Koje sve privilegije imaju narodni poslanici - Sputnjik Srbija\n15:30 04.03.2015 (osveženo 16:19 05.10.2015) Preuzmite kraći link\nSputnjik je, konsultujući Ustav Srbije, zakone, Poslovnik i Informator o radu Narodne skupštine, istraživao koja to sve prava imaju izabrani narodni poslanici.\nNarodni poslanici će ubuduće plaćati putarinu, izjavila je ministarka građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture Zorana Mihajlović, dodajući kako u Zakonu piše da su poslanici oslobođeni plaćanja prevoza, ali nisu oslobođeni putarine. Ona je iznela i prognozu kako će ovom merom Javno preduzeće „Putevi Srbije“ godišnje uštedeti 20 miliona dinara.\nI narodni poslanici će plaćati putarinu\nŠefovi poslaničkih grupa su u Skupštini Srbije dali i svoj sud o ovakvoj odluci.\n„Narodni poslanici su građani, pa bi sve obaveze koje se odnose na građane trebalo da se odnose i na poslanike“, smatra Zoran Babić iz SNS-a. S druge strane, Zoran Živković iz Nove stranke, Borko Stefanović, šef poslaničke grupe DS-a, i Janko Veselinović iz SDS-a smatraju da se „radi o demagoškoj meri“. Đorđe Milićević iz SPS-a je, pak, ubeđen da će biti pronađeno rešenje koje će poslanicima omogućiti da obavljaju funkciju, ali da to ne bude na teret građana.\nGrađani biraju poslanike u Narodnu skupštinu koja ima 250 poslanika, izabranih na četiri godine. Tako izabran poslanik stiče prava i dužnosti danom potvrđivanja mandata, izdaje mu se poslanička legitimacija, odnosno javna isprava kojom dokazuje poslanički status i na osnovu koje ostvaruje prava. On uživa imunitet u skladu sa Ustavom i zakonom, a za usmeno ili pismeno izraženo mišljenje ili glasanje u vršenju svoje poslaničke funkcije ne može biti pozvan na krivičnu ili drugu odgovornost. Narodni poslanik koji je zatečen u izvršenju krivičnog dela za koje je propisana kazna zatvora u trajanju dužem od pet godina, može biti pritvoren bez odobrenja Narodne skupštine.\nPoslanicima zaposlenim u Službi Narodne skupštine omogućeno je korišćenje: ekspoziture pošte u zgradi skupštine koja pruža kompletne poštanske usluge, restorana u zgradi Narodne skupštine (164 mesta i 5 bifea) i restorana u Domu Narodne skupštine (124 mesta i 2 bifea), ambulante sa medicinskim osobljem (dežurni lekar i medicinska sestra), koja pruža medicinsku pomoć za vreme trajanja sednica, kao i ambulantnih kola za potrebe hitnog prevoza do zdravstvenih ustanova.\nPoslanici imaju i omogućen pristup informacijama na Internetu i u bazama podataka: Intermeks Indok (baza od više hiljada prečišćenih tekstova propisa koja se neprekidno proširuje i ažurira); Celeks (službena baza pravnih propisa EU koja sadrži tekstove osnivačkih ugovora EU, zakonodavstvo EZ, predmete Suda EU, mišljenja i rezolucije institucija EU i savetodavnih tela, običajno pravo Evropskog suda, bibliografske podatke o pripremnim aktima, predstavke Evropskog parlamenta i izveštaje o primenjivanju direktiva Zajednice u državama članicama); i ECPRD (baza podataka Evropskog centra za istraživanje i dokumentaciju) sa obiljem informacija, publikacija i istraživačkih studija iz velikog broja evropskih parlamenata. Dokumenti iz baze Celeksa dostupni su na jedanaest službenih jezika EU i obuhvataju informacije od 1951. Informacije iz baze ECPRD-a, dostupne su na engleskom jeziku.\nTakođe, omogućeno im je korišćenje bibliotečke zbirke Narodne skupštine koja obuhvata: stručne knjige i monografske publikacije iz oblasti prava, politikologije, sociologije, filozofije, književnosti, zbirku propisa saveznih i republičkih organa sa registrima od 1945. do danas, stenografske beleške Narodne skupštine od 1889. do danas, značajnu arhivsku građu (npr. Protokoli vanredne Narodne skupštine iz 1880, Skupštine Kraljevine Jugoslavije od 1919. do 1939, Službene novine Kraljevije SHS od 1921), stručne časopise, dnevnu štampu. Biblioteka ima i elektronsku bazu pravnih propisa Indok, koja obuhvata propise Srbije i Crne Gore, Autonomne pokrajine Vojvodina i grada Beograda, koji su na snazi od 1990. do danas.\nIzabrani narodni poslanici imaju pravo na platu i pravo na naknadu plate po prestanku poslaničke funkcije u visini plate koju su imali na dan prestanka funkcije, a najduže šest meseci. Ovo pravo se može produžiti, ali ne duže od šest meseci. Imaju i pravo na otpremninu kad poslaniku na stalnom radu u skupštini, radi korišćenja prava na penziju, pripada naknada za otpremninu u visini jedne i po plate.\nDalje, poslanici imaju pravo na poslanički dodatak u mesečnom paušalnom iznosu za vršenje poslaničke dužnosti u izbornoj jedinici, u visini od 40 odsto od punog iznosa plate poslanika na stalnom radu u skupštini. Onda pravo na naknadu na ime razlike do poslaničke plate za one poslanike koji nisu na stalnom radu u skupštini. Takođe, poslanici koji ostvaruju zaradu od samostalne delatnosti imaju pravo na mesečnu naknadu u visini od 80 odsto od plate narodnog poslanika na stalnom radu u skupštini.\nNarodni poslanici imaju pravo na naknadu troškova za službena putovanja, zatim pravo na korišćenje službenog automobila, kao i pravo na besplatan prevoz u železničkom, drumskom, javnom gradskom i rečnom saobraćaju na teritoriji Srbije, u svim pravcima i za neograničen broj putovanja. Omogućeno im je i pravo na korišćenje službenih fiksnih i mobilnih telefona, pravo na službenu karticu sa pretplatničkim brojem, kao i pravo na dopunu privatne kartice za mobilni telefon koji se daju određenim licima radi obavljanja poslova za potrebe Narodne skupštine.\nZatim pravo na posluženje prilikom održavanja službenih sastanaka u Narodnoj skupštini, ali i pravo na dnevnicu za put u inostranstvo. Takođe, izabrani poslanici dobijaju naknade troškova za ishranu, troškova za hotelski smeštaj, pravo na naknadu troškova za korišćenje privatnog automobila u visini 15 odsto od cene litra pogonskog goriva po obračunskom kilometru, prema Listi udaljenosti prebivališta narodnih poslanika od Beograda, koja se nalazi u prilogu ove odluke i njen je sastavni deo.\nAdministrativni odbor Narodne skupštine može da odluči da se narodnom poslaniku koji nema prebivalište u Beogradu i ne koristi pravo na hotelski smeštaj, na lični zahtev, isplati mesečna naknada na ime zakupa stana u Beogradu, u ukupnom iznosu od 35.000 dinara (uračunati svi troškovi korišćenja stana – struja, telefon, komunalne usluge…).\nNarodni poslanik kome je prestao mandat ima pravo da se u roku od dva meseca od dana kada mu je prestao mandat vrati na rad kod poslodavca kod koga mu miruje radni odnos zbog toga što je izabran na funkciju narodnog poslanika, ima pravo na pristup arhivi i dokumentima o radu Narodne skupštine kojima je imao pristup i dok je bio narodni poslanik, ima pravo da prisustvuje državnim svečanostima u Narodnoj skupštini, u skladu sa protokolom, ima pravo pristupa biblioteci Narodne skupštine i Klubu poslanika. Narodnom poslaniku kome je prestao mandat, radi ostvarivanja ovog prava izdaje se trajna legitimacija.


Da li će se stanje u bilećkoj skupštini konačno stabilizovati, ili će sve nastaviti po starom – neizvjesno je, ali je svakako izvjesno da je Srđan Rogan iz PDP-a po drugi put izabran za predsjednika Skupštine Opštine, što je, prema evidenciji ovog skupštinskog tijela, peto postavljenje predsjednika od lokalnih izbora do danas.\nRogan sam tvrdi da se na ovaj potez odlučio zbog dobrobiti Bileće, ali opozcionari iz Zvezdanog neba tvrde da je u pitanju dobra trgovina sa nečelnikom Miljanom Aleksićem.\nTo su na danas održanoj, devetoj po redu sjednici bilećkog parlamenta, tvrdili i Dražen Dunđer i Radoslav Brčić koji je zbog opozicionog djelovanja nakon prošle sjednice izbačen iz SNSD-a, mada on to ne priznaje dok ga vrh iz Banjaluke ne izbaci.\n„Miljan Aleksić misli da sve može kupiti, pa ako Rogana može podmititi – mene ne može, ja niti se mogu kupiti, niti me mogu zaplašiti oni koji privatizuju i Skupštinu Opštine Bileća i sve oko sebe što im se dozvoli kupiti ili zaplašiti“, kaže Brčić.\nRogan, međutim, tvrdi da niti je zaplašen , niti je potkupljen, već samo želi djelovati za dobrobit svoga grada u kome se nešto mora početi raditi, pa se nada da će stabilna skupštinska većin konačno otpočeti nove projekte obećavajuće za napredak Bileće.\n„Načelnik Miljan Aleksić me je ima jedno trideset do četrdeset dana uvjeravao i uvjerio u budući napredak Bileće, ne samo riječima nego i djelima, a jedno od tih djela je i njegov trud da obezbijedi novac za izgradnju vodovoda u najvećem bilećkom selu Baljci koji će finansirati Republika Srbija, a što nam je predsjednik Vučić nedavno I objelodanio. O drugim projektima neću da govorim, neka o tome govori Miljan Aleksić, a siguran sam da će ih pokrenuti”, tvrdi Rogan.\nIz Regionalnog odbora PDP-a su odmah nakon Roganove odluke da se prikloni Aleksiću reagovali najavom da će biti izbačen iz stranke, što ovaj nije shvatio tako dramatično.\nKaže da sam sigurno neće napustiti PDP zbog svih časnih ljudi u njoj i na regionalnom i na republičkom nivou, ali, ako se desi da ga izbace – kaže da će mu biti jako žao, jer je on i dalje opredijeljen za PDP, iako će, kako dodaje, na ovaj način rukovodstvo samo pokazati da su nasjeli na neke neistinite i nedobronamjerne priče.\nNačelnik Aleksić je zadovoljan ovakvim ishodom koji je, kako je to najavio i na osmoj sjednici, i očekivao.\nKaže da sada skupštinskoj većini predstoji konačno pravi rad na dobrim projektima za dobrobit Bileće, pa se u tom smislu već sa desetak do petnaest dana očekuje radna sjednica…\nSKUPŠTINA GRADA TREBINJA: Usvojen nacrt rebalansa budžeta


Stara planina : Pirot: Srbiji kilovati Temskoj – jezero – Stara planina – Babin zub servisne informacije\nStara planina : Pirot: Srbiji kilovati Temskoj – jezero\nJuly 10, 2017 Stara planina, Vesti No comments\nHE “Pirot” ponovo radi na prevođenju viškova bujičnih voda iz Toplodolske reke u akumulaciju “Zavoj”. Za radove u parku prirode “Stara planina” stigla podrška iz Ministarstva i lokalne samouprave.\nHIDROELEKTRANA “Pirot”, snage 80 megavata – koja se, po nalogu EPS, uključuje u “špicevima” potrošnje i na taj način štiti energetski sistem Srbije – uveliko radi na realizaciji odavno zaustavljenog projekta prevođenja viškova bujičnih voda iz Toplodolske reke u akumulaciju “Zavoj”.\nKonkretno, ministarstva nadležna za park prirode “Stara planina” – gde se nalazi akumulacija – i Grad Pirot, zajedno sa pomenutom centralom, privode kraju poslove oko izdavanja lokacijskih dozvola…\n– Prevođenjem viškova bujičnih voda koje se slivaju sa Midžora povećaće se proizvodnja struje – kaže direktor Hidrocentrale Ljubomir Stojanović. – Tunel za prevođenje od Zavoja do Toplog Dola, dug oko 5.200 metara, nalazi se u prostornom planu Republike Srbije i iskopan je dopola. U razgovoru sa ministrom Aleksandrom Antićem i gradonačelnikom Vladanom Vasićem smo dogovorili da se nastavi realizacija projekta.\nU međuvremenu, generalnim projektom je utvrđen biološki minimum Toplodolske reke, odnosno Temštice u letnjem i zimskom periodu. Istim projektom je predviđena i izgradnja akumulacije iznad sela Temska, koja će biti korišćena u rekreativne svrhe, ali i za navodnjavanje Temačkog polja. Na taj način biće ispunjeni zahtevi meštana, koje tek treba osloboditi straha od toga da će ostati bez vode.\nStojanović najavljuje i da će kraj iste akumulacije biti izgrađena i takozvana riblja staza, odnosno svojevrsna trasa za pecaroše. Ali realizacija ovog posla podrazumeva i most na Toplodolskoj reci – nizvodno da brane na akumulaciji “Zavoj” – na lokaciji zvanoj Mrtvački most. Projekat za ovaj prelaz se uveliko radi, a gradnja je planirana već sledeće godine…\nIstovremeno se sanira jedno klizište na početku akumulacije, dužine stotinak metara, u mestu Zapadje, koje je do sada onemogućavalo prolaz teškim kamionima i autobusima.\nInače, HE “Pirot” je od početka godine proizvela više od 35 miliona kilovat-časova struje, a godišnji plan je 66. Minule zime, Centrala je – zbog niskih temperatura koje su potrajale duže od mesec dana – radila bukvalno danonoćno i na taj način čuvala elektroenergetski sistem čitave zemlje. Sada je redovni godišnji remont planiran za period od 18. septembra do 8. oktobra, a to podrazumeva ispitivanje opreme i objekata na ovom objektu, kao i merenja na dovodnom tunelu dužine 12 kilometara, te proveru statike proizvodnih pogona.\nPROJEKAT prevođenja viškova bujičnih voda u akumulaciju “Zavoj” je zaustavljen odlukom odbornika u SO Pirot još 2014. Ekološki fundamentalisti su, naime, bili organizovali proteste i tvrdili da će prevođenjem viškova vode Toplodolske reke biti uništena flora i fauna kanjona od Toplog dola, sve do Temske…\nInače, do 2004. je u ovaj projekat uloženo oko šest miliona evra, a značajan deo tog novca je utrošen za probijanje tunela (na slici) koji je, nažalost, prokopan tek do polovine ukupno predviđene dužine.


