara sve privredne komore ulaze u jedinstven sistem Privredne komore Srbije, što do sada nije bio slučaj, jer smo imali paralelne postojeće regionalne privredne komore. Mi ćemo sada direktno moći da pojačamo kancelariju u Bujanovcu i otvoriti kancelariju u Preševu kako bi zajedno mogli što bolje da radimo. Postoji mogućnost da već u januaru u Prištini organizujemo jedno predstavljanje privrednika iz ovog regiona, a u februaru da organizujemo i Dane Bujanovca i Preševa u Beogradu, Kragujevcu i Novom Sadu, kako bi pokazali npr. kompanijama u Subotici da neke kvalitetne proizvode ne moraju da uvoze, jer ih već imaju ovde. Razgovarali smo i o “sivoj” ekonomiji, ali to je problem sa kojim se čitav svet suočava.”\nSafet Grdžaliju, predsednik Privredne komore Kosova, je širok značaj ovog skupa naznačio i time što se došlo u period kada nema političkih izbora i kampanja.\n“Ovde smo da nudimo partnerstvo i dijalog. Za mene su junaci modernog vremena oni koji se bave ekonomijom, obezbeđuju nova radna mesta i ekonomski rast. I za Kosovo i za Srbiju postoje dva zajednička neprijatelja, a to je stopa nezaposlenosti i nizak ekonomski rast. Danas je napravljen značajan korak za jedan dugačak put, jer jednostavno moramo ojačati dijalog i videti šta možemo da uradimo kroz ekonomski razvoj na ojačavanju političkog mira i stabilnosti, ojačavanju socijalnog mira i ubrzamo integrirajuće procese. Kroz ovakve sastanke možemo da promenimo negativnu percepciju Balkana, da od jedne zone ratišta i sukoba, bude prostor mira, perspektive i budućnosti. Na kraju, trgovina je kao voda, uvek nađe put, a biznis ne poznaje ni boju ni naciju ni veru.”


Spisi o mučenju - ELEMENTARIJUM\nNakon objavljivanja potresnih opisa mučenja u vojnoj bazi Gvantanamo Bej 2015. godine, ponovo je otvoreno pitanje da li je ovo zaista delotvorna tehnika ispitivanja?\nFoto: Joint Task Force Guantanamo\nSredinom 2009. godine predsednik SAD Barak Obama objavio je tajne dokumente bivšeg predsednika Džordža Buša poznate kao „spisi o mučenju“. Među ovim dokumentima nalaze se detaljni opisi deset dozvoljenih tehnika mučenja u svrhe ispitivanja, kao što su uskraćivanje sna, zatočeništvo u tesnim prostorijama i simulacija davljenja. Ove tehnike je koristila CIA, a nakon objavljivanja ovih dokumenata tu praksu je preuzela novonastala grupa za ispitivanje pritvorenika (HIG). Zapravo, uloga HIG-a je da ispituje efikasnost ovog mučenja naučnim putem, ali joj nije zabranjeno da ga sprovodi.\nUvreženo laičko mišljenje kaže da su ove tehnike, iako su nemoralne, uspešne u izvlačenju informacija. Međutim, naučnici nisu tako sigurni. Sa ciljem da pruži validne neurofiziološke činjenice o dejstvu mučenja, Šejn O’Mara, direktor Triniti instituta neuronauka u Dablinu, objavio je knjigu „Zašto mučenje ne radi“ (Why Torture Doesn’t Work), u kojoj objašnjava koliko je efikasnost ovih metoda u dolaženju do istine zapravo – minimalna.\n„Spisi o mučenju“ navode da je mučenje uskraćivanjem sna bezopasno. O’Mara se ne slaže: naime, različita istraživanja pokazuju da lišavanje sna ima dugotrajne posledice na kognitivne sposobnosti. Usled nedostatka sna dolazi do nagomilavanja glukokortikoida u mozgu, u koje spada i kortizol. U kombinaciji sa drugim stresorima, dugotrajno uskraćivanje sna može imati negativne posledice čak i na disajne i kardiovaskularne funkcije.\nMučenje nije bezopasno ni za mučitelja. Osoba koja treba da muči drugu osobu se često nalazi u stanju koje psiholozi zovu kognitivna disonanca. Ovaj fenomen objašnjava opterećenje pod kojim se nalazimo kada reagujemo suprotno našim stavovima i verovanjima. Što je veća disonanca između izvedene radnje i stava osobe koja je izvodi, to je pritisak na kognitivni sistem veći. Posledice ovoga su pojavljivanje simptoma sličnih posttraumatskom stresnom poremećaju, koji se javljaju i kod onoga ko proživljava mučenje.\nKako navodi O’Mara, mnogo efikasniji način dolaženja do inforamacija je – razgovor. Istraživač iz Dablina navodi podatke o aktivaciji jednog dela mozga zaduženog za osećaj zadovoljstva, zvan nucleus accumbens, kada se ispitivanoj osobi pruži mogućnost priznanja. Statistika pokazuje da samo pet odsto ispitivanih osoba odbijaju da razgovaraju. Uspešnija od mučenja bi mogla da bude i virtuelna realnost.\nObjašnjenja koja mogu da pruže psiholozi na ovu temu su vrlo uska, jer bi dublje ispitivanje posledica mučenja zahtevalo kršenje osnovnih etičkih kodeksa. Stoga je veliki skandal nastao jula 2015. godine kada je advokat po imenu Dejvid Hofman javno objavio svoj izveštaj o učešću psihologa u mučenju zatvorenika vojne baze Gvantanamo Bej. Psiholozi su sprovodili i prisustvovali mnogim okrutnim ispitivanjima, a učestovovali su i u tretmanima uskraćivanja sna, kao i nasilnog hranjenja zatvorenika koji su pribegli štrajku glađu.\nOvakvo ponašanje predstavlja kršenje jednog od glavnih etičkih principa psihologije koji nalaže da rad psihologa ne sme ni na koji način negativno uticati na čoveka. Američka psiholološka asocijacija (ARA) rešila je ovaj slučaj već krajem 2015. godine objavivši novu polisu, kojom se zabranjuje učešće psihologa u ispitivanjima zatvorenika.


Sedmi april posvećen investiranju u institucije zdravstva - Klix.ba\nSedmi april posvećen investiranju u institucije zdravstva\n4.4.2009. u 14:55\nSvjetski dan zdravlja - 7. aprila, ove godine bit će posvećen isticanju značaja investiranja u institucije zdravstva da bi one bile spremne za zbrinjavanje ljudi u uvjetima nesreća i katastrofa.\nKako se navodi u saopćenju Zavoda za javno zdravstvo FBiH pod zdravstvenim institucijama podrazumijevaju se sva mjesta koja pružaju zdravstvenu zaštitu - od specijaliziranih i tercijarnih bolnica do domova zdravlja, primarne zdravstvene zaštite i lokalnih klinika.\n"Poznato je iz dosadašnje svjetske prakse da već slabi zdravstveni sistemi nisu u stanju da nastave funkcionirati u toku prirodnih i drugih nesreća, a to rezultira neposrednim i budućim javno zdravstvenim posljedicama", navodi se.\nU saopćenju se ističe i to da su u kritičnim situacijama - nesreće, elementarne nepogode, katastrofe i ostale krize (elementarne, biološke, tehnološke, društvenoj ratne) među žrtvama često i zdravstveni radnici i zdravstvene ustanove.\n"To, sa svoje strane, dodatno ugrožava već pogođenu populaciju i lišava je vitalne zdravstvene pomoći koja u tim okolnostima znači život ili smrt", ističe se u saopćenju.\nMoto ovogodišnjeg Svjetskog dana zdravlja je "Spasimo živote! Učinimo sve da bolnice budu sigurne u slučaju nesreće/katastrofe".\n"Kroz tu temu se želi naglasiti koliko je značajno da zdravstvene institucije budu dovoljno otporne i pripremljene da izdrže u takvim okolnostima i pružaju zdravstvenu zaštitu i pomoć kako direktno ugroženom stanovništvu tako i ostalim ljudima u okolnim zajednicama," navodi se u saopćenju.\n"BiH dobila status kandidata za ulazak u EU"\n04.04.2009. u 15:07\nZdravstveno osiguranje za više od 50 posto nezaposlenih\n04.04.2009. u 14:45


