Porast antisemitizma u SAD posle sukoba u Gazi - Savez jevrejskih opština Srbije\nVi ste ovde: Naslovna Antisemitizam Porast antisemitizma u SAD posle sukoba u Gazi\nNiz napada na Jevreje u SAD poslednjih dana, povezanih sa sukobom izmedju Izraela i Hamasa, pojačao je pritisak na američke kongresmene i administraciju predsednika Džozefa Bajdena (Joseph Biden) da preduzmu više koraka za suzbijanje antisemitskog nasilja, preneo je danas Radio slobodna Evropa (RSE) pisanje svetskih medija.\nBajden je osudio nasilje nad jevrejskim zajednicama u SAD i inostranstvu posle niza napada koji su usledili usred sukoba Izraela i Hamasa u Gazi, naveo je Rojters.\nTokom 11 dana borbi zabeleženi su fizički ili verbalni napadi na Jevreje u Njujorku, Los Anđelesu i na jugu Floride.\nJedan od napada desio se u Njujorku gde je Džozefa Borgena ispričao da ga je na Tajms skveru fizički napala grupa ljudi upućujući mu antisemitske psovke.\nVideo snimak napada na Borgena, koji je nosio tradicionalnu jevrejsku kapu, više puta emitovan je tokom proteklog vikenda.\nU vezi s napadom uhapšen je muškarac, a tragalo se za još nekoliko osoba.\nDan posle, dodaje Rojters, pet glavnih jevrejskih organizacija - Američki jevrejski odbor, Liga protiv klevete, Hadasah, Jevrejska federacija Severne Amerike i Savez ortodoksnih jevrejskih kongregacija Amerike – pozvali su Bajdena da osudi antisemitizam, i preporučivši odredjene mere, uključujući borbu protiv mržnje u kampusima i pojačanu bezbednost verskih institucija.\nU pismu su naveli da su se od početka sukoba u Gazi dogodili brojni antisemitski incidenti širom sveta i SAD.\nJevrejska organizacija Liga protiv klevete tvrdi da je od 10. maja širom SAD zabeleženo najmanje 26 slučajeva antisemitizma i da se slučajevi kreću od protestnih znakova koji cioniste nazivaju "nacistima" do nekoliko fizičkih napada, kao i da su zabeležena najmanje četiri slučaja vandalizma u sinagogama i jevrejskim zajednicama, prenosi Vašington post (The Washington Post).\nStručnjaci su rekli da je sukob na Bliskom istoku često izazivao nasilje u SAD, izrazivši bojazan da su nedavni napadi dokaz zabrinjavajućeg trenda koji je ubrzan borbama u Izraelu i Gazi.\nKažu da su najnoviji napadi podsećali na antijevrejske proteste i skupove u Šarlotsvilu 2017. godine i na masovnu pucnjavu u sinagogi u Pitsburgu godinu posle.\nKongresmeni su osudili nedavno nasilje, rekavši da je duboko zabrinjavajuće, naglašava vašingtonski list. "Antisemitizam raste u Americi", rekao je senator Berni Sanders (Bernie) proteklog vikenda.\nTakođe je uporedio napade na Jevreje s nasilnim napadima na manjine u SAD naglasivši da je to ozbiljan problem "sve više podeljene nacije koju u tom smeru vode desničarski ekstremisti".\nLiga protiv klevete je u 2019. identifikovala više od 2.100 antisemitskih incidenata u SAD, uključujući napad, nasilje i uznemiravanje, što je više nego bilo koje godine otkako je grupa počela da prati takve incidente 1979.\nProšle godine, kada su mnogi Amerikanci ostali kod kuće zbog pandemije korona virusa, zabeležen je treći najveći broj incidenata.\nRat u Gazi prelio se u Ameriku prošle nedelje, piše Volstrit džurnal (The Wall Street Journal), naglasivši da iako mete nisu odgovorne za izraelsku politiku, žrtve napada u nekoliko američkih gradova bili su Jevreji kao slučajni prolaznici ili u nekim slučajevima osobe koje su "izgledale kao Jevreji".\nS obzirom na političke preferencije američkih Jevreja dokumentovane u anketama, mnogi su verovatno bili protiv Donalda Trampa (Trump), protiv Benjamina Netanjahua i kritični prema izraelskom postupanju s Palestincima.