WannaCry ransomware: Žrtve još uvek plaćaju kako bi povratile podatke | PC Press\nWannaCry ransomware: Žrtve još uvek plaćaju kako bi povratile podatke\n25. septembar 2019. Milan Živanović\nProšlo je više od dve godine od kako je WannaCry ransomware napravio haos u tehnološkom svetu, pa mnogi pretpostavljaju da je ranjivost koja je omogućavala ove napade već sanirana, ali je to još uvek daleko od realnosti.\nIako se čini da nisu u centru pažnje kao 2107. godine, ransomware napadi još uvek nisu spremni za povlačenje, te oni koji se bave temom najavljuju da nas u budućnosti čeka još malvera koji se zasnivaju na enkripciji pogođenih fajlova. I pored toga što su napadi iz 2017. naneli štetu koja se meri u milijardama dolara, na stotine hiljada kompjutera širom sveta još uvek je osetljivo na slične napade, a stručnjaci predviđaju da bi tako moglo da ostane još neko vreme.\nWannaCry se svetu predstavio 12. maja 2017. godine, a sigurnosni stručnjaci su za kratko vreme utvrdili razlog zbog kojeg se napadi brzo šire – ranjivost EternalBlue. Situacija nije bila potpuno jasna, budući da su stručnjaci iz Microsoft-a ovu ranjivost sanirali pre nego što su počeli WannaCry napadi. Ipak, iako su iz Microsoft-a izdali zvanično saopštenje o tome da su korisnici bezbedni, WannaCry napadi su se dogodili baš zahvaljujući propustu pod imenom EternalBlue, preko sistemima koji nisu primenili zakrpe.\nTako neke žrtve WannaCry napada i danas plaćaju kako bi povratile svoje enkriptovane podatke. Plaćanje otkupa nije bilo rešenje ni kada je ozloglašeni ransomeware napao prvi put, ali se tražene sume uplaćuju i danas, što se vidi na osnovu toga što su Bitkoin nalozi koji su u vezi sa napadom i dalje aktivni, pa dok su uplate anonimne, transakcije su otvorene, što znači da svako može da vidi dokaze o tome da napadači i dalje ubiraju plodove svojih malicioznih radnji.\nIako tražene sume danas plaća tek šačica korisnika, jasno je da WannaCry i dalje izaziva probleme, a oni koji plaćaju traženi otkup izgleda nisu upoznati sa činjenicom da ni oni koji plate ne dobijaju natrag svoje podatke. Problem ukazuje i na to da još uvek postoje korisnici koji nisu primenili zakrpe protiv EternalBlue ranjivosti, što ih čini ranjivim ne samo na WannaCry kampanju, već i na druge malver napade.\nTagovi: Bitkoin, EternalBlue, Microsoft, ransomeware, WannaCry, WannaCry ransomware\n← Chang’e 4: Utvrđena pozicija kineske letelice na Mesecu\nRevolucionarna stvar za networking u poslovnom svetu →


Za podsticaj lovstva i pošumljavanje 80 miliona dinara | Dunav Televizija\nNaslovna Vesti Najvažnije Za podsticaj lovstva i pošumljavanje 80 miliona dinara\nZa podsticaj lovstva i pošumljavanje 80 miliona dinara\n“S druge strane, pošumljene površine nisu ravnomerno raspoređene na celoj teritoriji Vojvodine. Zbog toga će se Pokrajinska vlada ovim problemom ozbiljno baviti i kada je reč o ulaganju u pošumljavanje i o njegovom intenziviranju”, kazao je Milićević.\n“Ulaganjem u lovstvo želimo da vratimo deo sjaja vojvođanskih lovišta, da privučemo što više domaćih i stranih turista koji preferiraju lovstvo. To je onda i ozbiljan priliv u budžet Srbije i Vojvodine”, naglasio je Milićević.\nPrethodni tekstDogodine počinje gradnja Fruškogorskog koridora, u AP Vojvodini biće obnovljeno 5.000 km puteva\nSledeći tekstSremski Karlovci među 115 svеtskih gradova glasnika mira


Unapređenje položaja dece izbeglica | atina\nUnapređenje položaja dece izbeglica\nIzazovi sa kojima se deca izbeglice na svom putu susreću su mnogi. Ta deca izložena su većem riziku od seksualnog iskorišćavanja i zlostavljanja, dečijeg rada, trgovine ljudima i različitih vidova zloupotrebe i nasilja što zahteva hitno i sistematsko delovanje. Zbog toga, Udruženje Atina, od juna 2016. godine u partnerstvu sa Međunarodnim komitetom spasa, sprovodi projekat „Unapređenje položaja dece izbeglica u Evropi“, sa ciljem da im se pruži direktna podrška na terenu ali i da se iznađu nova sistemska rešenja koji će omogućiti pravovremenu i sveobuhvatnu zaštitu za najranjivije među njima.\nAtinini mobilni timovi koji su sastavljeni od kulturnih medijatora i voditeljki slučajeva su svakodnevno prisutni na terenu u centrima za smeštaj migranata i izbeglica u Srbiji. Zajedno sa predstavnicima državnih institucija oni detektuju i pružaju podršku najranjivijoj deci u izbegličkoj populaciji, deci koja su razdvojena ili bez pratnje, koja su preživela zlostavljanje i zanemarivanje ili trgovinu ljudima. Zahvaljujući tom ali i ranijim iskustvima, Udruženje Atina krenulo je da sprovodi istraživanje koje bi trebalo da olakša deci izbeglicama da pristupe uslugama iz sistema socijalne zaštite u Srbiji.\nU izradi je i poseban program treninga za vođenje slučajeva i kulturnu medijaciju koji svoje utemeljenje nalaze u 14.godišnjem iskustvu Udruženja Atina koje podršku pruža najranjivijima u našem društvu, žrtvama rodno zasnovanog nasilja i trgovine ljudima. Programom će biti obuhvaćen aspekt kulture iz kojih izbeglice dolaze, roda, godina starosti kao i individualnih potreba dece izbeglica. Ukupno 70 profesionalaca/ki iz različitih organizacija civilnog društva koje su uključene u podršku deci izbeglicama u Srbiji imaće priliku da unaprede svoja znanja i veštine u oblasti vođenja slučajeva i kulturne medijacije.\nKako bi u potpunosti unapredili položaj dece, Udruženje Atina će vršiti i monitoring rada na terenu uz pomoć predstavnika organizacija civilnog društva, i kao rezultat te aktivnosti ponudiće preporuke za dalje unapređenje položaja dece izbeglica koje će biti korišćene od strane različtih aktera koji pružaju podršku deci izbeglicama.\nOvaj projekat „Unapređenje položaja dece izbeglica u Evropi“ Udruženje Atina sprovodi zajedno sa Međunarodnim komitetom spasa uz finansijsku podršku Odeljenja za međunarodni razvoj Vlade Velike Britanije (DFID).


Veliki sukob u „Tesli“: Ilon Mask na udaru, traže mu 13 milijardi dolara - 19.01.2022, Sputnik Srbija\nVeliki sukob dogodio se u kompaniji „Tesla“ - deoničari traže odgovornost i naknadu od 13 milijardi dolara od osnivača kompanije i generalnog direktora Ilona... 19.01.2022, Sputnik Srbija\nDeoničari su podneli tužbu protiv Ilona Maska, tvrdeći da je zloupotrebio svoju poziciju kao najveći suvlasnik kako bi ubedio bord direktora proizvođača električnih automobila da preuzme visoko zaduženu i nestabilnu firmu u to vreme. Prema navodima iz tužbe, preuzimanje kompanije „Solar siti“ bilo je nepotrebno za „Teslu“ i samo je opteretilo poslovanje te firme, prenosi RT.Taj posao je kompaniju „Tesla“ 2016. godine koštao 2,6 milijardi dolara, a deoničari smatraju da im sada Mask duguje 13 milijardi dolara, budući da su cene akcija „Tesle“ uzletele od tada.Pre preuzimanja „Solar sitija“, Ilon Mask je bio najveći deoničar te kompanije, koju su osnovali njegovi rođaci, sa 22 odsto akcija. Takođe, bio je predsednik borda direktora „Solar sitija“ u to vreme, kao i generalni direktor i predsednik „Tesle“. Zbog toga deoničari „Tesle“ smatraju da je Mask sebi namestio veći profit i veću korist nego što je imala kompanija „Tesla“.Mask se na ranijim ročištima branio da je preuzimanje bilo deo njegovog globalnog plana za stvaranje integrisane energetske kompanije, koja bi kombinovala solarne panele koje proizvodi „Solar siti“ sa automobilima i baterijama „Tesle“. Njegovi advokati dodali su da „Solar siti“, koji sada posluje kao „Tesla solar“, nije bio ni blizu propasti u vreme preuzimanja, te da je bio perspektivna firma.Mask je kritikovao zahtev za kompenzaciju kao „neopravdano visok“, navodeći da se radi o iznosu koji je pet puta viši od bilo koje odštete određene presudom do sada. Presuda se očekuje za oko tri meseca.\nsvet, ekonomija, svet – ekonomija, automobili, tesla, ilon mask\nDeoničari su podneli tužbu protiv Ilona Maska, tvrdeći da je zloupotrebio svoju poziciju kao najveći suvlasnik kako bi ubedio bord direktora proizvođača električnih automobila da preuzme visoko zaduženu i nestabilnu firmu u to vreme. Prema navodima iz tužbe, preuzimanje kompanije „Solar siti“ bilo je nepotrebno za „Teslu“ i samo je opteretilo poslovanje te firme, prenosi RT.\n„U ovom slučaju ispituje se da li je preuzimanje „Solar sitija“ bilo spasavanje te firme od finansijskih nevolja, orkestrirano od strane Ilona Maska“, rekao je advokat deoničara Rendi Baron na sudskom ročištu.\nTaj posao je kompaniju „Tesla“ 2016. godine koštao 2,6 milijardi dolara, a deoničari smatraju da im sada Mask duguje 13 milijardi dolara, budući da su cene akcija „Tesle“ uzletele od tada.\nPre preuzimanja „Solar sitija“, Ilon Mask je bio najveći deoničar te kompanije, koju su osnovali njegovi rođaci, sa 22 odsto akcija. Takođe, bio je predsednik borda direktora „Solar sitija“ u to vreme, kao i generalni direktor i predsednik „Tesle“. Zbog toga deoničari „Tesle“ smatraju da je Mask sebi namestio veći profit i veću korist nego što je imala kompanija „Tesla“.\nMask se na ranijim ročištima branio da je preuzimanje bilo deo njegovog globalnog plana za stvaranje integrisane energetske kompanije, koja bi kombinovala solarne panele koje proizvodi „Solar siti“ sa automobilima i baterijama „Tesle“. Njegovi advokati dodali su da „Solar siti“, koji sada posluje kao „Tesla solar“, nije bio ni blizu propasti u vreme preuzimanja, te da je bio perspektivna firma.\n„Bez Ilona Maska, kompanija „Tesla“ možda ne bi ni postojala, a kamoli imala vrednost od 1.000 milijardi dolara, kakvu sada ima. To ne znači da Mask kontroliše kompaniju, već da je veoma efikasan generalni direktor“, rekla je Vanesa Lavli iz advokatskog tima najbogatijeg čoveka sveta.\nMask je kritikovao zahtev za kompenzaciju kao „neopravdano visok“, navodeći da se radi o iznosu koji je pet puta viši od bilo koje odštete određene presudom do sada. Presuda se očekuje za oko tri meseca.\n10 Decembar 2021, 15:57\n„Čovek koji je umalo ubio ’Teslu‘“: Ilon Mask otkrio nepoznat detalj iz prošlosti\n13 Novembar 2021, 20:03