RTS :: Ko najbrže dolazi do posla, i za kojim zanimanjima je povećana tražnja tokom pandemije\nEkonomija Ko najbrže dolazi do posla, i za kojim zanimanjima je povećana tražnja tokom pandemije\nsreda, 02. sep 2020, 07:47 -> 11:16\nKo najbrže dolazi do posla, i za kojim zanimanjima je povećana tražnja tokom pandemije\nNa tržištu rada postoji stabilnost, rekao je za RTS direktor Nacionalne službe za zapošljavanje Zoran Martinović.\nGostujući u Jutarnjem programu RTS-a, direktor Nacionalne službe za zapošljavanje Zoran Martinović rekao je da je privreda u drugom kvartalu funkcionisala pod jakim uticajem epidemije i mera koje je Vlada preduzela i da su te mere sačuvale ekonomsku stabilnost i radna mesta.\nPrema njegovim rečima, početkom godine broj nezaposlenih bio je 515.000, ali u avgustu se stanje popravilo. Dodaje da imamo isti broj nezaposlenih kao prošle godine i da mere Vlade imaju puni efekat i smisao.\n"Siguran sam da ćemo do kraja godine, a videćemo kako će funkcionisati naredna godina, očuvati tu stabilnost i verujem da ćemo i sledeće godine imati manj nezaposlenih na evidenciji Nacionalne službe za zapošljavanje", poručuje Martinović.\nDo posla najlakše dolaze informatičari, inženjeri građevinske struke i mašinstva, ekonomisti, građevinski radnici, lekari i medicinsko osoblje.\nStatistika beleži da je povećana tražnja za kuririma, dostavljačima, socijalnim radnicima, negovateljima.\nDirektor Nacionalne službe za zapošljavanje kaže da tržište rada potpuno funkcioniše i da postoji i neznatan broj otpuštanja.\n"U uslovima epidemije najviše je pogođen sektor turizma, ugostiteljstva, mini-trgovina, saobraćaja. Vrlo brzo po prestanku vanrednog stanja, i to tržište se stabilizovalo. Jedino turizam nije zabeležio više zaposlenih, ali sektor trgovine svakako jeste", objašnjava Martinović.\nZoran Martinović objašnjava da je u vreme epidemije i vanrednog stanja uvedena mogućnost elektronskog prijavljivanja Službi za zapošljavanje i da su nezaposleni obavešetni da neće biti brisani sa evidencije do daljeg zato što mnogi nisu bili u mogućnosti da se prijave.\n"Mere koje je Vlada preduzela i program 'Moja prva plata', koji treba da uključi oko 10.000 mladih ljudi, svakao će uticati na to da tržište rada i dalje bude stabilno", poručuje direktor Nacionalne službe za zapošljavanje Zoran Martinović.\nGrubišić za RTS: Bitno je poverenje jer snižava rizik u poslovanju


Cene stanova u Srbiji porasle za 1,7 posto › Made-in-Germany.rs\nU drugom polugodištu 2013. godine cene novoizgrađenih stanova u Srbiji povećane su za 1,7 posto u odnosu na prvi deo godine, objavio je Republički zavod za statistiku, a prenosi novosadski „Dnevnik“.\nAko se u obzir uzme promena kursa eura u ovom periodu, cene stanova u drugom polugodištu bile su manje za 0,4 posto, nego u prvoj polovini godine. U strukturi troškova izgradnje, računajući u eurima, cena građevinskog zemljišta porasla je za 7,8 posto, kao i cena ostalih troškova za 1,7 posto, dok je cena građenja opala za 3,7 posto u odnosu na prvu polovinu godine.\nNajviša prosečna cena novoizgrađenih stanova ugovorena je u Beogradu i iznosi 166.497 dinara po kvadratnom metru, što u odnosu na prvo polugodište, predstavlja povećanje od 2,1 posto. Izraženo u eurima, cene stanova u Beogradu ostale su nepromenjene u tom periodu.


Ekonomija tone sve dublje u recesiju, a umetničke organizacije koje zavise od privatnih i privrednih donacija, bore se da izađu na kraj sa smanjenim budžetima. Na umetnost otpada više od 4 odsto poslovne delatnosti u Sjedinjenim Državama. Prema tome, održavanje umetnosti u životu u teškim vremenima ne samo da je važno za ljubitelje, nego i za celu ekonomiju.\nPoput mnogih neprofitnih organizacija širom Sjedinjenih Država, „Teatar konstelejšn“ oseća posledice recesije.\nOsnivačica i umetnička direktorka Elison Stokman kaže da njena kompanija ove godine mora da bude kreativna i na sceni i van nje.\n„Rekla bih da ljudi ne žele da kupe ulaznice po punoj ceni. Ove godine redovno traže neki popust. Zbog toga im četvrtkom nudimo karte upola cene i to izgleda da povećava interesovanje.“\nU Sjedinjenm Državama ima više od stotinu hiljada neprofitnih umetničkih organizacija, kao što je „Teatar konstelejšn“. Na njih otpada ukupno pet miliona i 700 hiljada radnih mesta.\nTe organizacije obično ostvaruju 50 odsto prihoda od prodaje ulaznica, 40 odsto od privatnih donacija i 10 odsto od privrede, raznih fondacija i države.\nRobert Linč, predsednik organizacije Amerikanci za umetnost, kaže da su vremena teška.\n„Razgovarajući sa svim nacionalnim organizacijama za igru ili pozorište ili operu, ili simfoniju, izgleda da je otprilike 10 odsto od tih stotinu hiljada neprofitnih organizacija u ozbiljnoj opasnosti da se zatvori ili otkaže celu sezonu.“\nLinč dodaje da će ostalih 90 odsto možda morati da smanjuje budžet do 20 odsto.\nMeđu njima je i „Imedžinejšn stejdž“, dečje pozorište u predgrađu Vašingtona.\n„Imedžinejšn stejdž“ je prošle godine na listi strukovnog magazina bilo na 49 mestu među pet hiljada američkih kompanija koje se najbrže razvijaju. Ove godine, pozorište je dobilo 10 odsto manje donacija. Izvršna direktorka, Bret Kroford, kaže da ne postoji jednostano rešenje.\n„Za nas, prva ideja nije bilo smanjivanje plata. Iako plate iznose oko 40 ili 50 odsto odsto našeg budžeta. Rekli smo ne, to nije ono gde ćemo štedeti.“\nKroford je od svakog zaposlenog tražila da predlože tri ideje za uštedu ili zaradu pet hiljada dolara. Ideje su se kretale od toga da raskinu ugovor za uređivanje zelenila oko zgrade i to urade sami, do toga da svaki zaposleni uzme tokom godine osam neplaćenih dana.\nAli čak i u svetu umetnosti, najbolji planovi zavise od tržišta. Glumci iza scene „Teatra konstelejšn“ kažu da ne znaju da li će uspeti da pronađu posao u budućnosti. Nana Ingvarson objašnjava da je to teško reći, jer je većina pozorišta u Vašingtonu već napravila podele za svoje produkcije do kraja leta.\n„Biće interesantno da vidimo da li će sve te produkcije uopšte da se ostvare. Znači, one jesu na repertoaru, svi glumci su odabrani, izabrani su reditelji, ali nekad stvarno ne možete da predvidite šta će da se dogodi.“\nAmerikanci za umetnost procenjuju da bi smanjenje finansiranja ove godine moglo da ugrozi 750 hiljada radnih mesta. Organizacija kaže da bi umetnost iduće godine mogla da doživi još veća smanjenja budžeta.