\nMedjutim, ocenjuje list, to napadačima nije mnogo značilo i činilo se da je sve što im smeta bilo to što su njihove žrtve Jevreji.\nDo sada američka jevrejska zajednica još nije iskusila ništa slično ubojitoj mržnji koja je prisutnija u Evropi, naročito u Velikoj Britaniji, Nemačkoj i Francuskoj gde je zabeležen porast nasilja nad Jevrejima, ističe konzervativni njujorški list, ocenivši da savremeni antisemitizam u Americi dolazi s krajnje levice i pojedinaca s krajnje desnice koji žele da preoblikuju SAD u rasno društvo.\nBez obzira na njihove motive ili politiku, dodaje list, oni koji osporavaju mesto Jevreja u Americi osporavaju osnovu same Amerike.\nMržnja prema Jevrejima neumoljivi je neprijatelj američkog puta jer ima za cilj uništiti navike i verovanja koja omogućavaju američkoj raznolikoj populaciji da živi u miru i zbog kojih američka demokratija funkcioniše, napisao je Volstrit džurnal.\nIako bi Bajdenova administracija želela da Izrael ublaži svoj pristup i udovolji palestinskim nadama, šokantne scene antisemitskih incidenata u SAD tome neće pomoći.\nDve decenije loše procenjene i često nestalne američke bliskoistočne politike nagrizale su izraelsko poverenje u američku mudrost i postojanost, pa je, zaključuje list, za očekivati da će Izraelci biti skeptičniji nego ikad ranije o vrednosti američkih obaveza i snazi američkih ideala.\nIzvor za tekst: Beta.rs\nIzvor za fotografiju: Nytimes.com


Mića II zvanični i nezvanični šampion sajma – Agropress\nOvan rase virtemberg proglašen je za šampiona u svojoj kategoriji, a istovremeno je najteže grlo na ovčarskoj izložbi.\nPonos ovčarske farme Gorana Čolića iz Bogatića, kod Šapca, ovan „Mića II“, sa svojih 167 kilograma najteži je ovan na 84. međunarodnom poljoprivrednom sajmu, a izložen je na otvorenom prostoru 34, kod “Manježa”. Ovaj ovan ujedno je proglašen šampionom Novosadskog sajma u rasi virtemberg.\n„Na izložbi ovaca ima zaista dosta šampiona u različitim rasama i kategorijama. Ja zaista nisam ni razmišljao o tome da je „Mića II“ najteži ovan na Sajmu, ali izgleda da je zaista tako, jer mi svi govore da na Sajmu većeg nema. Naravno da mi je drago zbog toga jer je moj ovan pored one zvanične šampionske titule osvojio i ovu nezvaničnu da je najveće i najrobusnije grlo na izložbi ovaca“, rekao je Ćolić.\nOn kaže da je „Mića II“ star 16 meseci i da dnevno pojede „onoliko koliko želi i koliko mu se prohte“. O prodaji svog miljenika Čolić ne razmišlja, naglasivši da je već nekoliko puta odbijao izuzetno primamljive novčane ponude.„Mića II“ je priplodni ovan i, kako reče njegov vlasnik, maksimalno kvalitetno obavlja svoj posao.\nMića II šampion sajma


Nova Vlada Crne Gore je u pogledu međureligijskog dijaloga uradila više za pet dana nego prethodna za pet godina, ocenio je ministar pravde i ljudskih i manjinskih prava Vladimir Leposavić, ističući da je Predlog izmena Zakona o slobodi veroispovesti na jučerašnjoj sednici usvojen jednoglasno.\nLeposavić je na konferenciji za novinare u petak rekao da nije bilo obaveze da se organizuje javna rasprava zbog toga što predložene izmene ne menjaju suštinu Zakona koji je, kako je naveo, više „verski senzibilan“ nego što je bio slučaj ranije.\n„Ovaj Zakon ne zahteva dodatna finansijska sredstava, ne menja sistem državne uprave, ne oduzima nijedno stečeno pravo“, istakao je Leposavić.\nCilj Zakona je, kako je kazao, ne da određuje mesto ili hijerarhiju verskim zajednicama, nego da ih stavi u ravnopravan položaj i da uslovi njihovog rada budu takvi da se mogu slobodno i ravnopravno razvijati.