Šta kažu zvezde za biznis krajem jula i u avgustu 2008. godine - Nira Press\nPočetna » Šta kažu zvezde za biznis krajem jula i u avgustu 2008. godine\nPred vama je naporan period tokom koga će vaše strpljenje i izdržljivost pretrpeti ozbiljna iskušenja na radnom mestu i u odnosima sa kolegama. Suočavanja sa napornim zadacima koje treba izneti do finalizacije, zahtevaće dodatni napor za koji vam nedostaje adekvatna finansijska motivacija. Sa druge strane, vaši lični planovi za budućnost su prilično ambiciozni, te samo još oni održavaju vašu želju za borbom i uspehom.\nTokom letnjih meseci možete postići izuzetne rezultate samo pod uslovom da ste savršeno organizovani i disciplinovani u svim poslovnim oblastima.\nNovi predlog za saradnju će vas motivisati da detaljnije sagledate situaciju zbog koje poslovne okolnosti stagniraju već duži period. Pruženu šansu ćete maksimalno iskoristiti, a pomoć pri realizaciji, moralnu i finansijsku, ovog puta će vam pružiti i članovi porodice, kao i nekolicina pouzdanih prijatelja. Šanse za uspeh su još bolje početkom avgusta, stoga nemojte očajavati tokom jula ukoliko izgleda kao da efekti nisu dovoljno produktivni.\nU finansijskom smislu, tokom avgusta ćete biti ohrabreni da manji deo stečenih sredstava investirate, poboljšavajući uslove za rad iz kuće i ulažući novac u nekretnine.\nKreativnost, blagovremeno informisanje i pronicljivost jesu najvredniji aduti na vašem putu ka uspehu. Povoljni događaji će još jednom primereno uticati na vaš bankovni račun, što će vas obodriti u letnjem raspoloženju.\nPoboljšanje vaših prihoda će stimulisati i napor koji ulažete, ne zbog vaše lične zainteresovanosti za novac, već zbog sve znatnijih troškova članova vaše porodice i hitne potrebe za ulaganjem u dom. Tokom druge polovine meseca možete očekivati dobru šansu u poslovnim razgovorima i sklopljenim ugovorima, te pažljivo planirajte aktivnosti ostavljajući dovoljno vremena za putovanja i odmor prvih sedmica avgusta.\nPred vama je period u kome će se razmatrati vaše znanje i lični potencijali za pronalaženja odgovarajućih rešenja. Iako ste u početku suočeni sa strahom od neuspeha, i čini se da se nepovoljne situacije nižu jedna za drugom, konačni uspeh ćete postići zahvaljujući sopstvenoj inteligenciji i diplomatskom stavu.\nU stanju ste da privučete moćne saveznike i sklopite odlične ugovore za saradnju. Intelektualno nadmetanje će vas dodatno motivisati, a objektivan stav i konstruktivan način komunikacije će vas usmeriti ka uspešnom okončavanju zadataka.\nNa polju finansija vas očekuje nekoliko izvrsnih mogućnosti – budžet ćete dopuniti već sredinom meseca, a tokom druge polovine ćete biti dodatno motivisani da uložite maksimum napora, kako biste nastavili sa dotadašnjim uspesima. Ni u rashodima ne posustajete – ne strepite da potrošite i više novca nego obično, kako biste kreirali što bolji poslovni izgled.\nPoslednja sedmica jula, nažalost, ne donosi spektakularne promene. Još uvek ste primorani da veoma naporno radite, ali se potrudite i da motivišete sebe da se ostvarenim rezultatima istaknete, kako ne biste propustili povoljnu priliku za to.\nOdnosi u radnom okruženju će početi da donose nešto više uspeha od 8. avgusta, a uspeh i priznanje, kao posledica napornog rada, stići će do kraja meseca.\nI dalje ste vrlo nezadovoljni neadekvatnim odnosom između priliva i planirane potrošnje, te ćete se suočiti sa znatnom finansijskom krizom sredinom letnjih meseci, ili pokušati da je rešite borbom za dodatni posao koji bi osvežio prihode.\nTežite da napravite značajan iskorak na poslovnom planu i ovog puta ste hrabriji i odvažniji nego ikada do sada. Ukoliko iskoristite svoj ozbiljan pristup poslovnim zadacima, naoružani disciplinom, analitičnošću i odlučnim stavom, istrajnošću u napornim pregovorima, možete postići fantastične rezultate.\nTokom prvih dana avgusta ćete u skoro svakoj poslovnoj situaciji biti suočeni sa negativnim startnim pozicijama. Sve čega se latite, bilo da su u pitanju rutinski poslovni zadaci ili dotadašnji korektni poslovni odnosi, imaće kompleksnu notu: prepreke, znatne komplikacije, odbojnost, otvoreno sukobljavanje kolega. Potrudite se da se izborite sa negativnim uticajima i zadržite pozitivan stav.\nSvu energiju usmeravate na poslovne zadatke i planirane društvene obaveze, kako biste izgradili pozitivnu podršku za naredni period. Pozitivni aspekti će vam doneti nekoliko mogućnosti za napredovanje na polju karijere, nove prilike za poboljšanje poslovne pozicije, jačanje autoriteta i sticanje značajnih kontakata.\nIpak, pripazite: u pozadini ovih značajnih događaja svakodnevno ćete se suočavati sa solidnom dozom stresa, a vaši konkurenti će pokušati da stvore manje poteškoće na vašem putu ka uspehu. Stoga ostanite suzdržani po pitanju intriga i ostalih mogućih zamki – zadržite pouzdane saradnike i prijatelje od poverenja.\nUporno se borite za realizaciju značajnog poslovnog projekta, forsirajući timski rad. Prevazilazite sve prepreke koje se nalaze na vašem putu, ali konstatujete da su drugi znatno manje posvećeni zadacima, kao i da ne podržavaju u potpunosti vaše akcije. Osoba na čiju pomoć ste računali povlači se sa pozicije u času u kome vam je najpotrebnija.\nKrajnji ishod nelagodnih previranja će tokom druge polovine avgusta ipak biti uspešan, zahvaljujući učinjenim naporima da održite dobar balans u radu i komunikaciji, ali i podršci osobe na uticajnom položaju.\nManje materijalne frustracije neće okupirati vaše misli – tokom prethodnog perioda ste se već naoružali strpljenjem i sposobni ste da rashode prilagođavate bolje nego ikada.\nAvgust donosi specifične okolnosti koje mogu vašu karijeru usmeriti u dva potpuno različita pravca. Najpovoljnije ćete iskoristiti ovaj period ukoliko objektivno sagledate sve zadatke i kreirate efikasan plan aktivnosti za ovaj naporan period. Ne potcenjujte pomoć koja može stići od ljudi sa kojima ste ranije imali nesuglasice.\nUkoliko prenebregnete pažljivo planiranje pojaviće se nedostatak inicijative i radnog elana, kao posledica neprijatnih zadataka na koje će vas obavezati nadređeni, a sve to može za posledicu imati ozbiljnu poslovnu diskreditaciju.\nPriliv novca je izvestan, ali se ipak potrudite da trošite manje nego što zarađujete.\nZaoštravanje odnosa u radnom okruženju može znatno uticati na nešto slabije efekte na profesionalnom planu. Idealno je vreme za savesnu saradnju, konsultacije i diskusije o ugovorima, a sve to u vama budi takmičarski duh i želju da postignete bolje rezultate nego drugi. Čitav mesec je u naglašenoj interakciji, te vodite računa da svoje reakcije zadržite za sebe, kako ne biste narušili harmonizovane odnose. Vaše poslovne aktivnosti snažno će podržati članovi porodice i prijatelji.\nTokom ovog perioda međusobnih razmena i uticaja, vaša veština komunikacije i pregovora je od neprocenjivog značaja, stoga obezbedite solidan cilj koji je vredan uloženog truda.\nBrojne poslovne aktivnosti će vas tokom većeg dela meseca maksimalno opterećivati, zahtevajući vašu punu koncentraciju i brigu o detaljima, ali će kao posledicu doneti uspeh i znatno zadovoljstvo. Ovo je period tokom koga će se poboljšati vaš autoritet u odnosu na saradnike i taj očigledan uticaj na radno okruženje će tokom čitavog meseca biti u prvom planu, naglašavajući vaše talente i održavajući vas u prvom planu.\nSituacija sa finansijama nije ni približno povoljna – tokom čitavog meseca ćete pokušavati da izbegavate krajnje rizična ulaganja i neočekivane rashode, što će vam prilično teško polaziti za rukom.\nLetnji meseci obećavaju nešto opušteniju atmosferu – posla će biti tek u meri da održite svoj radni elan i povremeno poželite izazov koji će izmeniti poslovno okruženje. Ipak, na horizontu je novi tip problema koji može znatno uticati na vašu karijeru, a to su problemi na polju saradnje i pregovora koji mogu biti izuzetno zamorni. Budite obazrivi po pitanju angažovanja u udruženom projektu koji se od samog početka realizuje sa teškoćama. Obratite pažnju i na konkurente koji čekaju najpovoljniju priliku da odmere snage sa vama.\nOčekivani prihodi kasne, što će prouzrokovati određene nezgode sa planiranjem budžeta.


DUNAV SAMO ZA PRANJE MRKVE\nNovi Sad, 11. oktobar 2011.\nIzvoz kukuruza iz Srbije vodotokom nije moguć zbog niskog nivoa Dunava. Posebno nizak vodeni put je kod Futoga i Begeča, gde je otežano i pranje šargarepe u ovoj reci.\nDok izvoznici čekaju viši vodostaj pa da natovare barže ima i onih koji svoje žuto zlato čuvaju pod vedrim nebom. Kamera „AgroServisa” je ovu planinu od zrna kukuruza zabeležila u Gložanu.\nBeograd, 11. oktobar 2011.\nPotpunih podataka o obimu organske proizvodnje u Srbiji nema, ali se zna da se ona proširuje i da se u nju uključuju i stočari. Ostvarivanje proizvodnje, kontrolu i sertifikaciju u Srbiji moći će da obavlja osam ovlašćenih kontrolnih organizacija za 2011. godinu.\nOd dana do dana\nDOVOLJNO HRANE, A MALO PARA ZA SETVU\nBeograd, 10. oktobar 2011.\nU poljoprivredi Srbije ovo će biti prosečna godina, koja će obezbediti dovoljno hrane za uredno snabdevanje tržišta osnovnim prehrambenih proizvodima, a deo će ostati i za izvoz. Ovo je istaknuto na sednici Odbora Udruženja za poljoprivredu i prehrambenu industriju Privredne komore Srbije (PKS). Pohvaljeno je što se donose mere i uredbe namenjene ovoj grani u Vladi Srbije, ali je istaknuto da one u praksi do danas nisu pokazale značajnije rezultate.\nGuščar iz Jaše Tomića ugovorio posao sa zemljom izlazećeg sunca\nPERJE IZ BANATA LETI U JAPAN\nJaša Tomić, 10. oktobar 2011.\nFarma „Europer” iz Jaše Tomića, pograničnog srednjobanatskog mesta u opštini Sečanj, ugovorila je saradnju sa japanskom kompanijom „Soava” o isporuci guščijeg perja u zemlju izlazećeg sunca.\nPIJACU KREIRAJU NAKUPCI\nNovi Sad, 10. oktobar 2011.\nPrema podacima sa pijaca može se zaključiti da više ne postoje povrtarski prstenovi u okolini većih gradova ili su tamošnji prstenovi napustili pijacu i prodaju prepustili preprodavcima da ne bi gubili vreme iza tezgi.\nNAJVIŠA OVOGODIŠNJA CENA JUNADI\nNovi Sad, 7. oktobar 2011.\nCena žive vage utovljene junadi tovnih rasa dostigla je prodajnu cenu od 2,05 do 2,10 evra za kilogram, a pojedini nakupci uspevaju da kupe utovljena grla i za 1,95 evra. Klanice koje imaju potrebu za junećim mesom, koje se u zemljama EU prodaje po 3,5 evra za kilogram, sada našim stočarima nude cenu prema randmanu na liniji klanja.\nJovica Mirkov, farmer iz Kikinde, kaže za „AgroServis” da na ovaj način živa vaga vredi 2,17 evra.\nGORELI I KUKURUZI\nNajava kišnih dana opredelilo je ratare u Vojvodini da i pored zabrane zapale ostatke od kukuruza, soje i suncokreta na svojim njivama. Naime, kako kažu, ovo je za njih najefikasnije pripremanje njiva za oranje, pa će posle dugo očekivanih padavina orati njive za jesenju i prolećnu setvu.


VUČIĆ SAOPŠTIO: Predsednik Skupštine biće Ivica Dačić, Šapićevom SPAS-u 7 49\t413\nKURIR SAZNAJE, SUTRA U 9 ZASEDA KRIZNI ŠTAB Tiodorović: Možda sutra uvedemo 21\t246\nFoto: Ministarstvo bez portfelja zaduženo za regionalni razvoj i koordinaciju rada javnih preduzeća\n25.09.2020. 15:25h 25.09.2020. 15:25h\nNa zavičajni poziv meštana sela Slavkovica, zadruge „Rajac Slavkovica“ i manastira Vavedenje, kopredsednik Nacionalnog tima za preporod sela Srbije i ministar zadužen za regionalni razvoj, Milan Кrkobabić danas je zajedno sa koordinatorom za oblast kulture u Nacionalnom timu za preporod sela Srbije, pesnikom Ljubivojem Ršumovićem i potpredsednikom Akademijskog odbora za selo SANU, prof.dr Milovanom Mitrovićem posetio selo Slavkovica, u opštini Ljig.\n„ Bez zadružnog doma, bez doma kulture, mesta gde ljudi mogu da se sretnu, kažu i čuju druge selo polako, ali sigurno gubi svoje utemeljenje. Ovo selo je bilo veliko, sada je malo, a moramo učiniti sve da ne postane još manje tj. da ne nestane“ izjavio je Кrkobabić i dodao da zgrada kao zgrada ne znači mnogo, ali ako bude mesto okupljanja i centar događaja biće od velikog značaja za lokalnu zajednicu.\nNacionalni program za preporod sela Srbije, čija izrada je završena, tretira sve aspekte života na selu – od egzistencijalnih, preko infrastrukturnih, kulture, sporta, pa sve do starih zanata i seoskog turizma. U sklopu ovog programa poseban deo posvećen je kulturi u selima, obnavljanju kulturnih sadržaja i očuvanju kulturne baštine naše zemlje u seoskim sredinama. Selo Slavkovica ima novu zadrugu „Rajac Slavkovica“ koja dobro posluje, a urađen je i namenski projekat za rekonstrukciju i proširenje starog zadružnog doma u multifunkcionalni objekat koji će moći da zadovolji sve potrebe meštana, od zdravstvenih do kulturnih.\nProjekat obnove i proširenja ovog zdanja iz 1920. godine, koje su tada podigli zadrugari lično i sopstvenim sredstvima, predviđa šest funkcionalnih celina – zdravstvenu ambulantu sa apotekom, sedište zadruge, kancelarije turističkog saveza, penzionerski klub, sportsko društvo i omladinski klub i višenamenski prostor.\n„Novi dom kulture znači poziv ka rodoljublju jedne zemlje“ izjavio je Ršumović. On je rekao da zadružni dom objedinjuje mnogo delatnosti i ako radi i ima sadržaje i oni koji su otišli iz svog sela, dolaziće češće i poželeće da se vrate.\nOvo selo pod Rajcem poznato je i po manastiru Vavedenja Presvete Bogorodice u kojoj su nađeni sarkofazi za koje se već četiri decenije veruje da su u njima sahranjeni Despot Đurađ Branković, despotica Irina i njihov sin Lazar. Svoju posetu ministar je nastavio u ovoj svetkovini u I pored opsežnih istraživanja ova tvrdnja arheologa nije sa sigurnošću potvrđena. Dok se iz stranih laboratorija čeka DNК analiza kostiju iz kamenih sarkofaga, naučnici nastavljaju da istražuju ovaj lokalitet koji svakako predstavlja snažan potencijal za turizam jer su na širem prostoru Slavkovice, na više lokacija, otkriveni veoma stari srednjevekovni srpski nadgrobni spomenici.\nFoto: Ministarstvo bez portfelja\nVUČIĆ SAOPŠTIO: Predsednik Skupštine biće Ivica Dačić, Šapićevom SPAS-u ministarsko mesto, sva imena za nekoliko dana 7 49\t413