Agencija Fitch Ratings- kreditni rejting Srbije B+\nAgencija Fič Rejtings (Fitch Ratings) donela je odluku da snizi kreditni rejting Srbije na B+ sa stabilnim izgledima. Do danas je kreditni rating Srbije bio BB- sa negativnim izgledima.\nKao ključne razloge za svoju odluku, Fitch Ratings navodi rast deficita u 2014. godini po osnovu prethodno preuzetih obaveza, kao i opšte stanje javnog duga u odnosu na visinu bruto domaćeg proizvoda, ali i izostanak sprovođenja prethodno najavljivanih strukturnih reformi u prethodnim godinama. Kao pozitivne strane, agencija navodi, između ostalog, započinjanje pregovora sa Evropskom unijom, smanjenje deficita tekućeg računa platnog bilansa i povećanje deviznih rezervi i početak pregovora sa MMF-om koji je planiran za februar ove godine.\nMinistarstvo finansija prepoznaje potrebu za kontinuitetom u stabilizaciji javnih finansija i makroekonomskog okruženja, što se i postiže nastavkom rada na sprovođenju strukturnih reformi čime bi se stvorile zdrave osnove za rast srpske privrede. Prvi koraci u tom smeru su već načinjeni sa većim nego očekivanim privrednim rastom u 2013. godini, istorijski niskom stopom inflacije za 2013. godinu, povećanjem izvoza koje je dovelo do smanjenja deficita tekućeg računa platnog bilansa, a troškovi finansiranja države su u poslednjem kvartalu 2013. godine na domaćem finansijskom tržištu dostigli istorijski minimum sa tendencijom daljeg smanjenja.\nMinistarstvo finansija nastaviće da insistira na doslednom sprovođenju i razradi paketa mera kako bi se u narednim godinama u potpunosti implementirao plan za smanjenje fiskalnog deficita i dugoročno stabilizovanje učešća javnog duga u BDP i osigurao privredni rast Srbije.


“Srbija zemlja prikrivenog patrijarhata”\nPredstavljanje rezultata istraživanja / Foto: FoNet, A. Levajković\nVeliki broj ispitanika ne opravdava nasilje nad ženama, međutim u Srbiji su i dalje uvreženi rodni stereotipi, pa je zato Srbija i dalje zemlja prikrivenog patrijarhata, rečeno je juče na predstavljanju istraživanja u okviru programa „Zaustavljanje nasilja nad ženama u zemljama Zapadnog Balkana i Turskoj: primena normi, promena svesti“.\nOvaj regionalni program sprovodi UN Women u sedam zemalja u procesu pristupanja Evropskoj uniji, za koji je EU donirala pet miliona evra, rečeno je na prezentaciji u “EU info centru”. Istraživanje je pokazalo da 47 odsto ispitanih smatra da su muškarci nasilni po prirodi, ali se 49 odsto ne slaže sa stavom da muškarac ima razlog za nasilje nad ženom, ako ona ne obavi svoje porodične obaveze. Oko 40 odsto ispitanih saglasno je sa stavom da bi osnaživanje žena narušilo ravnotežu u porodici, dok se 53 odsto na slaže sa tom tvrdnjom. Čak 64 odsto muškaraca složilo se da žena za odlazak kod lekara treba da traži dozvolu muža ili članova porodice, pokazalo je istraživanje. Programska direktorka organizacije SeConS Marija Babović predstavila je primere dobrih kampanja koje su sprovedene u Srbiji, a koje su pokazale da je nasilje duboko uvreženo u društvu. Tako je kampanja Autonomnog ženskog centra protiv rodno zasnovanog nasilja među decom pokazala da 85 odsto njih ume da prepozna kad ih neko ugrožava. Devojčice su tolerantnije prema različitostima i manje tolerantne na nasilje, nego dečaci, a ohrabrujuće je to što je veliki broj njih spreman da učestvuje u akcijama za suzbijanje nasilja. Projekat Grupe E8 je doveo do nalaza da je između 47 i 65 odsto mladića udarilo drugog, a u Beogradu je 12,6 odsto njih udarilo osobu za koju je mislilo da je gej. Babović je navela da su kampanje pokazale da se pomak može ostvariti, pošto je povećan nivo odbacivanja nasilja među mladima sa indeksa 68 na 73.\nCilj programa je podizanje svesti i smanjenje porodičnog i nasilja nad ženama i devojčicama, a u sklopu projekta, kako je rečeno, u maju će za Srbiju biti raspisan novi konkurs za dodelu grantova organizacijama koje rade na tome.\nRSF: Uvesti oznake za pouzdane medije“Tanjug založio umetnička dela da bi odložio plaćanje poreza”


Prve uplate iz paketa državne pomoći sutra - YU ECO RTV\nNaslovna / Društvo / Prve uplate iz paketa državne pomoći sutra\nGoran 27 јула, 2021\tDruštvo, Ekonomija Napiši komentar 100 Pregledi\nPrve isplate davanja iz trećeg paketa pomoći države počinju sutra, a novac će pre svih dobiti autoprevoznici.\nNakon njih sledi isplata slobodnih umetnika, ugostitelja, penzionera, a na jesen i ostatak davanja građanima Srbije od 30 i 20 evra. Ukupna vrednost trećeg paketa pomoći iznosi 266 milijardi dinara, a ono što je do sada realizovano jeste: isplaćenje 3 minimalca za više od 1,2 miliona građana, 60 evra za se nezaposlene, prvih 30 evra za 5,7 miliona građana kao i 3.000 dinara za sve vakcinisane.\nPrvi na listi za isplatu su autoprevoznici. Njima će sutra biti isplaćeno 600 evra po autobusu i to će biti četvrta rata, dok će još sledeće dve rate biti isplaćene u naredna dva meseca. Slobodni umetnici će 6. avgusta dobiti poslednju ratu minimalca od 30.900 dinara.\nPrethodna Isključenja struje za sutra, 28. jul\nSledeća Donacija zaposlenih u „Idea“ prodavnicama korisnicima Doma „Kolevka“


Slobodna Hercegovina » Međunarodni dan nestalih obilježen u Nevesinju\nPovodom Međunarodnog dana nestalih Opštinska organizacija porodica zarobljenih i poginulih boraca i nestalih civila na Gradskom trgu u Nevesinju postavila je makete sa siluetama nestalih lica.\nIzvor: Radio Nevesinje\nNa uspostavljenom štandu građani ostavljaju primjedbe i sugestije vezane za proces traženja nestalih u BiH. U Nevesinju se nalazi jedna od tri spomen kosturnice u Republici Srpskoj u kojima su pohranjeni posmrtni ostaci neidentifikovanih lica.\nPredsjednik Skupštine Opštinske organizacije porodica zarobljenih i poginulih boraca i nestalih civila Nevesinje Aljonka DŽeletović podsjetila je da je u proteklom ratu na području Hercegovine nestala 431 osoba srpske nacionalnosti, od kojih 289 civila.\n– U Spomen kosturnici na Gvozdu pohranjena su 64 tijela od kojih 52 nisu identifikovana – pojasnila je DŽeletović naglašavajući da i poslije 22 godine od strašnog zločina počinioci ostali nedokučivi pravdi.\nPredsjednik Opštinske organizacije nestalih Predrag Kovačević rekao je da se na području Hercegovine još uvijek traga za 98 lica srpske nacionalnosti.\nOn je istakao da Institut za nestale osobe BiH, Tužilaštvo BiH i Laboratorija u Tuzli nemaju nikakvih rezultata u procesu traženja nastalih, bar što se tiče identifikacije lica srpske nacionalnosti.\nPorodice poginulih i nestalih boraca iz Nevesinja traže da se ponovo uspostavi Kancelarija Vlade RS za traženje nestalih. Zahtijevaju i da se 30. avgust usvoji kao dan sjećanja na sve nestale osobe u BiH.