\nPrema rečima Leposavića, Zakon treba da bude most za uspostavljene multikulturnog društva koje je do sada bilo krilatica i dio političkih programa.\n„Kada su u pitanju konsultacije koje su intenzivno sprovodile između Ministarstva pravde, ljudskih i manjinskih prava i predstavnika verskih zajednica u Crnoj Gori, ova Vlada je u pogledu međuverskog dijaloga uradila više za pet dana, nego što je prošla za pet godina“, istakao je Leposavić.\nKako je naveo, postojeći Zakon je imao sterilan odnos prema verskim zajednicama i crkvama i praktično je samo tolerisao njihovo postojanje.\n„Mi smo uspeli, ispravljajući greške prethodnog zakonodavca, da odemo korak napred i sad imamo Predlog novog zakona koji je postao verski senzibilan i koji ide u pravcu zadovoljavanja potreba i zaštite prava crkava i svih verskih zajednica“, kazao je Leposavić.\nOn je ocenio da su nova rešenja dobra za sve građane jer, kako je naveo, potvrđuju poštovanje prava svojine kao jednog od najvažnijih ljudskih prava.\n„Postojeće verske zajednice ne gube pravni subjektivitet, stečena prava se čuvaju i nema potrebe da se ponovo registruju, što je posebno značajno za manje verske zajednice“, istakao je Leposavić.\nPrema njegovim rečima, potpisani sporazumi koji su zaključeni između države i verskih zajednica poštuju se, i njihova pravna snaga se ne dovodi u pitanje.\nPosebno su se, kako je kazao Leposavić, osvrnuli na zaštitu kulturne baštinu, odnosno da oni verski objekti koji imaju status kulturnih dobara da budu zaštićeni u skladu sa celinom zakona o zaštiti kulturnih dobara.\nOn je rekao da se katalog postojećih vjerskih zajednica unaprijedio, „znači nije bilo restriktivnog oduzimanja prava koja su već stečena“.\nLeposavić je kazao da su usvojene sve sugestije crkava i verskih zajednica, i dodao da se jedan dio sugestija ticao zahteva koji ne mogu da se regulišu ovim Zakonom, jer se radi potrebama za poreskim olakšicama, regulisanje transfera i slično.\nKomentarišući to što je Crnogorska pravoslavna crkva (CPC) rekla da oni nisu konsultovani, Leposavić je rekao da je dijalog vođen sa svim tradicionalnim verskim zajednicama.\nNa pitanje da li je CPC tradicionalna verska zajednica, Leposavić je odgovorio da, iako ima lični stav, nije na njemu da opterećuje javnost koja ima različite stavove, i da kao funkcioner treba da ima jednak odnos prema svima.


Održano predavanje “Tehnike za postavljanje ciljeva” – Smart kolektiv\nOdržano predavanje “Tehnike za postavljanje ciljeva”\nHome|Aktuelnosti|Održano predavanje “Tehnike za postavljanje ciljeva”\nadmin2020-08-24T11:34:03+00:0022 јула, 2018|\n22. jul 2016. – Danas je održano predavanje „Tehnike za postavljanje ciljeva“ u okviru Akademije poslovnih veština. Predavanje su održali Biljana Vuksanović i Miodrag Nikolić iz kompanije Telekom Srbija. Predavanju su prisustvovali predstavnici socijalnih preduzeća i organizacija iz Beograda i Pančeva.\nPredavanje „Tehnike za postavljanje ciljeva“ je ukazalo na ulogu i značaj ove veštine na efektivno korišćenje vremena, svrsishodno delovanje i donošenje odluka, usmeravanje pažnje i aktivnosti, kao i posledično uspostavljanje jasnih kriterijuma za procenu učinka.\nAkademija poslovnih veština za neprofitne organizacije je program koji realizuju Forum za odgovorno poslovanje i Smart kolektiv uz podršku USAID i koji je kreiran sa ciljem da omogući transfer biznis znanja i veština ka organizacijama i socijalnim preduzećima.