DNS: Nismo krivi, cijenu struje ne treba povećavati | Banjaluka.net\nDNS: Nismo krivi, cijenu struje ne treba povećavati\nDemokratski narodni savez /DNS/ i dalje smatra da cijenu električne energije ne treba povećavati, jer unutar javnog preduzeća nije došlo do ušteda do kojih je moralo i trebalo doći.\nDNS smatra neopravdanim to što se, kako se vidi u odluci Regulatorne agencije za električnu energiju, poskupljenja ne odnose na proizvodna preduzeća /osim RiTE Gacko/, već na distributivna, od čega će ona imati značajnu korist.\nIz DNS-a napominju da ni odluka regulatora, kao nezavisnog organa, nije bila jednoglasna.\n“Iznenađeni smo stavom pojedinih partija, koji krivca traže u DNS-u i pokušavaju da krivicu prebace sa sebe na drugog, iako vrlo dobro znaju da je DNS od početka zastupao stav da električna energija ne treba da poskupi i da treba preduzeti sve mjere unutrašnje uštede da ne bi došlo do poremećaja na tržištu i poskupljenja ostalih proizvoda koji zavise od cijene električne energije i direktno utiču na standard građana”, ističe se u saopštenju DNS-a.\nIz ove stranke poručuju da su političke partije, koje pokušavaju da krivca traže u DNS-u, trebalo svoju energiju da usmjere na iznalaženje rješenja koje bi bilo primjereno vremenu u kojem živimo.\n“Želimo istaći da mnogi ne znaju ni tačnu proceduru donošenja odluke o poskupljenju električne energije, te upućujemo one koji su komentarisali i koji misle komentarisati da se upoznaju sa procedurama da bar pokažu minimum znanja o onome što pričaju”, zaključuju u DNS-u.\nIako su, koliko juče, bili najglasniji protivnici povećanja cijene struje u Srpskoj, DNS se u subotu povukao pred odlukom regulatorne komisije.\nPotpredsjednik te stranke Nedeljko Čubrilović deklarativno ipak je tvrdio da je DNS i dalje portiv te odluke, ali i sam je priznao da je ona ovaj put konačna.\n“Pitanje je da li DNS u ovoj situaciji može bilo šta da uradi. Znate da je regulatorna agencija samostalan organ koji donosi te odluke, mi i dalje ostajemo pri stavu da je struja najjeftinija u regionu i da prostor za poskupljenje postoji, ali da ovo nije bilo vrijeme i nije bio način”, istakao je u subotu Nedeljko Čubrilović, potpredsjednik DNS-a.


… pa je ukupna vrednost novozaključenih ugovora iznosila 53.4 miliona evra. Povećanju plasmana lizing industrije najviše su doprineli klijenti koji su i ranije imali sklopljene ugovore sa lizing kućama i koji sada ulaze u proces obnove voznog parka.\n“Lizing ugovori se uglavnom sklapaju na period od pet godina, nakon čega se klijenti odlučuju da obnove vozni park i sklope nove ugovore o lizingu. Kako je u periodu oko 2008. godine zabeležen izuzetno veliki broj sklopljenih ugovora koji su u prethodnom periodu istekli, klijetni se ove godine odlučuju za nove ugovore i prepoznajemo novi talas rasta finansiranja putem lizinga”, objašnjava Teodora Milenković, generalni sekretar Asocijacije lizing kompanija Srbije.\nOna je istakla da je po njenom mišljenju, ponovno odlučivanje da se kupovina automobila finansira na lizing dokaz konkurentnosti ovog vida finansiranja u odnosu na bankarske kredite, što se ne prepoznaje samo kod kupovine putničkih vozila već i u drugim segmentima finansiranja.\n“Iako veliki deo lizing portfolija predstavlja finansiranje putničkih vozila, koja u ukupnoj strukturi lizing ugovora u privih šest meseci 2014. godine zauzimaju 38 odsto, značajno je zastupljeno i finansiranje nabavke komercijalnih i teretnih vozila, kao i mašina i opreme”, ističe Milenković.\nTako su, u ukupnoj strukturi novozaključenih ugovora u prvih šest meseci 2014. godine, komercijalna i teretna vozila zauzimala 31 odsto, mašine i oprema 22 odsto, dok je finansiranje nekretnina na lizing u ukupnom portfoliju lizing kompanija bilo zastupljeno sa 9 odsto. Najveći korisnici lizinga su tradicionalno pravna lica, a na vodećem mestu se nalaze firme koje se bave trgovinom, transportom ili proizvodnom delatnošću.\n“Veliko interesovanje pravnih lica, je sasvim prirodno, imajući u vidu karakteristike lizinga kao finansijskog proizvoda. Finansiranje putem liznga ne zahteva dodatno stavljanje imovine pod hipoteku ili traženje bilo kakvog drugog sredstva obezbeđenja, što kompanijama posebno pogoduje jer, i pored kupovine nove mašine ili automobila na lizing, one i dalje zadržavaju svoju fleksibilnost. S druge strane, i same procedure odobrenja lizinga su mnogo brže i jednostavnije, a kamate izuzetno konkurentne, te je normalno da se firme, kod kupovine predmeta poput vozila ili proizvodne opreme i mašina, sve češće okreću lizingu”, objašnjava Milenković.\nMilenković predviđa da se i u narednom periodu očekuje rast lizinga, a perspektivnost ovog segmenta finansijskog tržišta potvrđuju i najnovija istraživanja sprovedena od strane Leaseurope – Asocijacije lizing kompanija Evrope, koja su utvrdila da lizing kompanije u Evropi beleže kvalitetniji plasman nego finansijske institucije koje se bave tradicionalnim vidovima finansiranja.\nTagovi: 2014, 2015, automobili, ekonomija, firme, kredit, kupovina, lizing, porast, prodaja, srbija, tržište


Ruske vojne vežbe u blizini Floride i Teksasa\nRuske vojne vežbe u blizini Floride i Teksasa\nRusija pokazuje svoje vojne mišiće Americi. Ruski strateški bombarderi će u narednom periodu patrolirati u blizini obala SAD i iznad Karipskih ostrva i Meksičkog zaliva, najavio je ministar odbrane Sergej Šojgu. Vašington ocenjuje da je reč o provokaciji.\n„U sadašnjim okolnostima moramo da pojačamo naše vojno prisustvo u zapadnom Atlantiku, istočnom Pacifiku i Meksičkom zalivu“, izjavio je ruski ministar odbrane. Šojgu je dodao da je naredio da se „poboljša stanje i servis flote strateških bombardera“.\nKada se baci pogled na svetsku kartu odmah se uočava da je Šojgu, govoreći o regionima gde će patrolirati ruski strateški bombarderi, mislio na najbliži komšiluk SAD. Reč je o istočnoj i zapadnoj američkoj obali, dok na Meksički zaliv izlaze južne države: Florida, Alabama, Misisipi, Luizijana i Teksas.\nVašington je prilično opušteno reagovao na najavu iz Moskve.\n„Poslednjih meseci uočen je povećan broj letova u blizini Severne Amerike. Znamo da postoji potreba da se izvode rutinske vojne vežbe. Neophodno je da one budu u skladu sa međunarodnim pravom i da se vodi računa o bezbednosti brodova i aviona u tom području“, izjavio je predstavnik za štampu Bele kuće.\nKomentarišući rečenicu ruskog ministra odbrane da su u sadašnjoj situaciji takve akcije neophodne, američki zvaničnik bio je neuporedivo oštriji.\n„Smatramo da je sadašnji nivo bezbednosti zadovoljavajući i da ne daje povod za takve provokativne i potencijalno destabilizirajuće aktivnosti“, izjavio je predstavnik za štampu Bele kuće.\nJoš u februaru ruski ministar odbrane Sergej Šojgu najavio je opredeljenost Moskve da proširi svoje vojno prisustvo izvan državnih granica. Jedna od zacrtanih mera je i izgradnji vojnih baza u prijateljskim državama i dobijanje dozvole da u njih uplovljavaju ruski vojni brodovi.\nŠojgu je tada nabrojao da Rusija pregovara o izgradnji takvih pomorskih baza sa: Vijetnamom, Singapurom, Sejšelskim ostrvima, Venecuelom, Nikaragvom i Kubom.\nOvo nije prvi put da ruski strateški bombarderi, poput „tupoljeva-160“, najvećeg vojnog aviona na svetu, budu viđeni na nebu iznad američkog kontinenta. U septembru 2008. godine dva „tupoljeva“ sletela su na vojni aerodrom u Venecueli. Bilo je to neposredno posle okončanja rata u Gruziji koji je ozbiljno poremetio odnose Rusije i SAD.\nDrugi put to se dogodilo u novembru 2013. kada su dva „tupoljeva“ prilikom leta od Venecuele do Nikaragve povredila vazdušni prostor Kolumbije. Zbog ovog incidenta Kolumbija je predala protestnu notu Moskvi.\nPojačano rusko vojno prisustvo u svetu ima i pomorsko „lice“. U blizini obale Australije uočen je manji ruski konvoj od četiri broda. Reč je o krstarici „Varjag“, razaraču „Maršal Šapošnjikov” i dva broda za snabdevanje iz sastava ruska pacifičke flote. Brodovi su krenuli 23. oktobra iz Vladivostoka i sada se nalaze blizu Australije, ali u međunarodnim vodama.\nPodatak da su ruski brodovi isplovili 23. oktobra iz Vladivostoka „ruši“ priču da je njihov dolazak zapravo odgovor Rusije na incident tokom samita APEK-a u Pekingu kada je australijski premijer Toni Abot, prilikom susreta s ruskim predsednikom Vladimirom Putinom, optužio Moskvu da snosi deo krivice za obaranje malezijskog putničkog aviona iznad istočne Ukrajine zahtevajući njeno izvinjenje.\nNeuporedivo ozbiljnija je verzija koja kaže da Rusija ovim potezom zapravo nastavlja svoje vojno prisustvo u regionima gde se pojavljuju najviši ruski zvaničnici. Tako je zabeleženo da su ruski vojni brodovi bili u blizini Singapura 2009. godine u vreme održavanja samita APEK-a. Slično je bilo i 2010. kada je tadašnji predsednik Rusije Dmitrij Medvedev bio u poseti San Francisku.\nOvoga put domaćin samita je Australija, tačnije grad Brizbejn, a na skupu će učestvovati i ruski predsednik Vladimir Putin. I kao njegova prethodnica pojavili su se ruski vojni brodovi.\nAustralijski zvaničnici objašnjavaju da ne postoje razlozi za paniku ili zabrinutost.\n„Ruski brodovi nalaze se u međunarodnim vodama i na to imaju pravo“, izjavio je australijski ministar odbrane Mark Binskin. A na pitanje novinara „zašto su ruski brodovi prešli pola sveta da bi se pojavili u blizini Australije?“ Binskin je kratko odgovorio: „To ćete morati da pitate Ruse.“\n(Politika – NSPM)\n" Podatak da su ruski brodovi isplovili 23. oktobra iz Vladivostoka „ruši“ priču da je njihov dolazak zapravo odgovor Rusije na incident tokom samita APEK-a u Pekingu kada je australijski premijer Toni Abot, prilikom susreta s ruskim predsednikom Vladimirom Putinom, optužio Moskvu da snosi deo krivice za obaranje malezijskog putničkog aviona iznad istočne Ukrajine zahtevajući njeno izvinjenje. " - Ovaj deo se nije dogodio tokom samita i Politika lupa gluposti. Abot je pricao pre samita da ce kad bude video Putina, odnosno kad Putin bude dosao na samit G-20 traziti objasnjenje o obaranju aviona. Nista od toga se nije desilo. Niti je Abot pomenuo taj dogadjaj.\nDa dodam, Putin je svima dao odgovor ko je oborio avion i to najjacim dokazom.. Snimkom aviona dok ispaljuje raketu. Prica zavrsena, a na zpadu je sada da trazi odgovorne


Dokumentarac za svakog pravog obožavaoca automobila - AutoExclusive - Auto vesti, Novi, Luksuzni, Polovni automobili...\nAlpina možda nije zvanična divizija performansi bavarskog giganta, ali je ova kompanija svakako tokom svoje karijere usko sarađivala sa ovim proizvođačem, sada već preko pedeset dugih godina. Nedavno je YouTube kanal Welt Documentary objavio svoj projekat koji se bazira na istoriji ovog slavnog nemačkog tjunera/proizvođača.\nZanimljiva priča koja nas vodi od skromnih početaka i osnivanja šezdesetih godina, do unutrašnjih projekata ove kompanije danas, možemo slobodno reći da je učinila da naše poštovanje prema ovom brendu postane još veće nakon odgledanog dokumentarca. On je takođe prava poslastica za svakoga ko je ljubitelj klasičnih BMW i Alpina modela.\nAlpina je osnovana 1965. godine u Kaufbojneru, malom nemačkom gradiću nedaleko od sedišta kompanije BMW u Minhenu. Njen osnivač, Burkard Bovensiepen startovao je sa svojim radom u automobilskoj industriji pre nego što je osnovao svoj brend, a kao što možete pretpostaviti njegova matična kompanija bila je BMW. Od tada, nadalje, Alpina i BMW jednostavno postaju nerazdvojni kao nokat i meso.\nKroz ovaj dokumentarac prolazi široka plejada interesantnih automobila i ljudskih bića. Naravno, osnivač kompanije Alpina, Bovensiepen, takođe se pojavljuje kako bi podelio svoje sećanje na same početke svog životnog dela. U njemu je predstavljen i klasični E9, u kome se trkao legendarni Hans Joakim Stak i naravno, on je ponovo ujedinjen sa jednim od svojih automobila, koji su pomogli da njegov put ka zvezdama bude utaban zlatom, tako da je i slavni, sada već pokojni, austrijski sportski vozač prisutan u ovoj priči.\nBilo da ste obožavaoc Alpina i BMW brendova ili niste, ovaj dokumentarac je svakako vredan gledanja za svakoga ko je poštovalac autoindustrije i istorije automobilizma. Za sve one koji vole ove brendove, oni će ih nakon njega svakako voleti još više, dok je za umerene entuzijaste, ovaj dokumentarac pravi čas istorije i šansa da ove kompanije primaknu svojim srcima još više.