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Ekonomija :: Kinezima isplaćeno 671,5 miliona eura\nRADOVI USPORILI 26. 04. 2020. 08:28 >> 08:27 0\nPandemija korona virusa otežala je izvođenje radova na izgradnji auto-puta Bar-Boljare i uticala na planiranu dinamiku gradnje i za očekivati je da će imati uticaj na rok za završetak prioritetne dionice od Smokovca do Mateševa, saopšteno je Pobjedi iz Ministarstva saobraćaja. Prema podacima ovog Vladinog resora za glavne i naknadne radove na auto-putu do sad je isplaćeno 671,5 miliona eura.\nBudžetom za ovu godinu je za plaćanje glavnom izvođaču radova na prioritetnoj dionici auto-puta, kineskoj kompaniji CRBC, opredijeljeno 137 miliona eura.\n"S obzirom na otežano funkcionisanje, otežano snabdijevanje materijalom i opremom, nedostatak radne snage, za očekivati je da je dinamika izvođenja radova u ovoj godini znatno slabija od planirane što može imati i svoj odraz u krajnjem roku realizacije, a što će biti tretirano u skladu sa relevantnim ugovornim procedurama", kazali su iz Ministarstva saobraćaja, ne precizirajući koliko će kasniti izgradnja prioritetne dionice auto-puta.\nIz Ministarstva su naveli da se u prethodnom periodu iz Kine vratilo više od 100 radnika kineske kompanije CRBC, koja je glavni izvođač radova na prioritetnoj dionici.\n"Svi kineski radnici koji su se vratili ispoštovali su preporuke i mjere propisane od strane nadležnih zdravstvenih organa", rekli su iz Ministarstva.\nIz ovog Vladinog resora su naveli da je trenutno prema izjavi predstavnika CRBC u Kini spremno za povratak oko 480 kineskih radnika.\n"Ti radnici usljed ograničenja u transportu nijesu u mogućnosti da dođu u Crnu Goru. Izvođač radova angažovanjem domaćih podizvođača i domaćih radnika nastoji da nadomjesti nedostajući dio radne snage", saopšteno je iz Ministarstva saobraćaja.\nIz kompanije CRBC su sredinom februara Pobjedi saopštili da je većina tih radnika otputovala za Kinu prije izbijanja korona virusa, jer je kompanija CRBC pravila planove u skladu sa redovnim godišnjim odmorom radnika koji putuju u svoju domovinu za proslavu Kineske nove godine i ostaju tamo do početka marta.\nIz Ministarstva dodaju da su na gradilištu auto-puta trenutno angažovana 834 radnika, od čega su 474 kineski državljani, dok je 360 radnika angažovano od strane podizvođača.\nMinistarstvo saobraćaja Smokovac - Mateševo Auto-put Bar-Boljare


Trik da učinite vikende dužim\nDa li se često nalazite u situaciji da tokom cele nedelje, a pogotovo petkom, razmišljate o predstojaćem vikendu, samo da bi vam taj vikend proleteo i pre nego što ste svesni šta se desilo već je ponedeljak i vreme je za posao?\nJedna velika greška koju većina zaposlenih ljudi pravi je da tokom vikenda ili odmora konstantno razmišljaju o povratku na posao u ponedeljak ne shvatajući koliko je to zapravo loše i kontraproduktivno. Jedan od trikova koji je veoma jednostavan i koji možete koristiti da „produžite“ vikend sebi je zapravo da napravite planove kojima ćete se radovati u nedelju veče. Ljudima koji iščekuju nešto lepo vreme uglavnom sporije prolazi jer konstantno razmišljaju o tome, te ako napravite planove kojima se radujete i koji će se desiti na kraju vikenda, može se desiti da vam se percepcija vremena na kratko promeni. Ti planovi ne moraju uopšte biti iscrpni ili dugački poput večernjeg izlaska ili putovanja, već male stvari kojima ćete se radovati.\nPoenta ovog trika je da prevarite svoj mozak i, umesto da ramišljate o negativnim predstojećim obavezama, počnete da razmišljate o pozitivnim i lepim stvarima koje vas raduju kao i da iskoristite vreme vikenda na najbolji mogući način. Takođe, ljudski mozak uglavnom stavlja značaj na poslednje stvari koje su mu se desile, tako da je veoma moguće da ćete i tokom ponedeljka osećati pozitivne efekte ovog trika poput male euforije i lakšeg buđenja.


Dani otvorenih YTONG vrata\nDani otvorenih YTONG vrata, organizovanih 09. jula u Zrenjaninu najavljuju novu akciju Xella Srbije doo koja će biti organizovana u svim regionima Srbije. Velika zainteresovanost za ovakav vid prezentovanja YTONG sistema gradnje je znak za Xellu kao najvećeg proizvođača građevinskog materijala u Srbiji da postoji sve veći interes građanja za sistem gradnje koji donosi uštedu u energiji kroz upotrebu energetski efikasnih materijala u gradnji kao i u samoj gradnji i do 30%.\nUpravo zbog toga Xella Srbija – YTONG za ovu godinu priprema još takvih prezentacija na gradilištima gde se privatni investitori mogu na licu mesta uveriti u kvalitet i prednosti gradnje YTONG termoblokom.\nNa ovim stranicama uskoro ćete moći da pročitate nove termine YTONG DANA OTVORENIH VRATA.\nPrvi YTONG DANI OTVORENIH VRATA su organizovani u Zrenjaninu gde je domaćin bio gospodin Boris Hinda, investitor porodične kuće koju gradi g-din Laslo Flajs firma "Zidar i fasader" koji je sertifikovani YTONG izvođač.\nUkoliko zelite da i Vi posetite gradilište pozovite naš besplatni info telefon 0800 11 1 112 ili pozovite direktno regionalnog menadzera prodaje Xella Srbije za vaš region.


Kineske banke su u januaru povećale kreditiranje na rekordnih 2.900 milijardi juana (458,3 milijarde dolara).\nТo je čak pet puta više nego u decembru i znatno iznad očekivanja analitičara.\nAnalitičari, koje je anketirao Rojters predviđali su da će kreditiranje dostići 2.000 milijardi juana, što bi bilo znatno iznad decembarskih 584,4 milijarde juana.\nNovčana masa (M2), koja uključuje instrumente tržišta novca i sve depozite, porasla je za 8,6 odsto u januaru u odnosu na isti period prošle godine, prema podacima kineske centralne banke, čime su nadmašene prognoze rasta od 8,4 odsto.\nKreditiranje je u januaru poraslo za 13,2 odsto na godišnjem nivou, što je više od 12,5 odsto očekivanog rasta i od decembarskog rasta od 12,7 odsto.\nKineske banke su prošle godine odobrile rekordnih 13.530 milijardi juana, za sedam odsto više nego 2016. godine, uprkos naporima vlade da smanji rizike u finansijskom sektoru zbog brzog nagomilavanja duga.


Crni slez - prirodni lek za štitnu žlezdu - Mediflora\nCrni slez – prirodni lek za štitnu žlezdu\nCrni slez – prirodni lek…\nCrni slez, kao i beli slez, jeste koristan za borbu protiv suvog kašlja i prehlade, zbog želatinoznog kvaliteta različitih delova ove biljke. Lišće, korenje i cvetovi crnog sleza sadrže jedinjenja koja čine ovu biljku korisnim prirodnim lekom za iskašljavanje. Kada je u pitanju unutrašnja upotreba crnog sleza, on može da se koristi za pravljenje blago laksativnog (koji podstiče pražnjenje creva) čaja.\nCrni slez za štitnu žlezdu\nDokazano je da crni slez za štitnu žlezdu deluje kao prirodni lek, a objasnićemo kako ga možete koristiti u ove svrhe. Pored crnog sleza, ivanjsko cveće je još jedna biljka koja deluje pozitivno na ovu veoma bitnu žlezdu u našem organizmu.\nSavetuje se da koristite sveže biljke crnog sleza i ivanjskog cveća za pripremu obloga, i to tako što ćete ih izgnječiti običnom oklagijom i natopiti sa malo mlake vode na pamučne krpe.\nUkoliko vam nije dostupno ovo sveže bilje, vi onda napravite čaj od crnog sleza, u koji ćete dodati ječmeno brašno u maloj količini, te dobijenu smesu stavite na krpu i previjte grlo, u vidu obloge.\nNaravno, ukoliko koristite crni slez za štitnu žlezdu, savetujemo da se prvo konsultujete sa lekarom pre upotrebe.\nVeć smo videli koliko su obloge od crnog sleza korisne za lečenje štitne žlezde, ali i mnogih drugih zdravstvenih problema.\nObloge od crnog sleza možete koristiti u sledećim situacijama:\nupala na koži\notok ruku i nogu (npr. posle preloma)\nObloge od crnog sleza možete da pripremite na 2 načina:\nPrvo pripremite čaj od crnog sleza po opisanom receptu, pa u njega dodajte ječmeno brašno u maloj količini, i dobijenu kašu stavite na krpu i nanesite na željeno mesto u vidu obloge.\nBiljne ostatke koji vam ostanu od pripreme čaja od crnog sleza (nakon što procedite čaj) izmešajte sa malo ječmenog brašna i malo vode, te napravite kašu koju ćete potom blago zagrejati i staviti na pamučnu krpu, a dobijene obloge od crnog sleza stavite na ugroženo (bolno, upaljeno) mesto.\nKategorija: Endokrini sistem 29 septembra, 2018\nPreviousPrevious post:Đumbir protiv bolova i upaleNextNext post:Bršljan za hemoroide