VRANJANKE DRUGE U SVETU | Galaksija Nova\nAnđela i Leonora Ristić (Bujanovačke)\nUčenice Osnovne škole „Svetozar Marković” iz Vranja, Leonora Ristić i Anđela Ristić, vicešampionke su Svetskog robotičkog takmičenja koje je održano u Guangdžouu, u Kini.\nPosle uspeha na Evropskom prvenstvu u Zagrebu, potvrdile su talenat i kvalitet i na svetskom nivou u programiranju robota. Kako bi učestvovale, pomogli su im mnogi, među kojima i Ministarstvo trgovine, turizma i telekomunikacija. Sa Dalekog istoka planete do krajnjeg juga Srbije – Anđela i Leonora, stigle su nagrađene. Utiske o Kini, takmičenju, uspehu dele sa vršnjacima.\nUčestvovale su na Evropskom i Svetskom prvenstvu u robotici, i bile među najboljima. „Nama je bilo najbitnije da predstavimo naš grad i državu najbolje što možemo, pre svega. Bilo je jako puno dece iz puno država, konkurencija je bila jako velika, mi smo se trudile da se što više družimo i upoznamo različite kulture. I na kraju smo postigle dobar uspeh, tako da smo jako zadovoljne”, rekla je Anđela Ristić, učenica OŠ „Svetozar Marković” u Vranju.\nLeonora i Anđela bile su u timu sa učenicima iz Francuske, u kategoriji „Tehnički izazov”,programirali su robota, upravljali njime, a zadatak je bio da robot ubacuje prstenove u određena polja. „Pokušavali smo da na što bolji način sarađujemo sa njima, da bi naš timski rad pobedio. Mi smo imali oko dva sata da se upoznamo, da rešimo zadatak, da vežbamo i posle da odemo na takmičenje”, rekla je Leonora Ristić.\n„Naš deo takmičenja se bazira na ono još od pre nekoliko godina što smo dobili od organizacije ,Bitka za znanje᾽. Iduće godine ćemo da budemo još bolji, pošto sad imamo više iskustva. One su fenomenalne, samim tim što smo imali malo vremena za spremanje”, istakao je nastavnik Saša Ristić. Za trodnevno takmičenje u Kini pripremali su se mesec dana, u školi imaju opremljenu digitalnu učionicu.\n„To su projektne aktivnosti, koje su naravno zaživele i ušle su u nastavni plan i program, samim tim su i održive. Nastavnik već ima robotičku sekciju i to će svakako da zaživi, interesovanje učenika je veliko”, napomenula je direktorka škole Tijana Đokić. Osnovna škola „Svetozar Marković”, podržava talentovane đake, uključena je i u projekat Saveta Evrope „Kvalitetno obrazovanje za sve”.