Vanredne kontrole urodile plodom, radovi na deonici Obrenovac - Ub odlično napreduju - Gradjevinarstvo.rs\nVanredne kontrole urodile plodom, radovi na deonici Obrenovac - Ub odlično napreduju\n29.09.2017. | MGSI\nPotpredsednica Vlade Srbije i ministarka građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture, prof. dr Zorana Mihajlović, bila je juče (29.09.2017) u još jednom vanrednom obilasku Koridora 11 na deonici od Obrenovca do Uba.\nRazlog nenajavljene kontrole radova na ovoj deonici dugoj 26,2 kilometra, koju izvode kineska kompanija Šandong i domaće firme, bio je da se potpredsednica Vlade uveri u kojoj meri su radovi napredovali od poslednje posete u avgustu.\n- Gradilište sada ne može da se prepozna u odnosu na pre 40 dana kada sam bila u obilasku. Tada ne samo da nije bilo ljudi ni mašina, nego su bila izgrađena samo četiri kilometra auto-puta. Danas, nakon 40 dana, imamo 22 asfaltirana kilometra - izjavila je Mihajlovićeva.\nPotpredsednica Vlade zahvalila je ambasadoru NR Kine, koji takođe često obilazi gradilište, ali i izvođačima što su razumeli prioritete.\n- Hvala izvođačima što su shvatili poruku da država Srbija potpisuje ugovore i traži njihovo ispunjenje, kako u pogledu rokova, tako i kvaliteta rada - rekla je Mihajlovićeva.\nSlika. Izvođenje radova (foto: MGSI)\nOna je istakla da će, uprkos kritikama, nastaviti da obilazi gradilišta jer je to dalo pozitivne efekte.\n- Mnogo se govorilo o kontrolama i mnogi kritikuju što ja dolazim na gradilišta, ali i ovo gradilište, kao i Srpska kuća–Levosoje na Koridoru 10, pokazuju da postoje efekti i to je moj posao. Nikada neću prestati da obilazim gradilišta i na taj način pritiskam izvođače da rade svoj posao, ali i da razgovaram sa radnicima, da proverim da li primaju plate i kakav odnos imaju sa kompanijama - istakla je Mihajlovićeva.\nOna je istakla da je zadovoljna trenutnom dinamikom radova na deonici od Obrenovaca do Uba, rekavši da očekuje da radovi budu završeni u roku.\nPotpredsednica Vlade istakla je da Srbija ima odličnu saradnju sa velikim brojem kineskih kompanija sa kojima radi na infrastrukturnim projektima trenutno vrednim 2,5 milijardi, a kada se završe svi pregovori, čak šest milijardi dolara.\n- Zajedno sa kineskim firmama gradimo auto-puteve i obnavljamo železnicu i sigurna sam da će ta saradnja biti još bolja, jer potencijala za to ima - zaključila je ona.


Živojin Banković, Author at Tango Six - Stranica 88 od 93\nUkrajinsko protiv ruskog vazduhoplovstva, ko bi pobedio?\nDubai 2013: Pimp my Mirage\n14. jan 2014 Dubai 2013, Vojna avijacija\nBEOGRAD – U sastavu vazduhoplovnih snaga Ujedinjenih Arapskih Emirata nalaze se savremeni borbeni avioni poput američkog F-16 i francuskog Mirage-2000….\nBrazil izabrao švedski standard\n23. dec 2013 Vojna avijacija\nBEOGRAD – Brazilski tender za nabau višenamenskog borbenog aviona, poznat kao FX-2 program, napon je ončan u sredu 18. decembra…\nNovogodišnja ViPVO depresija – para nema\n5. dec 2013 Aktuelno, Vojna avijacija\nBEOGRAD – Najnoviji broj časopisa ’’Odbrana’’ donosi dva interesantna intervjua, prvi je sa načelnikom Uprave za planiranje i razvoj (J-5)…\n16. nov 2013 Aktuelno, Nesreće, Vojna avijacija\nBEOGRAD – Juče se u ataru sela Mrčajevci o 12:30, prilikom probnog leta tj. provere tehničke ispravnosti vazduhoplova, srušio lovac-bombarder…\n25 komentara Pročitaj više\nViPVO se razletelo u septembru\n17. sep 2013 Vojna avijacija\nBEOGRAD – Srbija na MAKS-u predstavila Lastu. Najava nabai naoružanja za V i PVO Srbije. Komandant V i PVO leteo…\nSrbija na MAKS-u\n30. avg 2013 Aeromitinzi\nBEOGRAD – Na Međunarodnom avio-kosmičkom salonu MAKS 2013. svoje proizvode izlaže, pored ruskih, i o 277 inostranih firmi iz 44…


Iskusni bek ponovo bez kluba, da li je konačno vreme za Partizan? - Sportske.net\n"Crno-beli" su ga žarko želeli ove sezone.\nRasprava od tri časa, Partizan pomerio konferenciju, čeka se odgovor - FIBA ili Evroliga!Kako je Dalo ''ispratio'' Mačvana u penziju? A tek Riki Rubio...ABA liga dobija rivala na Balkanu, u igri i naši klubovi!Mačvan ima poruku za navijače Partizana, ovo je plan!Sad je stvarno gotovo! Dirljiva poruka Milana Mačvana...\nPartizan je dugo tragao za bekom ove sezone, najpre su doveli Redžija Redinga, pa se iskusni Amerikanac povredio, da bi potom u klub stigao Kolumbijac Brajan Angola.\nOn se ipak nije puno naigrao, jer je ubrzo usledio prekid sezone, ali prema određenim informacijama bivši bek Ostendea bi mogao da dobije novi ugovor od "crno-belih".\nSećamo se da je tokom sezone jedna od opcija Partizana bio i iskusni Endru Gaudlok, bivši igrač Fenerbahčea, Makabija i Olimpije Milano, ali i LA Lejkersa u NBA ligi.\n"Mini Mamba", kako je popularan nadimak 31-godišnjeg beka, umesto u Beogradu, završio je u Veneciji, ali je sada ponovo slobodan igrač.\nKako stoje stvari, Rejer je odlučio da se rastane sa iskusnim bekom. On je u klub stigao u oktobru, ali je za Seriju A bio registrovan tek krajem januara, tako da se nije puno naigrao u dresu tima iz Venecije.\nDakle, Gaudlok je bez kluba, da li je konačno vreme da ponese crno-beli dres?\nVreme će pokazati, nema sumnje da bi igrač njegovog iskustva predstavljao veliko pojačanje za ekipu Andree Trinkijerija.\nPartizan će sutra zvanično saopštiti da li će naredne sezone igrati u Evrokupu ili FIBA Ligi šampiona, koja je sve popularnija, više OVDE.


Hakovan sajt popularnog softvera, korisnici preusmeravani ka malveru\nVesti, 13.07.2018, 10:00 AM\nWeb sajt VSDC, popularne kompanije koja pruža besplatan softver za konverziju i obradu audio i video zapisa je hakovan.\nZabeležena su tri različita incidenta, 18. juna, 02. i 06. jula, tokom kojih su hakeri zamenili linkove za preuzimanje na web sajtu lnkovima koji su inicirali preuzimanja sa servera kojima upravljaju napadači.\nStručnjaci kompanije Qihoo kažu da su prvi i treći napadi bili veći i da su uticali na većinu korisnika.\nPrvi malver je sposoban da oporavi lozinke za Telegram nalog, lozinke Steam naloga, Skype chatove, podatke o Electrum novčaniku, a takođe može da pravi snimke ekrana računara žrtve. Svi prikupljeni podaci se otpremaju na server napadača na system-check.xyz.\nKeylogger nije ništa posebno, prikuplja informacije o pritisku na tastere i otprema ih na wqaz.site.\nQihoo opisuje treći fajl kao VNC modul koji daje napadaču kontrolu nad zaraženim računarom. Qihoo nije naveo o kom je malveru reč, ali Ivan Korolev, istraživač firme Dr.Web, kaže da je u pitanju verzija DarkVNC-a, manje poznatog RAT-a.\nZa razliku od mnogih kompanija danas, VSDC je priznao da je hakovan.\n"Nažalost, imali smo hakerske napade, ali su oni već zaustavljeni i sve ranjivosti su otkrivene i uklonjene", rekao je Alekander Galkin, menadžer u VSDC.\n"Uz pomoć sopstvenih resursa i nezavisnih stručnjaka, izvršena je neplanirana revizija VSDC web sajta. Otkriveno je da su napadači hakovali administrativni deo sajta i zamenili linkove za distribucioni fajl programa. Važno je napomenuti da sami distributeri nisu oštećeni."\nNapadi su registrovani sa IP adrese u Litvaniji, rekao je Galkin ističući da su svi originalni fajlovi sajta obnovljeni, a lažni izbrisani, kao i da su sve lozinke promenjene. "Kao što pokazuje naše iskustvo, lozinke od 10-12 karaktera sastavljene od slučajno izabranih znakova nisu dovoljno složene, pa sada imaju veću dužinu i složenost. Osim toga, uvedena je dvostepena autentikacija pristupa administrativnom delu i instaliran poseban antivirusni program na serveru koji proverava valdinost svih fajlova."\n"Želimo da uverimo sve naše korisnike da su preduzete sve neophodne mere sigurnosti i prevencije i da će redovno biti ažurirate. Pristup administrativnom delu servera biće redovno proveravan", rekao je Galkin.


Mandiant :: Informacija.rs\nSAD identifikovale još šest Rusa umešanih u hakovanje DNC-a\nVesti, 6. 11. 2017.\nVlada SAD je identifikovala "više od šest članova ruske vlade" koji su umešani u hakovanje računara Demokratskog nacionalnog komiteta i curenje informacija tokom prošlogodišnjih predsedničkih izbora. Kako piše Wall Street Journal službenici Ministarstva pravde za sada tek razmatraju da li treba podići optužnicu u ovom slučaju. Tužioci i agenti su prikupili dokaze za podizanje optužnice protiv ruskih zvaničnika i a optužnicabi, u slučaju da takva odluka bude doneta, mogla biti podignuta iduće godine, rekli su neimenovani izvori. Javno objavljeni izveštaj forenzičara firme za odgovor na incidente... Dalje\nSajber hronika, 17. 9. 2020.\nNapadači na Sony Pictures koristili 0-day ranjivost\nVesti, 21. 1. 2015.\nHakeri koji su krajem prošle godine izveli razorni napad na kompaniju Sony Pictures Entertainment koristili su ranije nepoznatu ranjivost u kompjuterskim sistemima kompanije koja im je omogućila neograničeni pristup, kao i napad na druge delove kompanijske mreže, objavio je web sajt Re/code. Izvori bliski istrazi rekli su da su napadači koristili 0-day ranjivost u napadu čiji je cilj bio uništenje korporativne mreže studija. 0-day ranjivosti nazivaju se tako zbog toga što programeri softvera... Dalje\nHakerski napad ugrozio podatke 80 miliona korisnika zdravstvenog osiguranja u SAD\nVesti, 9. 2. 2015.\nDruga po veličini osiguravajuća kuća u SAD, kompanija Anthem pretrpela je hakerski napad u kome su kompromitovani podaci 80 miliona korisnika. Napadači su pristupili sistemima Anthema i došli do privatnih podataka trenutnih i bivših korisnika, kao što su imena, datumi rođenja, brojevi socijalnog osiguranja, adrese stanovanja, email adrese i podaci o zaposlenju i prihodima, potvrdili su iz kompanije. Podaci o kreditnim karticama, zdravstvenom stanju, dijagnozama i rezultatima testova nisu kompromitovani. Dalje\nPosle napada na Sony, FBI upozorio američke kompanije na ''destruktivni'' malver\nVesti, 2. 12. 2014.\nPosle prošlonedeljnog napada na kompaniju Sony Pictures Entertainment, FBI je upozorio američke kompanije na maliciozni softver koji su hakeri koristili u destruktivnom sajber napadu koji je izveden na teritoriji SAD. Stručnjaci kažu da je maliciozni softver koji se spominje u upozorenju FBI po svemu sudeći onaj koji je korišćen u napadu na Sony iako u upozorenju kompanija nije spomenuta. To je prvi takav veliki destruktivni sajber napad koji je pokrenut protiv neke kompanije na američkoj teritoriji. Dalje\nHakeri tražili novac od Sonyja tri dana pre napada\nVesti, 9. 12. 2014.\nFBI još uvek ne može da potvrdi raširene sumnje da je sajber napada na kompaniju Sony Pictures, koji je rezultirao krađom velikog broja dokumenata i otkrivanjem poverljivih informacija o kompaniji i njenim zaposlenima, odgovorna Severna Koreja. Pomoćnik direktora sajber jedinice FBI Džo Demarest govoreći na jednoj konferenciji posvećenoj sajber bezbednosti rekao je da u ovom trenutku FBI ne može da pripiše ovaj napad Severnoj Koreji. Njegovu izjavu je kasnije i zvanično potvrdio FBI. Dalje\nKineski hakeri ukrali informacije o 4,5 miliona pacijenata američkih bolnica\nVesti, 18. 8. 2014.\nMreža američkih zdravstvenih ustanova Community Health Systems koja u svom sastavu ima više od 200 bolnica, je hakovana, a napadači koji su najverovatnije iz Kine su pristupali sistemima ove mreže u aprilu i junu ove godine. Zbog hakovanja CHS-a ugrožene su informacije više od 4,5 miliona pacijanata jer su hakeri, koji su uspeli da zaobiđu bezbednosne kontrole kompanije, uspeli da izvuku imena pacijenata iz 206 bolnica u 29 američkih država, njihove brojeve socijalnog osiguranja, adrese, datume rođenja... Dalje\nVesti, 28. 10. 2014.\nRusija je najverovatniji krivac za višegodišnju sajber špijunažu iako su nevidljivi napadi ostavili manje tragova nego što je to uobičajeno za hakerske napade čiji su pokrovitelji države, zaključak je novog izveštaja koji je objavila kompanija FireEye. Istraživači ove kompanije grupu koja je odgovorna za ove napade nazvali su APT28, što je skraćenica od “advanced persistent threat”, naziv koji koji su istraživači upotrebili da bi klasifikovali ove napade za koje veruju da ih je počinila jedna određena grupa napadača. Dalje\nKineski hakeri ukrali projekte američkog vojnog programa\nKineski hakeri ukrali su projekte za desetine naprednih sistema naoružanja američke vojske, objavio je Washington Post koji je došao u posed kopije tajnog izveštaja namenjenog Pentagonu, zvaničnicima američke vlade i odbrambenoj industriji. U januaru je objavljena javna verzija ovog izveštaja (pdf) ali je izostala lista ukradenih projekata koja se nalazi u poverljivom delu izveštaja do koga je došao Washington Post. Prema podacima iz do sada neobjavljenih delova izveštaja, kineski hakeri ukrali su... Dalje\nVesti, 20. 5. 2014.\nAmeričko Ministastvo pravde saopštilo je juče da je pokrenut postupak pred sudom u Pensilvaniji protiv petorice oficira kineske armije zbog sajber špijunaže američkih kompanija. Vang Dong, Sun Kailiang, Ven Ksinju, Huang Zenju i Gu Čunhui koji su optuženi za hakovanje i ekonomsku sajber špijunažu pripadnici su Jedinice 61398 Narodnooslobodilačke armije Kine. Oni se terete da su tokom osam godina duge operacije ekonomske sajber špijunaže, koja je započela 2006. godine, od nekoliko američkih kompanija... Dalje\nKineski profesori univerziteta pomagači hakera kineske armije\nVesti, 25. 3. 2013.\nStručnjaci jednog od vodećih kineskih univerziteta sarađivali su sa jedinicom kineske vojske za koju se sumnja da je odgovorna za hakerske napade na američke kompanije. Tri dokumenta koja su dostupna na internetu pokazuju da su stručnjaci Univerziteta Jiaotong u Šangaju zajedno sa jedinicom kineske vojske 61398 sprovodili zajednička istraživanja o bezbednosti kompjuterskih mreža i otkivanju upada u mreže. Dalje