Okupljanje ispred Zemaljskog muzeja na godišnjicu pogibije Selme Agić i Edite Malkoč\n/ Izaberi grad / Bihać / Okupljanje ispred Zemaljskog muzeja na godišnjicu pogibije Selme Agić i Edite Malkoč\nklix.ba10.10.2017. u 09:30\nPovodom godišnjice smrti Selme Agić i Edite Malkoč danas će se ispred Zemaljskog muzeja u Sarajevu održati okupljanje od 12 do 13 sati, a prisutni će položiti cvijeće i prisjetiti se tragično nastradalih djevojaka čija smrt je potresla cijelu BiH.\nOkupljanje organizuju porodice nastradih, dekanat Filozofskog fakulteta u Sarajevu i neformalna grupa studenata psihologije.\nDvadesetogodišnja Edita i dvadesetjednogodišnja Selma poginule su 10. oktobra 2016. godine nakon što ih je na pješačkom prijelazu pri velikoj brzini udario automobil kojeg je vozio Sanjin Sefić. Sefiću se trenutno sudi za teška krivična djela protiv sigurnosti javnog saobraćaja i krivično djelo neukazivanje pomoći osobi povrijeđenoj u saobraćajnoj nesreći.\nSelma, koja je bila iz Bugojna, i Edita iz Bosanske Krupe bile su najbolje prijateljice i studentice psihologije na Filozofskom fakultetu u Sarajevu.


Moguće jer registrovati BESPLATAN .RS domen Moguće jer registrovati BESPLATAN .RS domen – Personal magazin\nMoguće jer registrovati BESPLATAN .RS domen\nZajedno sa početkom registracije nacionalnog domena .RS koji obuhvata i .CO.RS, .ORG.Rs, .EDU.RS i IN.RS domene, koji su firmama i građanima ponuđeni kao komercijalna kategorija – njihovo korišćenje se plaća, počeo je da radi i servis za registraciju .IZ.RS domena koji su besplatni.\nServis za registraciju .IZ.RS domena se skoro u potpunosti zasniva na besplatnim servisima koji su dostupni na Internetu, dajući tako primer kako javno dobro treba i može da bude javno dostupno i to potpuno besplatno. Servis funkcioniše po veoma jednostavnim pravilima koja se svode na poštovanje zakona, opštih moralnih načela i dobronamernost u korišćenju internet domena.\nIza ovog projekta stoji domaća firma DataVoyage (http://www.datavoyage.com), koja je na internet sceni u Srbiji u različitim oblicima prisutna više od 15 godina. Sve dodatne informacije u vezi registracije domena možete pronaći na http://www.iz.rs.\nOvde na forumu možete postavljati pitanja vezana za sam servis, način njegovog korišćenja i podešavanja.\nMoguće jer registrovati BESPLATAN .RS domen was last modified: April 9th, 2008 by Redakcija\nMicrosoftov “talas inovacija” stigao do Srbije\nNovi botnet crv Kraken


Fabrika u Rači počinje uzorkovanje meda: Isplata pre preuzimanja robe - AgroSmart\nAko pčelar pored bagremovog i šumskog meda ima i druge vrste meda (pravi livadski, lipov, suncokretov i druge), uzorkivači će po njegovoj želji i za taj med uzeti uzorke. za ovaj med još uvek ne postoji cena ali će u dogledn vreme biti formirana.\nAko analize pokažu da uzorkovani med odgovara zahtevima kupca, plaćanje meda biće obavljeno nakon potpisivanja ugovora, u 100%-nom iznosu pre preuzimanja meda od strane „Našeg meda“, odnosno pre izlaska meda iz domaćinstva pčelara!\nPlaćanje će se obaviti po srednjem kursu Narodne banke Srbije na dan isplate. Prema već objavljenom porivu cena kilograma šumskog meda je 5,5 evra, a bagremovog ne manje od 4,6 evra.


CG NA PUTU DA ZATVORI POGLAVLJE 20\nCrna Gora je na dobrom putu da u pregovorima sa EU uskoro zatvori Poglavlje 20 – Preduzetništvo i industrijska politika, jer se radi na završnom mjerilu, saopštio je šef radne grupe za to poglavlje i državni sekretar u Ministarstvu ekonomije Dragan Kujović.\n„Kada je riječ o Poglavlju 20 dinamično se radi na završnom mjerilu, odnosno na implementaciji Industrijske politike Crne Gore do 2020. godine i sprovođenju višegodišnjeg Akcionog plana za realizaciju ciljeva utvrđenih Industrijskom politikom, ne samo u cilju zatvaranja pregovora u tom poglavlju, nego prvenstveno zbog pozitivnih efekata koje primjena evropske politike i standarda u ovoj sferi donose sveukupnom razvoju crnogorske ekonomije“, kazao je Vijestima Kujović.\nOn je objasnio da se mjerila za zatvaranje poglavlja razlikuju od onih za otvaranje, jer često podrazumijevaju i uspješnu implementaciju, što je podložno ocjeni Evropske komisije (EK). Samim tim, kako je dodao, dinamika ispunjenja mjerila za zatvaranje ne zavisi isključivo od Crne Gore.\n„Na dobrom smo putu da ovo poglavlje uđe u grupu onih koje ćemio da zatvorimo u skorijem periodu“, naveo je Kujović.\nPrema njegovim riječima, članstvo u EU treba da omogući bolji preduzetnički ambijent i unaprijedi inovativnost i sticanje specifičnih preduzetničkih znanja i vještina, razmjenu iskustava i znanja, podstakne veća ulaganja i investicije, doprinese razvoju i modenizaciji industrijske proizvodnje i stvori pretpostavke za internacionalizaciju preduzeća.\nIZVOR: RTCG, 12.08.2017.