Rusija sprečila plasman 12 tona dečje hrane "Hipp" - Bizlife.rs\nRusija sprečila plasman 12 tona dečje hrane “Hipp”\n08:58 Moskva, 18/11/2011\nRuska služba za veterinarsku i fitosanitarnu inspekciju za oblast Brjanjsk i Smoljensk sprečila je plasman na rusko tržište 12 tona dečje hrane “Hipp” proizvedene u Mađarskoj, zbog neispravnog propratnog veterinarskog sertifikata.\nMoskovska podružnica “Hipp Rus” dobila je nalog da vrati mađarskom dobavljaču 12 tona dečje hrane sa morskom ribom, ističe se u saopštenju Roseljhoznadzora.\n“Hipp” u Mađarskoj ima jednu fabriku, a sem toga kompanija, među najvećim svetskim proizvojdačima ekološki zdrave dečje hrane, posluje u Nemačkoj, Austriji, Hrvatskoj, Ukrajini, a 2009. godine je otvorila i fabriku u Rusiji.\n“Kako je veterinarska kontrola utvrdila, u propratnom veterinarskom sertifitkatu za ovu robu je bilo brojnih propusta. U takvim slučajevima veterinarska kontrola na carinskoj granici zabranjuje korišćenje ovih proizvoda u zemljama Carinske unije (Rusija, Kazahstan, Belorusija).\nKompanija “Hipp”, koju je osnovao 1932. godine Džordž Hip, žitelj grada Guncburga, sada je, prema vlastitim podacima, najveći svetski prerađivač bio-organskih sirovina.


Saopštenje povodom međunarodnog dana dece – IDEAS\nHome / Dogadjaji / Saopštenje povodom međunarodnog dana dece\nPovodom 1. juna, Međunarodnog dana dece, Centar za istraživanje i razvoj društva IDEAS, skreće pažnju na prava dece izbeglica i migranata bez pratnje i razdvojene dece koja predstavljaju jedna od najugroženijih grupa dece, obzirom da su izloženi pojačanom riziku od zlostavljanja, eksploatacije, trgovine ljudima, zanemarivanja, seksualnog uznemiravanja i diskriminacije.\nNajveći broj dece koja su u poslednjih godinu dana stigla u Srbiju dolaze iz Avganistana, a svoj dom su najčešće napustila zbog oružanih sukoba, ali i teškog siromaštva koje je doneo rat, te njihove porodice nisu imale ni minimum sredstava za izdržavanje. Često deca zemlju porekla napuštaju i zbog pokušaja prisilne regrutacije ili zbog toga što im je život bio u opasnosti.\nAzil je Srbiji podnelo manje od 5 odsto dece, ali na osnovu dostupnih informacija o razlozima napuštanja zemalja porekla verujemo da bi, ukoliko zatraže zaštitu, oko dve trećine moglo da ispuni uslove koji su predviđeni za dobijanje međunarodne zaštite. Iako ova deca zaslužuju posebnu zaštitu, najveći izazovi sa kojim se suočavaju u Srbiji su neodgovarajući uslovi prihvata, a u pojedinačnim slučajevima i zlostavljanje koje sistem pravosuđa često ne sankcioniše efikasno i adekvatno. Većina ustanova za smeštaj izbeglica i migranata funkcioniše van nacionalnog sistema staranja o deci i ne zadovoljava minimalne standarde zaštite.\nNa osnovu podataka koje je IDEAS prikupio kroz rad sa više od 2000 dece u periodu 2018-2019. godina, kao dobra praksa zaštite dece identifikovan je smeštaj u ustanove koje su pod ingerencijom Ministarstva za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja u okviru kojih deca mogu da žive u sigurnim uslovima i gde im je omogućeno da budu uključeni u zajednicu. Ipak, ovakva vrsta smeštaja dostupna je trenutno za oko 6% dece. Stoga pozivamo državu, Evropsku Uniju koja je najveći donator u ovoj oblasti i ostale donatore da veću pažnju posvete zaštiti prava dece izbeglica i migranata tako što će izdvojiti više sredstava za zapošljavanje osoblja u ustanovama za smeštaj dece bez pratnje i kroz izmene zakonodavnog okvira osigurati da jednaki standardi zaštite važe za svu decu u Srbiji. Isto tako, prilikom planiranja odgovora na migracije, potrebno je da navedeni akteri nedvosmisleno prepoznaju vodeću ulogu ministarstva nadležnog za socijalnu zaštitu u organizovanju zaštite dece izbeglica i migranata i veću podršku pruže kako centrima za socijalni rad, tako i ustanovama sa malim smeštajnim kapacitetima koje funkcionišu u okviru sistema socijalne zaštite, čime bi se doprinelo tome da poštovanje prava deteta bude prioritet i u kontekstu međunarodnih migracija.


Radno vreme Muzeja Jugoslavije je tokom rodjendanske nedelje je svakog dana od 10.00 do 18.00 časova.\nfoto: facebook Muzej Jugoslavije / Museum of Yugoslavia\nMuzej Jugoslavije 1. decembra 2021. godine obeležava 25 godina od osnivanja i tim povodom će biti otvorena izložba o industrijskom nasledju „O fabrikama i radnicima“, koja se realizuje u saradnji sa Muzejom nauke i tehnike.\nU rodjendanskoj nedelji, od 29. novembra do 5. decembra, biće realizovani i mnogi drugi edukativni i zabavni programi. Ulaz će tokom ovih sedam dana biti besplatan.\nU ponedeljak 29. novembra posetioce očekuje nastup hora „Naša pjesma“, koji će na nekoliko lokacija u muzejskom kompleksu i više puta tokom dana izvoditi repertoar revolucionarnih pesama, kao i autorsko vodjenje kroz izložbu „Umro je drug Tito“, u Kući cveća od 13.00 časova.\nNa Dan muzeja, 1. decembra, publika će moći da poseti deo postavke „O fabrikama i radnicima“, koju Muzej Jugoslavije realizuje u saradnji sa Muzejom nauke i tehnike. Ideja da se jedna izložba realizuje u dva prostora i da u pripremi učestvuje autorski tim koji predvode po dva kustosa iz svake institucije, proistekla je iz stremljenja oba muzeja da istražuju, štite i predstave javnosti industrijsko nasledje.\nIzložba se bavi industrijalizacijom na teritoriji današnje Srbije, od njenih ranih pojava, sredinom 19. veka, do danas. Ova važna tema biće sagledana iz različitih perspektiva – od društveno-političke, kulturne i istorijske, do tehničko-tehnološke.\nPrvo autorsko vodjenje kroz deo izložbe u Muzeju Jugoslavije biće organizovano već u subotu, 4. decembra u 13.00 časova, dok će nastavak postavke u Muzeju nauke i tehnike posetioci moći da vide od 7. decembra.\nU petak, 3. decembra, na aktuelnoj postavci „Muzejska laboratorija“ biće organizovana kamerna vodjenja, za male grupe, kako bi posetioci i kustosi otvoreno porazgovarali o izložbi, temama koje ona pokreće i njenim budućim izmenama.\nOvakvo, interaktivno, tumačenje postavke deo je kontinuiranog istraživanja i preispitivanja jugoslovenskog nasledja, kojim se u „Muzejskoj laboratoriji“ kustosi bave.\nBroj posetilaca po svakom od vodjenja je ograničen. Prijavljivanje za jedan od termina u 13.00, 14.00, ili 15.00 časova je obavezno na info@mij.rs i potrebno je naglasiti termin za koji se posetilac prijavljuje.\nObeležavanje ovogodišnjeg Dana muzeja završava se u nedelju, 5. decembra, kada najmladje posetioce i njihove pratioce, očekuje „Porodični dan“.\nDeca će imati priliku da pomoću mape pronalaze eksponate – poklone koje je Josip Broz Tito dobijao tokom života iz celog sveta – na stalnoj postavci Muzeja i tako putuju kroz različite zemlje i vremenske periode, uče o istorijskim dogadjajima i ličnostima, udaljenim kulturama i njihovim običajima.\nU subotu i nedelju, 4. i 5. decembra, biće održana i redovna vodjenja kroz kompleks Muzeja, na engleskom u 11.00 časova i na srpskom u 12.00 časova.\nbesplatan ulaz, izložba, Muzej Jugoslavija


Region Archives - Stranica 13 od 42 - UGLJEVIK.INFO\nNaslovna Region (page 13)\nO garancijama za liječenje Mladića kad se izjasne sva ministarstva\nPitanje davanja garancije za liječenje bivšeg komandanta Vojske Republike Srpske generala Ratka Mladića u Srbiji naći će se na dnevnom redu sjednice Vlade tek kada budu prikupljena mišljenja svih ministarstava o tom pitanju, pišu „Večernje novosti“. List navodi da Ministarstvo pravde Srbije još prikuplja mišljenja ostalih ministarstava, te da Vlada Srbije neće na današnjoj sjednici raspravljati o tom pitanju. Do …\nNjemačka štampa, između ostalog, piše o Kosovu i novoj vladi u kojoj će kosovski Srbi imati riječ – a u analizama to uglavnom vidi kao način da srpska vlada ostvari svoje interese. A bave se i fenomenom „Beograd na vodi“. Dnevnik Tagescajtung piše: „Kako da (srpska vlast) objasni narodu da jednog „ratnog zločinca“ goni preko Interpola, a s druge strane …\nHrvatska u diplomatskom ratu sa svim komšijama\nHrvatska je u svojevrsnom lančanom pogoršanju diplomatskih odnosa sa skoro svim susjedima, piše hrvatska štampa. – Ako je u bivšoj SFRЈ zbog sličnih motiva bila popularna uzrečica o okruženju ispunjenom „brigama“ (koje su činile Bugarska, Rumunija, Italija, Grčka, Albanija, Mađarska i Austrija), onda se na nivou brojki može zaključiti da ni danas u brigama odviše ne zaostajemo, uprkos znatno manjem …\nInstitucionalna kriza na samoproglašenom Kosovu je okončana – Srpski poslanici, njih devet sa Srpske liste i jedan iz Samostalne liberalne stranke, podržali su Ramuša Haradinaja, predsjednika Alijanse za budućnost Kosova, da preuzme funciju premijera. Da li će Haradinaj, nekadašnji vođa terorističke OVK za region Metohijske kotline, uzvratiti Srbima tako što će, uprkos predizbornim negiranjima zajednice srpskih opština, staviti potpis na …\nAlbanska policija zaplijenila više od tone marihuane\nAlbanska policija spriječila je šverc 1.030 kilograma marihuane čija je krajnja destinacija bila italijansko tržište narkotika. Akcija pod nazivom „Stara plaža“ sprovedena je na na 30 kilometara od pristaništa u Valoni kada je u privatnom nenaseljenom objektu zaplijenjena droga, tri automatske puške Kalašnjikova, tri pištolja i vojna municija, prenosi MIA. Izvor: Tanjug\n„Imam pravo da idem kod Putina“\nHrvatska predsednica Kolinda Grabar Kitarović izjavila je da će tokom susreta sa ruskim predsednikom razgovarati “o rusko-srpskoj vojnoj saradnji”. “Moramo razgovarati o prostoru jugoistočne Evrope, razgovaraćemo o rusko-srpskoj vojnoj saradnji”, rekla je Kitarović u emisiji “Točka”, regionalne TV N1. Inače, o predstojećoj poseti Moskvi i susretu sa predsednikom Vladimirom Putinom, hrvatska predsednica kaže da to nije došlo preko noći i …\nDirektor kancelarije za Kosovo i Metohiju Marko Ðurić rekao je jutros da je nova kosovska vlada prva koja će zavisiti od srpskih glasova i da neće moći da opstane ako Srbi u političkom smislu budu maltretirani. Ðurić je podsjetio da će Srbi imati 10 poslanika i tri ministarstva, jedno više nego ranije, ocjenjujući za Pink da Srbi na Kosovu nikada …\nBiznismen ubijen ispred zgrade\nBiznismen Aleksandar Mikić (33) ubijen je u Leskovcu u Srbiji ispred zgrade u kojoj je živio. Ubistvo se desilo u nedjelju kasno uvečer u Ulici topličkog ustanka, a agenciji Beta je rečeno, da se radi o „klasičnoj sačekuši“ i da je Mikić „izrešetan“. Kako prenose „Južne vesti“, Mikić je ubijen ispred zgrade u kojoj je živio i čiji investitor za …\nMladićeva odbrana predala zahtjev\nOdbrana generala Ratka Mladića predala je danas Ministarstvu pravde Srbije formalni zahtjev, kojim se od Vlade Srbije traži da pruži garancije Haškom tribunalu za puštanje generala Mladića na privremenu slobodu radi liječenja, rekao je Srni član tima odbrane Saša Lukić. On nije mogao da prognozira kada bi Vlada mogla da odlučuje o zahtjevu, ali je rekao da se odbrana nada …\nNekadašnji koministar policije Božo Prelević rekao je da je novi sistem mjerenja prosječne brzine vozila između dvije naplatne rampe besmislen i protivustavan, dok je za direktora Komiteta za bezbjednost saobraćaja Damira Okanovića to, uz radare, dronove, presretače i kamere, dodatna mjera da se smanji broj stradalih u saobraćaju. Povodom današnjeg početka mjerenja prosječne brzine između naplatnih rampi na autoputu, Prelević …\nPage 13 of 42First...101112131415\t203040...Last