Društvo i ekonomija: Goran Nikolić: Raspon plata u Srbiji na nivou proseka EU - BalkaniYUm.TV '); } //]]>\nGoran Nikolić: Raspon plata u Srbiji na nivou proseka EU\nRaspon između najviših i najnižih zarada u Srbiji, od 1:10, na nivou je proseka u Evropskoj uniji, izjavio je danas ekonomista Goran Nikolić i ukazao da je, bez obzira na trenutnu ekonomsku krizu, u Srbiji od 2000. godine vraćena srednja klasa.\nNikolić je rekao da su ekstremni rasponi u zaradama karakteristični za EU, Sjedinjene Američke Države i Rusiju i podsetio da, na primer, u SAD u proteklih 30 godina nisu realno povećavane zarade za bezmalo 99 odsto zaposlenih, osim kod onih jedan odsto vodećih menadžera kompanija i stručnjaka raznih profila.\n"Gini koeficijent", koji je pokazatelj nejednakosti po finansijskim primanjima, za Srbiju iznosi 0,30 i po tome je na nivou evropskog proseka, precizirao je Nikolić i dodao da to znači da je po tom kriterijumu jadnakost više izražena nego u Rusiji, Kini, SAD, Brazilu....\n- Jednakost po ličnim primanjima najbolja je u Skandinaviji, gde "Gini koeficijent" iznosi oko 0,20 - naveo je on.\nNikolić smatra da je devedesetih godina prošlog veka uništena srednja klasa u Srbiju i ona se vratila posle 2000. godine, jer se od tada desio veliki rast plata kod ljudi koji su se nekad smatrali srednjom klasom. To su zaposleni u školstvu, zdravstvu i administraciji i upravo je u tom javnom sektoru bio najveći rast plata.\n- Sada, bar prema podacima Republičkog zavoda za statistiku, zaposleni u finansijskim organizacijama (banke, osiguranje) su najbolje plaćeni u Srbiji, a posmatrano po regionima, prednjači Novi Beograd i Apatin, dok su na začelju Bela Palanka, Blace i neki drugi gradovi na jugu Srbije - rekao je Nikolić.\nPrema istraživanju Delegacije nemačke privrede u Srbiji, prosečna godišnja bruto zarada generalnih direktora u Srbiji je 5,3 miliona dinara, rukovodilaca prodaje 3,1 milion dinara, menadžera za marketing dva miliona dinara, a "običnih" radnika 528.000 dinara.\nPrema rezultatima istraživanja koje je obuhvatilo 21 kompaniju, generalni direktori u Srbiji zarađuju godišnje, uključujući i varijabilno nagrađivanje, bruto platu od 2,5 miliona do 13,5 milona dinara.\nPrema istraživanju, prosek plata u Srbiji dokazuje ogromne platne raspone za istovetne radne pozicije, kao i da ukupan trend povećanja zarada od 7,6 odsto u industriji ne može da prati godišnja inflatorna kretanja.\nPrecizira se da vodeći kadrovi preduzeća dobijaju između 450.000 i 8,5 miliona dinara, direktori sektora od 250.000 do 3,6 miliona dinara, zaposleni u administraciji od 250.000 do 1,5 miliona dinara, dok godišnji bruto dohodak za stručne radnike varira od 230.000 do 900.000 dinara.\nU Rusiji najveće plate imaju direktori poludržavnih banaka i firmi čije zarade su ravne ili čak i veće nego primanja njihovih zapadnih kolega, a na čelu liste je predsednik upravnog odbora banke VTB (koju kontroliše država) Aleksandar Kostin sa godišnjim primanjima koja se procenjuju na 30 miliona dolara (23,1 milion evra).\nPrema navodima ruskog izdanja časopisa "Forbs" drugi na listi su šef gasnog koncerna "Gasprom" Aleksej Miler i čelnik naftne firme "Rosnjeft" Igor Sečin. Oni imaju po 25 miliona dolara godišnje, što je više nego što primaju rukovodioci zapadnih koncerna "Konoko Filips" i "Ekson mobajl".\nProsečna plata u Moskvi ove godine iznosi, inače, oko 43.000 rubalja mesečno (1.038 evra), prema 40.400 rubalja u toku 2011 godine, prenosi ruska agencija "Finmarket".\nOd 1. januara naredne godine osnovica minimalnih prihoda moskovskih penzionera biće uvećana sa sadašnjih 11.000 na 12.000 rubalja mesečno.\nMinistarstvo finansija i privrede priprema odluku koja će obavezati bogate građane Srbije da prijave svu svoju imovinu i taj dokument bi trebalo da prođe vladu već sledeće nedelje.\nTo je pretpostavka da od sledeće godine poreznici krenu u unakrsnu kontrolu onog šta najimućniji u Srbiji poseduju, a koliko, s druge strane, zvanično zarađuju, sa ciljem da razliku između prijavljenog i stečenog - oporezuju. Najverovatnije je da će se granica postaviti na 300.000 evra i svako ko ima gotovinu, nekretnine, deonice i drugu imovinu iznad te sume, moraće da je prijavi.


Talibani oslobodili Amerikanca i Australijanca nakon tri godine zatočeništva\nIzvor: B92, 19.Nov.2019, 12:18\nKabul -- Talibani objavili da su na jugu Avganistana danas oslobodili dvojicu taoca, Amerikanca i Australijanca, koji su više od tri godine bili zatočenici pobunjenika.\nPredstavnik talibana je saopštio da su Amerikanac Kevin King i Australijanac Timoti Viks oslobođeni u provinciji Zabul u oblasti koja je većim delom pod kontrolom talibana.\nZa sada nije poznato da li su Amerikanac i Australijanac, obojica profesori na američkom univerzitetu u Kabulu, predati predstavnicima >> Pročitaj celu vest na sajtu B92 << avganistanske vlade, posrednicima ili američkim snagama, prenosi AP.\nOni su oslobođeni nekoliko sati nakon što je avganistanska vlada oslobodila trojicu talibanskih zatvorenika koji su prebačeni u Katar.\nRanije su talibani objavili da će trojica talibanskih zatvorenika koje je oslobodio Kabul biti razmenjeni za američkog i australijskog taoca.\nMeđu trojicom talibanskih zatvorenika je i Anas Hakani, mlađi brat Siradžudina Hakanija koji predvodi zloglasnu mrežu "Hakani". Po svemu sudeći, talibani nisu hteli da oslobode dvojicu profesora dok ne dobiju dokaz da su njihovi ljudi stigli u Katar, primećuje američka agencija.\nTalibani su objavili da su na jugu Avganistana oslobodili dvojicu talaca, Amerikanca i Australijanca, koji su više od tri godine bili zatočenici pobunjenika. Talibani očekuju da, u zamenu za oslobođene taoce, avganistanska vlada oslobodi zarobljene talibanske komandire. ...


Korupcija u Bosni i Hercegovini pogoduje krijumčarenju ljudi u pokretu / Bosna i Hercegovina / zone / home page - Osservatorio Balcani e Caucaso Transeuropa\nKorupcija u Bosni i Hercegovini pogoduje krijumčarenju ljudi u pokretu\nPoljoprivreda i ruralna područja zapadnog Balkana: zemlje poljoprivrede i ruralnog razvoja 16.08.2011.\n© orso bianco/Shutterstock\nKrijumčarenje ljudi u pokretu na Zapadnom Balkanu procijenjeno na oko 50 miliona eura tokom 2020. godine. O tome govori izvještaj o protoku ljudi, droga i novca na Zapadnom Balkanu objalvjen nedavno od strane Globalne inicijative protiv transnacionalnog organizovanog kriminala (GI-TOC) u BiH\n03.06.2021. - Elvira Jukić-Mujkić Sarajevo\n“Organizovano krijumčarenje ljudi u pokretu ne može funkcionisati bez korumpiranih graničnih policajaca i dozvoljavanja nelegalnog prelaska, a rascjepkanost policijskih struktura i nepostojanje ministarstva unutrašnjih poslova na državnom nivou doprinosi otežanoj borbi protiv korupcije među tim strukturama u Bosni i Hercegovini”, kaže Anesa Agović, koordinatorica Globalne inicijative protiv transnacionalnog organizovanog kriminala (GI-TOC) u BiH, međunarodne ekspertske grupe koja je nedavno objavila izvještaj o protoku ljudi, droga i novca na Zapadnom Balkanu .\nPolicija u Bosni i Hercegovini je, navodi izvještaj, povezana sa krijumčarima ljudi koje istraživači prepoznaju u tri kategorije: fixers – oni koji ugovaraju, gatekeepers – oni koji sprovode preko granica i package dealers – organizatori ili naručioci posla.\n“Shodno našem izvještaju i rezultatima istraživanja kroz intervjue sa različitim sagovornicima, pa i bivšim i sadašnjim pripadnicima policijskih struktura, ukazano je na povezanost policije sa krijumčarima, odnosno fixerima“, pojašnjava Anesa Agović.\nFikseri su pretežno manje organizovane grupe ili pojedinci koji pružaju usluge taksi prevoza ili su to vozači kamiona ili cisterni, koji obezbjeđuju transport unutar zemlje, ali rijetko van nje.\n“Međutim, prelazak preko granice ili više granica, iz Crne Gore ili Srbije ka Hrvatskoj, ne bi bio moguć bez gatekeepera koji sarađuju ne samo sa lokalnim stanovništvom jedne zemlje, već više zemalja. Teško je ocijeniti da li su krijumčari iz BiH najčešće fikseri ili gatekeeperi“, kaže Agović.\nVećina poslova koje rade fikseri se čine kao relativno sitni, poput nelicenciranih taksi prevoza ili prevoza kamionima što radi lokalno stanovništvo, a fikseri također predlažu rute i sigurne kuće i upozoravaju na policijske kontrole. Izvještaj navodi i kako su među fikserima i pripadnici policije i graničari koji se za finansijsku naknadu ili ne nađu na određenom mjestu u određeno vrijeme ili pomažu u ilegalnom transportu ljudi preko granice.\nNajkritičnije tačke ilegalnog prelaza granice su između Grčke i Sjeverne Makedonije, Sjeverne Makedonije i Srbije, Srbije i Mađarske i Hrvatske i Bosne i Hercegovine.\n“Izgledno je da su kriminalne grupe na tim lokacijama miks lokalaca koji poznaju teren i kretanje policije, kao i državljana zemalja porijekla tražilaca azila i migranata“, navodi izvještaj. “Oni se uklapaju u opis organizovanih kriminalnih grupa [...] Neki od krijumčara su dobro opremljeni i dobro povezani uključujući i kontakte s policijom i graničnim službama“.\nGejtkiperi djeluju u prebacivanju preko granica i njima se plaća više nego fikserima a package dealers organizuju i upravljaju poslovima na visokosofisticiranom nivou koji podrazumijeva transnacionalne mreže, dokumente i prevozna sredstva. Za nekoliko hiljada eura, moguće je ilegalno stići iz Grčke ili Turske u Zapadnu Evropu, što može koštati i do 20.000 eura po osobi.\n“Mreže smještene u Turskoj navodno imaju važnu ulogu u krijumčarenju. Tokom godina, u Turskoj se nalazio veliki broj sirijskih i iračkih tražilaca azila koji su se često oslanjali na turske krijumčare koji su naplaćivali između 6.000 i 20.000 eura da stignu do Zapadne Evrope preko Grčke i balkanske rute“, piše u izvještaju i dodaje se kako mnogi pokušavaju i tzv. ‘game’ ili prelazak granice na sreću : nekoliko muškaraca pohrli prema granici znajući da je velika šansa da budu uhvaćeni i time skrenu pažnju policije dok drugi prođu, uz nadu da će u narednoj igri i oni preći.\n“Bosna i Hercegovina ima sve preduslove za funkcionisanje organiziranog kriminala, te samim time krijumčari i migranata i trgovci ljudima, u situaciji kada država ne može da se iznese sa datom migrantskom situacijom, mogu samo da profitiraju”, kaže Agović i dodaje da pandemija nije usporila niti zaustavila kretanje ljudi kroz Zapadni Balkan, već je zabilježen čak i porast.\n“Problem migrantske situacije nije samo na jednom kantonu ni entitetu, već na kompletnoj državi, a upravo je to problem – nemamo upravljanje migrantskom situacijom na državnom nivou, pa je sve dodatno olakšano i za kriminal“, poručuje.\nBalkan je još od ’70-tih godina bio zloglasna ruta za krijumčarenje droge sa Istoka na Zapad, a ta je ruta od 2015. dobila novi značaj kad je oko 1.5 miliona migranata i tražilaca azila krenulo preko Turske, Grčke i ostatka Balkana dalje prema Zapadnoj Evropi, navodi izvještaj i podsjeća kako je Zapadni Balkan važno raskršće trgovine mnogih nelegalnih komoditeta dok su informacije o veličini tog tržišta i zaradi manje evidentni.\nU dijelu koji govori o krijumčarenju tražilaca azila i migranata, izvještaj navodi kako su u regiji glavne ulazne tačke u Sjevernoj Makedoniji i Albaniji a izlazne između BiH i Hrvatske i između Srbije i Mađarske.\n“Ruta preko Bosne i Hercegovine usmjerena je na Hrvatsku kao vrata Evropske unije, te je tu i najorganizovanije krijumčarenje. Postoje različite metode, prolazak putem motornih vozila preko graničnih prolaza, do prolaska u pograničnim dijelovima zemlje, gdje je slabije čuvana u odnosu na granične prelaze“, kaže Agović.\nIako je broj tražilaca azila i migranata značajno opao od 2015. godine kada su evropske zemlje zatvorile granice i pooštrile granične kontrole pa i podigle fizičke barijere, poput onih na mađarskoj granici, kretanje ljudi nije prestalo jer nisu nestali ni razlozi zbog kojih su krenuli ka Zapadnoj Evropi, a to su ratni sukobi u Siriji, Afganistanu i Libiji, nestabilnost u državama Roga Afrike i nejednakosti između globalnog Sjevera i Juga. Kako izvještaj naglašava, zatvaranje granica pogodovalo je krijumčarima, a kada su rute preko Grčke postale teže prohodne, preusmjerene su preko zapadnobalkanskih zemalja, što je u pojedinim područjima, poput Krajine u BiH, dovelo do humanitarne krize.\nVećina ljudi u pokretu kroz Zapadni Balkan je iz Sirije, Afganistana, Pakistana, Irana, Iraka i Maroka, a zabilježeni su i putnici iz Alžira, Etiopije i Eritreje kao i Kurdi iz Turske. Većina migranata ima između 15 i 30 godina, a žene i djeca su među tražiocima azila i većinom putuju kao porodice.\nIzvještaj navodi kako je Solun jedna od najkritičnijih tačaka za krijumčarenje migranata kroz Zapadni Balkan i da je tamo moguće pronaći i ugovoriti prevoz do zapadnobalkanskih zemalja. Izvještaj opisuje i precizna mjesta kuda se prelazi, koje su tačke okupljanja i najvažnije tačke kretanja.\nZaključak dijela izvještaja o krijumčarenju je da je to “tržište“ na Zapadnom Balkanu vrijedno oko 50 miliona eura, ali da taj novac zarađuje neko drugi. Ipak, manji dio toga se zadržava u BiH čemu pogoduju nepovoljni socio-ekonomski uslovi, potvrđuje Agović.\n“Nizak standard, loša socio-ekonomska situacija i sveprisutna korupcija podstiče da ljudi u našem društvu iskoriste svaku situaciju za profit. Prema izvještaju većina novca koji se zaradi od krijumčarenja odlazi van BiH, ali i Zapadnog Balkana, ali je evidentno da su na ovoj migrantskoj situaciji pojedinci, a i organizovane kriminalne grupe profitirale. Imali smo slučajeva gdje se na dnevnom nivou u Unsko-sanskom kantonu hiljade eura zaradi na iznajmljivanju kreveta i tuša, kao i prevoza, gdje taj novac nigdje nije prikazan, neoporezovan, a samim time i dodatno podstaknuta siva ekonomija i nelegalni finansijski tokovi“, kaže ona i dodaje kako Globalna inicijativa već radi na narednim izvještajima koji se tiču i nelegalnih finansijskih tokova gdje su uvidjeli velike propuste u samoj utaji poreza, kao i provlačenju gotovinskog novca unutar migrantske situacije.\n“Taj novac je jako teško pratiti, ukoliko nigdje nije prikazan, što smo naveli na primjerima iznajmljivanja smještaja i slično. Kako smo već i u izvještaju naveli, često se za usluge krijumčarenja koristi i hawala sistem, kao i kompanije za prijenos novca“, kaže ona. “Zašto hawala sistem posebno otežava praćenja toka novca, jeste upravo što hawala podrazumijeva različite vrste neformalnih sistema za prijenos novca, koji uopšte ne moraju imati fizički prijenos. U praksi to znači da ukoliko se nalazite u nekoj državi i ne možete imati pristup računu ili nemate dokumenata, za određeni procenat, neka osoba u vaše ime može zaprimiti novac, te samim time, taj novac se direktno i ne povezuje sa krajnjim korisnikom novca“.\nGruba procjena Globalne inicijative je da je tržište krijumčaranje migranata i tražilaca azila na ulaznim tačkama Zapadnog Balkana u 2020. bilo vrijedno od 20 do 28 miliona eura, a da je na izlaznim tačkama između 14.4 i 21.4 miliona eura.