Subota, 28. septembar 2002.\nTemperatura juče na planinama ispod nule\nPrema prognozama meteorologa, hladno vreme, sa temperaturama ispod normale za ovaj period godine, zadržaće se do iduće srede. Juče je u Beogradu izmereno osam stepeni Celzijusa, na Zlatiboru dva stepena, a na Durmitoru i Kopaoniku padao je sneg, a zabeležene temperature pale su ispod nule.\nJasminka Smailagić, samostalni savetnik za klimatologiju u Republičkom hidrometeorološkom zavodu, rekla je da je u Negotinu, 28. septembra 1931. godine, izmerena najmanja temperatura u septembru u republici, minus 4,5 stepeni.\n- Do srede sneg će povremeno padati na planinama iznad 1.500 metara, a kiša u ostalim delovima zemlje. Maksimalna dnevna temperatura u većem delu zemlje biće od devet do 14 stepeni, a od srede živa u termometru ići će od 15. do 19. podeoka. Prvih desetak dana oktobra očekuje se sunčano i suvo vreme - kažu u meteorološkoj kući "Meteos".\nMeteorolozi iz Meteorološke opservatorije "Beograd" kažu da je i ranije znalo da bude ovako hladno u septembru. Recimo, 1906. godine u Beogradu je izmeren apsolutni minimum na jučerašnji dan, kada se živa u termometru spustila na 1,5 stepeni Celzijusa. Najtopliji 26. septembar bio je 1924. godine, prema rečima Marije Miladinović, meteorologa, iz Opservatorije Beograd.\nTada je u Beogradu izmereno 38,1 stepeni. Inače, apsolutni minimum u septembru izmeren je u Beogradu, 29. septembra 1970. godine i tada je temperatura bila 0,6 stepeni, a maksimum 9. septembra 1946. godine, oko 41,8 stepeni Celzijusa.\nPredstavljen plan upisa srednjoškolaca za narednu školsku godinu\nNove olakšice za građane: Do krštenice preko interneta\nDr Atanasije Marković o lekovima uz obavezan recept\nSavezna vlada delimično usvojila zahteve invalida\nNovosadski univerzitet: Fuada Stanković ponovo rektor\nSindikat pravosuđa Srbije: Batić održao obećanje\nTemperatura juče na planinama ispod nule: Pao prvi sneg\nKoštunica unapredio pitomce VJ\nMilo Đukanović na vojnoj vežbi


Mapa vlasti prevodi Ustavom i zakonom definisane odnose između institucija na svim nivoima države i građana u interaktivnu sliku. Mapa vlasti je nastala kao rezultat izučavanja institucionalne i političke moći u Srbiji. Svrha Mape vlasti je da prikaže kako je politička moć donošenja odluka predstavljena u zakonu i kuda se ona prostire zadatim institucionalnim kanalima. Ovakav pristup omogućava da se porede različite jedinice u sistemu, utvrđuje njihova zakonom zadata moć i stepen osetljivosti na političke uticaje i zloupotrebe.\nPrilikom izrade Mape vlasti, istraživački tim CRTE se oslanjao na Katalog organa javne vlasti Poverenika za informacije od javnog značaja i zaštitu podataka o ličnosti, kao najsveobuhvatniju listu institucija kojom Srbija trenutno raspolaže. Međutim, kako navodi institucija Poverenika, Katalog nema konstitutivni već praktični, informativni karakter. Iako je najsveobuhvatniji u Srbiji, u procesu izrade javili su se brojni problemi, prvenstveno zbog neodgovaranja institucija na poziv da dostave podatke za izradu Kataloga. Zato se institucija Poverenika oslanjala na druge izvore informacija, od internet stranica do informacija iz Uprave za trezor Ministarstva finansija, koji, iako od pomoći, nisu dovoljni da daju kompletnu sliku o broju organa u Srbiji.\nIz Kataloga organa, u kom se nalazi ukupno 11.085 subjekata, CRTA istraživački tim je izabrao 1.120 organa, u koje spadaju republički organi, uključujući Narodnu skupštinu Republike Srbije, Vladu Republike Srbije, ministarstva, izvršne agencije, zatim nezavisne institucije, Ustavni sud, sve pravosudne organe, institucije Autonomne Pokrajine Vojvodine, kao i lokalne skupštine, veća, predsednike opština i opštinske uprave u svih 170 jedinica lokalnih samouprava u Srbiji.\nMapa vlasti vam omogućava da se putem oblika, boja i veličina krećete kroz administrativni aparat Srbije od najviših ka najnižim institucijama i istražite ukupno 1.120 različitih jedinica i 1.170 odnosa koje one međusobno uspostavljaju. Korišćenjem različitih ponuđenih opcija, možete da pretražuje, uveličavate i umanjujete mapu, isključujete i uključujete željene veze, proširujete i sažimate mapu.\nMapa vlasti u svoje središte automatski postavlja građane, koji su ujedno i najveća jedinica u mapi u poređenju sa drugima. Građani zaslužuju središte i nadmoć u odnosu na institucije zbog toga što uspostavljaju najveći broj direktnih veza. Građani neposredno odlučuju o sastavu Narodne skupštine Republike Srbije, o sastavu svih 170 skupština opština i gradova, o sastavu Skupštine Autonomne Pokrajine Vojvodine, koje predstavljaju osnovu stabla koje utiče na sastav i grananje svih ostalih institucija u sistemu. Građani svoju moć u sistemu ispoljavaju i neposrednim izborom predsednika Republike Srbije, kao i izborom 22 nacionalna saveta nacionalnih manjina. Samim tim, građani uspostavljaju najveći broj neposrednih, ali i posrednih veza, ispoljavajući svoju ulogu nosilaca suvereniteta. Dok institucije svoju moć treba da ispoljavaju kroz institucionalne i zakonom definisane kanale donošenja odluka, građani svoju moć ispoljavaju direktnim izborima i učešćem u demokratskim procesima u periodu između izbora. Na ovaj način, građani drže javne vlasti odgovornim i traže polaganje računa za odluke koje se donose ili ne donose, za kršenje zakona i za služenje privatno, umesto javnom interesu.\nMapa vlasti je izrađena uz podršku Kraljevine Holandije u okviru projekta “Who is in My Government - Citizens in Power”, koji je CRTA sprovela u periodu od decembra 2017. do avgusta 2018. godine.


DVODNEVNI SKUP O ZAŠTITI DECE IZBEGLICA: NOVI TALAS IZBEGLICA OČEKUJE SE NA PROLEĆE\nDirektor Centra za zaštitu i pomoć tražiocima azila Radoš Đurović rekao je da je u Srbiji neophodno osposobiti posebne centre za prihvat dece, maloletnika i dece bez pratnje roditelja kako bi im se obezbedila adekvatna zaštita\n“Prema informacijama od samih izbeglica, zbog loših uslova na moru i niskih temperatura u Turskoj, među njima vlada stav da na proleće ponovo krenu ka Evropi”, rekao je director Centra za zaštitu i pomoć tražiocima azila Radoš Đurović na današnjem skupu „Jačanje sistema socijalne zaštite u cilju zaštite dece izbeglica i migranata u ekstremnom riziku“ koji se održava u hotelu “Galerija” u Subotici.\nĐurović je istakao da su deca izbeglice najugroženija kategorija ljudi koja prolazi kroz Srbiju, jer često putuju bez roditelja i da lako mogu postati meta krijumčara.\nĐurović je naveo da je u Srbiji neophodno osposobiti posebne centre za prihvat dece, maloletnika i dece bez pratnje roditelja kako bi im se obezbedila adekvatna zaštita.\nPrema njegovim rečima “velike su dileme oko toga da li decu koja su u grupi treba odvojiti od grupe i da li treba utvrđivati ko je roditelj a ko nije.Često roteilji decu sačekuju već u nekoj od drugih zemalja, utiču na njih telefonskim pozivima da nastave put sami ili sa krijumčarem”.\nDržavni sekretar u Ministarstvu za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja Nenad Ivanišević rekao je da se izbeglička kriza neće zaustaviti i da će trajati celu zimu i na proleće.\n“Tokom izbegličke krize najranjivijie grupe izbeglica su svakako deca bez roditeljske pratnje i zbog toga je neophodno jačanje institucionalnih kapaciteta u Subotici, Beogradu i Nišu kako bi ta deca na adekvatan način bila zbrinuta”, istakao je Ivanišević.\nIvanišević navodi da će u Subotici biti izdvojeno oko 100.000 evra za osposobljavanje posebnog odeljenja u okviru Doma za negu dece “Kolevka”, za decu izbeglice bez roditeljske pratnje.\n“Tokom prvih šest meseci kroz Srbiju je prošlo oko stotinu dece bez pratnje roditelja i sva deca su na kraju spojena sa svojim porodicama ili su pronašli svoju rodbinu u zapadnoj Evropi”, objašnjava Ivanišević.\nDvodnevni skup u hotelu “Galerija” u Subotici organizovalo je Ministarstvo za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja, UNHCR i UNICEF.


NS RS uživo: Vukanović prozvao bijeljinskog advokata Miloša Stevanovića - NOVI GLAS\nNarodni poslanik Nebojša Vukanović danas je u svom izlaganju vezano za ljudska prava u Srpskoj i rad ombudsmana pomenuo i Bijeljinu i advokata Miloša Stevanovića.\nNaime, na dnevnom redu NS RS našao se i izvještaj o radu Ombudsmana za ljudska prava RS. Govoreći o ljudskim pravima i korupciji u pravosuđu, Vukanović je rekao da mu se obratila Dijana Jović iz Bijeljine sa svojim problemom.\nObraćajući se ministru pravde Antonu Kasipoviću, Vukanović je o slučaju iz Bijeljine rekao sljedeće:\nKontaktirali smo i Miloša Stevanovića. On je za NoviGlas, komentarišući Vukanovićeve izjave, rekao:\n“To je potpuno neistinito, on koristi neprovjerene informacije. Moja kompanija je dala 500 000 KM što on nije rekao. Mi ćemo interno da ozbiljno razgovaramo o tome da protiv njega podnesemo prijavu za klevetu, jer je ovo drugi put da me kleveće, ali ja mu se ovom prilikom zahvaljujem što mi pravi dobar marketing”, izjavio je za NoviGlas Stevanović.\nPoznati fudbaler ostao bez noge, pa radi kao konobar


Zaev zajedno sa Albancima na lokalne izbore u Severnoj Makedoniji - Kosovo Online\nZaev zajedno sa Albancima na lokalne izbore u Severnoj Makedoniji\n24. Jul 2021. • 09:44\nVladajući Socijaldemokratski savez i Demokratska unija za integraciju (DUI) zajedno će se kandidovati na lokalnim izborima u Severnoj Makedoniji, a dogovor je postignut na sastanku lidera ove dve partije Zorana Zaeva i Aljija Ahmetija, prenosi Gazeta ekspres.\nKoalicioni partneri složili su se da bi obe stranke trebalo da sarađuju na jesenjim lokalnim izborima, u nekim opštinama od prvog kruga, a u drugima u drugom krugu.\n"Imao sam odličan sastanak sa koalicionim partnerom i liderom DUI Aljijem Ahmetijem. Dogovorili smo se da SDSM i DUI zajedno učestvuju na lokalnim izborima", rekao je lider socijaldemokrata Zoran Zaev.\nMakedonski premijer je naglasio da je zajednički cilj SDSM i DUI uključivanje što većeg broja partija iz vladajuće koalicije u predizbornu saradnju.\n"Slede procedure za izbor najboljih kandidata, oni će biti ličnosti koje se usuđuju i koje su spremne da daju najbolji rezultat za građane u svakom gradu, u svakom selu, u svakom susedstvu", rekao je Zaev.\nOpozicija reaguje na predizbornu koaliciju\nPredsedavajući Saveza za Albance Ziadin Selja komentarisao je predizbornu koaliciju najavljenu između DUI i SDSM za lokalne izbore, rekavši da se lider DUI Ahmeti očigledno plaši opozicionog Saveza za Albnace, jer je odbio izazov koji mu je ova stranka ponudila da se kandiduje na lokalne izbore bez koalicija i bez izračunavanja glasova makedonskih partija.\n"Konačno, Alji Ahmeti nije prihvatio izazov da izađe licem u lice na lokalnim izborima. Očigledno se plaši", rekao je predsednik Saveza za Albance Ziadin Selja.\nZoran Zaev Severna Makedonija Alji Ahmeti lokalni izbori koalicija opozicija\nAlji Ahmeti i danas na saslušanju