Sastanak srpskih i italijanskih parlamentaraca\nBEOGRAD – Članovi Odbora za spoljne poslove sastali su se danas, u Domu Narodne skupštine, sa delegacijom Odbora za spoljne i evropske poslove Poslaničkog doma Parlamenta Italije, koja boravi u zvaničnoj poseti Srbiji.\nPredsednica Odbora za spolkne poslove Dubravka Filipovski izrazila je zadovoljstvo što je upravo Srbija prva zemlja koju je taj Odbor posetio u novom sastavu.\nKao osnovne spoljno političke ciljeve naše zemlje, Filipovski je istakla očuvanje teritorijalnog integriteta i suvereniteta, nastavak pregovaračkog procesa sa Evropskom unijom, očuvanje regionalne stabilnosti, čvršću ekonomsku povezanost sa zemljama u celom svetu i vojnu neutralnost, saopšteno je iz parlamenta.\nOna je naglasila je da se Srbija u realizaciji tih ciljeva rukovodi svojim nacionalnim interesima, koristeći dijalog kao primarni mehanizam diplomatije.\nJedini spoljno politički cilj Srbije koji nije naišao na podršku Italije je očuvanje njenog teritorijalnog integriteta, odnosno odluka Italije da prizna jednostrano proglašenu nezavisnost Kosova.\nFilipovski je međutim primetila da Italija u poslednje vreme daje snažnu podršku dijalogu Beograda i Prištine i da se protivi formiranju posebnih vojnih snaga na KiM.\nFilipovski je izrazila zabrinutost i zbog odluke Prištine da se za 100 odsto poveća taksa za robu iz drugih delova Srbije što, prema njenoj oceni, može dovesti do humanitarne katastrofe.\nOna se zahvalila na podršci koju je Italije pružila Srbiji prilikom formiranja Komisije za istragu posledica NATO bombardovanja 1999. godine po zdravlke građana i životnu sredinu, kao i svim humanitarcima koji su pomogli mnogim porodicama na Kosovu i Metohiji i sve većoj podršci koju Italija pruža Srbiji na usklađivanju našeg zakonodavstva sa pravnim tekovinama Evropske unije.\nFilipovski je izrazila nadu da će ova poseta inicirati intenzivniju parlamentarnu saradnju, kao i redovno održavanje trilateralnih sastanaka Srbije, Italije i Albanije.\nPredsednica Odbora za spoljne i evropske poslove Poslaničkog doma Parlament Italije Marta Grande zahvalila se na dobrodošlici i naglasila da Srbija nije slučajno odabrana kao prva zemlja koju su posetili u novom sastavu.\nIstakla je da su kroz sastanke, koje su imali tokom posete sa državnim vrhom Srbije, dobro shvatili kolika su želja i napori Srbije da se savladaju i prevaziđu svi izazovi na putu članstva u Evropskoj uniji.\nGrande je izjavila da je upoznata sa novonastalom situacijom carinjenja robe na teritoriji Kosova i Metohije i izrazila zadovoljstvo zbog načina na koji se Vlada i predsednik Republike nose sa tom kritičnom situacijom, istakavši da to nije pitanje samo Beograda i Prištine, već čitave evropske zajednice.\nOna se pridružila podršci unapređenju i produbljivanju parlamentarne saradnje i istakla da proslava 140. godine diplomatskih odnosa Srbije i Italije i 10 godina od uspostavljanja strateškog partnerstva, iduće godine, treba da budu svojevrstan razlog za rad na jačanju saradnje dva parlamenta.\nČlanovi Odbora Dragan Šormaz, dr Sanda Rašković Ivić, Dušica Stojković, Jelena Vujić Obradović, Ljiljana Malušić i Jovan Palalić, ukazali su tokom sastanka na značaj međuparlamentarnog dijaloga, govorili o značaju očuvanja kulturne baštine na teritoriji Kosova i Metohije, ali i poštovanju Rezolucije 1244 i značaju dijaloga Beograda i Prištine, navedeno je u saopštenju.


SAD zaoštrava sa Rusima preko Srbije, a Vučić u problemu | WebTribune\nHome IZBOR SAD zaoštrava sa Rusima preko Srbije, a Vučić u problemu\n– Time bi se poslao veoma loš signal i to ne bi bilo u interesu Srbije u kontekstu privlačenja zapadnog kapitala koji bi pomogao njenoj ekonomiji. Da bi kapital tekao iz SAD i Evrope, iz zapadnih demokratija, neophodna je vladavina prava i što je moguće manje korupcije. Potreban je, takođe, i signal da zemlja zaista naginje ka zapadnim demokratijama i kapitalizmu otvorenog tržišta, a suprotno od tipa agresije kakav Vladimir Putin, nažalost trenutno demonstrira sa Rusijom – naveo je Džonson.\nZvanični Beograd se već dugo nalazi pod dvostrukim pritiskom – sa jedne strane SAD i EU, ka kojoj ide, a sa druge strane Rusije, koja u međunarodnim organizacijama podržava Srbiju po pitanju Kosova. Prema našim saznanjima, malo je verovatno da će Srbija Rusima u Nišu dati diplomatski imunitet, ali je veliki problem reći „ne“ Vladimiru Putinu.\n– Tome su dodatno doprinele dve stvari – prvo istraga koja se vodi u SAD o umešanosti Rusije u američku predsedničku kampanju, kao i uvođenje dodatnih sankcija, što je nedavno usvojeno i u Kongresu. Činjenica da je proširenje sankcija prema Moskvi prošlo u Kongresu, dovoljno govori o raspoloženju senatora i kongresmena prema Rusiji – ističe Joksimovićeva.\n– O zaoštravanju odnosa sa Rusima govorio je i Majkl Pens, potpredsednik SAD-a u Podgorici, a Srbiju tek čekaju pritisci iz EU, kada bude u planu otvaranje poglavlja 31 o spoljnoj politici. Možda za Amerikance i nije problem da se šestorici Rusa u Nišu da imunitet, ali je problematično širenje saradnje Srbije i Rusije – ocenjuje Janjić, koji dodaje da, ukoliko Beograd ne izađe u susret zvaničnoj Moskvi, nekih većih posledica neće biti.\n– Možda će biti posledica po političke karijere nekih ljudi koji zavise od ruske podrške. Po pitanju ekonomske saradnje takođe ne bi trebalo da bude problema, jer ona i nije velika. Što se tiče Kosova, Rusi su jasno rekli da će podržavati stav Beograda, ali su to vezali za odnos prema Krimu – kaže on.


SL - Popodne u znaku Novosađana - Sportske.net\nSL - Popodne u znaku Novosađana\nDamjan Gojkov u završnici meča rešio derbi ravnice i doneo Voši tri boda. Proleter za poluvreme "rešio" Zemunce.\nOkuka: "Na pobedu i protiv Spartaka"Okuka: "Na pobedu i protiv Spartaka"Delegirane sudije za naredno kolo, najbolji putuje u Niš!Delegirane sudije za naredno kolo, najbolji putuje u Niš!Delegirane sudije za naredno kolo, najbolji putuje u Niš!\nDve utakmice 10. kola Super lige Srbije odigrane su danas od 15 časova, a na oba susreta pobede su slavili klubovi iz Novog Sada.\nU derbiju ravnice koji je zbog renoviranja stadiona u Subotici odigan u Kuli, Vojvodina je savladala Spartak ŽK (1:0) golom Damjana Gojkova.\nGojkov je pogodio pet minuta pre isteka 90. minuta i na taj način doneo Vojvodini drugu uzastopnu pobedu u Super ligi, a četvrtu od početka sezone.\nProleter je na "Karađorđu" ugostio ekipu Zemuna i ostvario neočekivano ubedljiv trijumf.\nZemunci su bili u odličnoj formi pred gostovanje u Novom Sadu (tri pobede i remi na poslednja četiri susreta), ali su za samo jedno poluvreme primili tri gola.\nKola su za Gornjovarošane krenula nizbrdo u 11. minutu, kada je Ognjen Krasić pogodio mrežu Zemuna. Samo dva minuta kasnije Srđan Vujaklija duplira prednost domaćih, a devet minuta pre kraja prvog dela Stefan Čolović rešava pitanje pobednika trećim golom.\nGosti su sredinom drugog dela smanjili na 3:1 golom Dušana Savića, ali je na kraju Proleter preko Aleksandra Andrejevića stigao do četvrtog gola i ubedljivog trijumfa.