U sklopu saradnje između Ministarstva za kulturu, sport i mlade Tuzlanskog kantona, Investicijske fondacije IMPAKT, JU Služba za zapošljavanje Tuzlanskog kantona i 10 lokalnih zajednica na području TK danas su potpisani ugovori o partnerstvu na realizaciji sveoubuhvatnog programa podrške razvoju poduzetništva mladih „IMPAKT inkubator poslovnih ideja na području Tuzlanskog kantona“.\nPotpisujući ugovore, ministrica za kulturu, sport i mlade Tuzlanskog kantona Ivana Mijatović naglasila je značaj ovog projekta u koji se uključilo duplo više lokalnih zajednica nego prethodne godine. „Ovim šaljemo jasnu poruku mladima da nam je stalo da oni ostanu na području našeg kantona, da ostanu u našoj zemlji i da smo mi ti koji će im pružiti podršku i biti vjetar u leđa za realizaciju njihovih biznis-planova. Mladi ljudi su kreativni i originalni, samo treba znati to prepoznati i oni trebaju da znaju da neko to vidi i da će im neko pružiti podršku u određenom momentu“, kazala je ministrica Mijatović.\nZadovoljstvo što je projekat koji je započeo prije dvije godine u međuvremenu unaprijeđen izrazio je ovom prilikom ministar finansija TK Suad Mustajbašić kazavši da je Vlada TK za ovu godinu predvidjela 200.000 KM za ovu namjenu. „To je zaista ohrabrenje za mlade ljude koji imaju ideje i nadam se, i evo pozivam ih da osmisle i neke druge programe i kandiduju prema ministarstvu kako bi mi u Vladi iznašli sredstva i pomogli im da ostvare ono što je cilj a to je da mlade ljude uključimo i da se oni bave biznisom u BiH“kazao je ministar Mustajbašić.\nProgram IMPAKT inkubator poslovnih ideja Tuzlanskog kantona, između ostalog, obuhvata program preduzetničke obuke te finansijsku, stručnu i mentorsku podršku za 32 nova poslovna poduhvata na području 10 gradova i općina, pokrenutih od strane mladih u dobi od 18 do 35 godina. Program je jedan od planiranih projekata u okviru Strategije za mlade Tuzlanskog kantona i nastavak vrlo uspješnog projekta koji je započet u saradnji sa nerazvijenim i manje razvijenim lokalnim zajednicama Tuzlanskog kantona, podržan od strane Švicarske agencije za razvoj i saradnju (SDC).\nIzvršni direktor investicijske fondacije Impakt Senaid Đozo kazao je da su prošle godine napravljeni odlični rezultati. „Podržano je 19 biznisa a ono što je najvažnije ti biznisi su i dalje aktivni i uspješno posluju. Trenutno smo u fazi mentorske i promotivne podrške za te biznise“, rekao je Đozo.\nMinistarstvo za kulturu, sport i mlade TK ponudilo je svim jedinicama lokalne samouprave učešće u realizaciji ovog projekta a deset je odlučilo pridružiti se. Jedinice lokalne samouprave za realizaciju ovog projekta izdvajaju oko 5000 KM, Fondacija Impakt 10.000 KM a Ministarstvo za kulturu, sport i mlade TK 20.000 KM po jedinici lokalne samouprave, što je ukupno 200.000 KM.\n← Donesen provedbeni akt za realizaciju podrške majkama porodiljama\nVlada TK-a utvrdila prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o unutrašnjim poslovima


Rajs u novom pokušaju da obezbedi do kraja godine mirovni sporazum Izraela i Palestinaca\nAmerički državni sekretar Kondoliza Rajs posle posete Londonu, danas odlazi u Jerusalim, povodom nastavka razgovora u cilju postizanja mirovnog sporazuma Palestinaca i Izraela do kraja ove godine. Rajs će započeti politički proces koji će nastaviti predsednik Buš, kada kasnije ovog meseca otputuje u zvaničnu posetu tom regionu.\nDvodnevna zvanična poseta Kondolize Rajs Londonu protekla je u znaku Bliskog istoka. Rajs se privatno sastala sa visokim izraelskim i palestinskim zvaničnicima i partnerima, koji finansijski podržavaju mirovni proces, a prisustvovala je i skupu Kvarteta, koga čine SAD, Rusija, EU i UN. Kvartet je potvrdio je međunarodnu podršku ciljevima postavljenim prošlog novembra na konferenciji u Anapolisu, kada je dogovoreno da se do kraja 2008. postigne mirovni sporazum. Međutim, okupljeni su izrazili duboku zabrinutost, između ostalog, i zbog toga što Izrael nastavlja sa naseljavanjem Zapadne obale, kao i zbog učestalih vojnih napada iz pojasa Gaze, koju kontroliše Hamas, na južni deo Izraela. Uprkos teškoćama, Rajs je rekla da misli da se može postići mir do kraja ove godine, iako je razumljivo što postoji skepticizam .\n«To je težak i intenzivan rad, koji zahteva mnogo vremena, ali verujem da postoji šansa da se postigne sporazum do kraja godine, i mi ćemo na tome raditi svaki dan».\nPalestinski premijer Salam Fajad bio je manji optimista, a skrenuo je pažnju na ekonomske probleme u palestinskim oblastima, koji su prouzrokovani izraelskom blokadom puteva i manjom finansijskom pomoći od one koje su međunarodni donatori, uključujući i zemlje u Persijskom zalivu bogate naftom, prošle godine obećali na sastanku u Parizu.\n«Proces se ne odvija onom brzinom i na način na koji bi bilo moguće postići cilj, postavljen na skupu u Anapolisu. Ukoliko stvari nastave da se razvijaju na ovaj način, malo je verovatno da ćemo postići mirovni sporazum».\nOvo će biti 15. poseta Kondolize Rajs Izraelsko palestinskom regionu u poslednje 2 godine. Planirano je da se večeras u Izraelu sastane sa premijerom Ehudom Olmertom, dok su za nedelju zakazani razgovori u Ramali na Zapadnoj obali, sa palestinskim predsednikom Mahmudom Abasom. Rajs će takođe održati dva trilateralna sastanka sa visokim predstavnicima obe pregovaračke strane.\nDržavni sekretar priprema politički teren za predsednika Buša, koji će boraviti u poseti Izraelu, Saudijskoj Arabiji i Egiptu od 13. do 18. maja u pokušaju da podstakne mirovni proces. Predsednik Buš je ranije ove nedelje priznao da je postizanje mira zahtevan zadatak, ali je i dodao da je optimista u pogledu postizanja dogovora do kraja svog predsedničkog mandata u januaru 2009. godine. Američki predsednik će prisustvovati obeležavanju 60. godišnjice nezavisnosti Izraela, ali za sada nema najava da će učestvovati na zajedničkom mirovnom samitu sa izraelskim i palestinskim liderima.


Vlada Španije odbila ucenu predsednika Katalonije\nIzvor: Radio Televizija Vojvodine, 02.Okt.2018, 22:58\nPredsednik Katalonije Kuim Tora uslovio je podršku premijeru Španije Pedru Sančezu za izglasavanje budžeta odlukom da se sledećeg meseca predloži referendum za nezavisnost tog španskog regiona, što je Vlada Španije večeras glatko odbila, prenosi AP.\nTora je naveo da bi mogao da uskrati Sančezu podršku za izglasavanje nacionalnog budžeta u parlamentu Španije ukoliko vlada sledećeg meseca ne predloži održavanje referenduma o nezavisnosti.\nNeuspeh da se >> Pročitaj celu vest na sajtu Radio Televizija Vojvodine << usvoji budžet označio bi i kraj četvoromesečne administracije španskog premijera i vanredne izbore.\nNaše strpljenje nije neograničeno, rekao je Tora i ukazao da ako se predlog za referendum ne nađe na stolu u novembru, "gospodinu Sančezu se ne može garantovati nikakva vrsta stabilnosti u parlamentu".\nMadrid je večeras odbio njegov zahtev.\nVlada Španije ne prihvata ultimatume, saopštila je portparolka vlade Izabel Sela i pozvala Toru da otvori dijalog između Katalonaca koji su za nezavisnost i onih koji mu se protive.\nPredlog koji ujedinjuje je koegzistencija, ne nezavisnost, ocenila je ona.\nManjinska vlada Pedra Sančeza ima podršku 84 poslanika od 350 u donjem domu parlamenta, a to znači da se oslanja na druge stranake, uključujući i one koji podržavaju secesiju Katalonije, da podrže budžet.\nDanas: Tora uslovio podršku premijeru Španije, vlada Španije odbila ultimatum\n02.Okt.2018: Radio Televizija Vojvodine


Genocid u Srebrenici najviše se negira u Srbiji, a najčešće ga negira Dodik\nRegion Autor:N1 Sarajevo09. jul. 202119:05 > 19:0813 komentara\nMemorijalni centar Srebrenica predstavio je Godišnji izveštaj o negiranju genocida koji je obuhvatio više od 234 čina negiranja genocida u javnom i medijskom prostoru Bosne i Hercegovine i regiona. Izveštaj je obuhvatio period od 1. maja 2020. do 1. maja 2021. godine, a realizovan je zahvaljujući podršci Vlade Ujedinjenog Kraljevstva i Fondacije Hajnrih Bol.\nU izveštajnom periodu identifikovana su ukupno 143 aktera koja su u javnom prostoru negirala genocid, od čega se u 132 slučaja radilo o osobama, dok je kod ostalih 11 u pitanju pravni subjekt ili grupa ljudi. Većina aktera locirana je u Srbiji (84), BiH (38, od čega 35 u Republici Srpskoj) i Crnoj Gori (12). Iz svih ostalih država, zabeleženo je ukupno devet slučajeva, pojasnila je urednica Izveštaja Lejla Gačanica.\nU izveštajnom periodu identifikovana su 234 čina negiranja genocida u javnom, to jest medijskom prostoru u BiH i regionu. Najviše ih se odigralo u Srbiji (142), u Bosni i Hercegovini (60, od čega 57 u entitetu Republika Srpska) i Crnoj Gori (19), te 14 iz svih ostalih država, rečeno je.\nNajviše je aktera iz oblasti politike (50), što uključuje političke stranke, te nekadašnje i sadašnje stranačke i javne zvaničnike, slede osobe koje rade u medijima i medijske organizacije (39), osobe i institucije iz oblasti obrazovanja i nauke (13), razni vidovi desničarski orijentiranog aktivizma (devet), te oblast kulture i umetnosti (šest).\nMeđu individualnim akterima, najčešće se kao negator genocida pojavljuje član Predsedništva BiH Milorad Dodik, upozoravaju u saopštenju iz Memorijalnog centra Srebrenica.\nBosna i HercegovinagenocidMilorad Dodikratni zločinSrebrenica


25-05-2020 12:44 Izdvojeno Svet Planeta\nSkandal koji je potresao Nemačku sada je okončan presedanom: nemački sud naložio je Folksvagenu da isplati kompenzaciju vlasniku VW automobila u kojem se nalazi sporni softver koji je lažno prikazivao nivo emisije štetnih gasova, a ovaj slučaj otvara put za hiljade drugih vlasnika VW automobila koji će moći da i sami traže kompenzaciju.\nOvo je prvi slučaj pojedinačne tužbe protiv nemačkog giganta okončan ovakvom presudom, a predstavlja presedan u smislu da će posle ove presude još hiljade vlasnika automobila sa spornim softverom moći da zatraže kompenzaciju od Folksvagena. Nemački sud je, piše Dojče vele, omogućio kupcima da vrate automobile sa softverom, uz to da je kompanija dužna da kompenzuje gubitke vlasnicima. Visina nadoknade koju kompanija isplaćuje zavisiće i od kilometraže koju je automobil prešao.\nVW je 2015. priznao da je manipulisao softverom ugrađenim u 11 miliona dizel vozila širom sveta kako bi u proveri emisije štetnih gasova pokazivao manje zagađenje nego u stvarnoj vožnji. Dosad je ta afera, popularno nazvana “Dizelgejt”, koštala VW više od 28 milijardi evra (32 milijarde dolara) u vidu kazni, povlačenja vozila i odšteta.\nNajveći finansijski teret VW je podneo u SAD gde je otkupio gotovo 500.000 vozila od klijenata i isplatio kompenzaciju u iznosu do 10.000 dolara po vozilu.\nU Nemačkoj su platili dve kazne u ukupnom iznosu od samo 1,8 milijardi evra. Ipak, stotine hiljada građana uključilo se u pokretanje zajedničkog sudskog spora protiv VW u periodu od kraja novembra 2018. do 2. januara 2019, kazala je portparolka nemačkog Ministarstva pravosuđa za agenciju AFP. Spor je 1. novembra 2018. pokrenulo udruženje nemačkih potrošača VZBV i to pred sudom u nemačkom gradu Brunsviku, svega nekoliko kilometara udaljenom od sedišta VW u Volfsburgu.\nSkandal nemačkog automobilskog giganta Folksvagena (VW) sa lažiranjem stvarnog nivoa zagađenja vazduha pogodio je samu “žilu kucavicu” nemačke privrede, s ozbirom na to da automobilski sektor čini 14 odsto bruto društvenog proizvoda (BDP) Nemačke.\nMoćni nemački automobilski sektor obuhvata neka od najvećih i najpoznatijih svetskih brendova, od samog VW-a do prestižnih proizvođača kao što su BMW, Dajmler/Mercedes-Benc i Opel, koji je nemačka filijala američke automobilske kompanije DŽeneral motorsa (GM), prenosi Frans pres.\nU taj sektor se, međutim, ubrajaju i neki od vodećih svetskih dobavljača delovima, kao što su Boš, Kontinental i ZF Fridrihšafen, kao i jedan broj malih i srednjih preduzeća.\nPojedini posmatrači, kao što su analitičari iz kompanije CMC marketsa, već su izrazili zabrinutost zbog prelivanja posledica Folksvagenovog skandala na širu privredu Nemačke u narednim nedeljama i mesecima.\nU Nemačkoj je prošle godine proizvedeno više od pet miliona automobila, zahvaljujući čemu je najveća evropska privreda četvrti najveći proizvođač automobila na svetu posle Kine, SAD i Japana, ali i lider u Evropi, navodi francuska agencija.\nOvaj sektor je prošle godine zapošljavao oko 770.000 ljudi od ukupne radne snage od preko 40 miliona ljudi, a automobili su vodeći izvozni proizvod Nemačke, budući da su činili 18 odsto vrednosti prošlogodišnjeg ukupnog izvoza.\nKina je naročito jedan od najvećih kupaca nemačkih automobila, a Nemaci takođe vole automobile, a posebno domaće, koji su prošle godine činili oko dve trećine ukupnih novih registracija.\nKako ocenjuje Frans pres, veze između automobilskog sektora i političara su takođe tradicionalno bliske, u čemu Folksvagen može poslužiti kao najbolji primer. Severna nemačka savezna država Donja Saksonija, gde je sedište VW-a, ima 20-procentni udeo u toj kompaniji, dok premijer te pokrajine i njegov ministar finansija sede u nadzornom odboru VW-a, napominje agencija.\nPročitajte OVDE šta to Iran proizvodi a Ameri prate.\nZAŠTO BI MI VAMA KRALI VAKCINU?! Stigao odgovor Kine na optužbe SAD: Postigli smo značajan napredak\nSrbinu odlikovanom u DNR-u preti izručenje Srbiji: Naprednjaci mu napakovali privredni kriminal dok je bio na frontu!? (VIDEO)