Jedna žrtva koronavirusa i drastičan skok broja novozaraženih | Luftika\nJedna žrtva koronavirusa i drastičan skok broja novozaraženih\nU poslednja 24 sata u Srbiji je na korona virus testirano 7.076 osoba, njih 120 bilo je pozitivno, dok je nažalost jedna osoba preminula.\nPrema poslednjim podacima Ministarstva zdravlja i Instituta “Batut”, na respiratorima u zdravstvenim ustanovama širom Srbije nalazi se 19 pacijenata, prenosi Blic.\nKorona virus: Više zaraženih među korisnicima Hitne pomoći u Srbiji, u…\nKorona virus: U Srbiji raste broj zaraženih, u Hrvatskoj prvi slučaj…\nPodsećamo, juče je na korona virus bilo testirano 5.349 osoba, od koji je 51 bila pozitivna, dok su dve osobe preminule. Juče se na respiratorima u zdravstvenim ustanovama širom Srbije nalazilo 20 pacijenata.\nOd jučerašnjih brojki zabrinajva ona koje se odnosi na to gde ima najviše zaraženih – velika većina novoobolelih skoncentrisana u jednom gradu – Beogradu, odnosno čak 71 odsto novozaraženih je iz prestonice.\nOno što epidemiolozi isitču poslednjih dana jeste to da nam krajem otkobra, početkom novembra peti treći talas korona virusa, da ćemo teško uspeti da ga izbegnemo, a za sutra je najavljena sednica Krizog štaba na kojoj će se raspravaljati o trenutnoj epidemiološkoji situaciji i mogućim novim merama.\noznakebroj preminulih broj zaraženih koronavirus srbija\nOvo je priča o 2 diskretna heroja, požrtvovanju i ljubavi u doba korone\nObezbeđen lek protiv korone za oko 50.000 pacijenata u Srbiji


Godišnja kampanja "Umetnost Srbije" posvećena je promociji kulturne ponude gradova i opština kroz dela čuvenih slikara. Kampanji se ove godine priključilo pet gradova i opština, koje predstavlja šest naših velikih umetnika - Uroš Predić (Pančevo), Milena Pavlović Barili (Požarevac), Sava Šumanović i Ilija Bašičević Bosilj (Šid), Milan Konjović (Sombor) i Mihailo Milovanović (Užice).\nU okviru inicijative, naši afirmisani umetnici ili akademski slikari Srbije, lokalne ustanove kulture u kojima su izložena njihova dela i gradovi i opštine koji su podržli kampanju, biće promovisani kroz posebnu liniju promotivnih materijala i protokolarnih poklona NALED-a. Motivi najpoznatijih slika ovih umetnika naći će se na poklonima namenjenim visokim državnim zvaničnicima, privrednim liderima, predstavnicima međunarodne zajednice i diplomatskog kora.\nTokom 2019, lik i delo naših umetnika biće predstavljeni širokoj zajednici kroz kampanju na digitalnim platformama, a u okviru Septembarskog susreta članova i partnera NALED-a ovi gradovi i umetnici će imati posebno mesto na tematskoj izložbi na Belom dvoru.\nPozivamo vas da ispratite kampanju, ali i da posetite lokalne muzeje i galerije posvećene ovim istaknutim slikarima i uživate u likovnoj umetnosti naše zemlje.


Nacionalni konvent o EU za Poglavlje 23 - EU Konvent\nHome Uncategorized Nacionalni konvent o EU za Poglavlje 23\nPredstavnik Transparentnosti Srbija (TS), Nemanja Nenadić, govorio je na konferenciji „Implementacija aktivnosti predviđenih Akcionim planom za poglavlje 23“, Nacionalnog konventa o EU za poglavlje 23, koja je održana 1. novembra 2016. u Narodnoj skupštini Republike Srbije. U toku diskusije povodom tačke „Pravosuđe u kontekstu implementacije aktivnosti u okviru Poglavlja 23 i neophodne izmene Ustava“, on je ukazao na nekoliko pitanja koja uvodničari nisu pomenuli. Naime, iako se izmena Ustava Republike Srbije planira upravo zbog eliminisanja upliva zakonodavne i izvršne vlasti na proces izbora i razrešenja sudija i javnih tužilaca, to nipošto nije jedini razlog da se Ustav menja kako bi se rešili problemi u vezi sa korupcijom i antikorupcijskim mehanizmima. On je podsetio na dopis TS iz marta 2016. gde je ukazano na devet tačaka (status narodnih poslanika, imunitet funkcionera, definicija sukoba interesa, status nezavisnih organa, garancije javnosti rada dražvnih organa, garancije za učešće građana u zakonodavnom postupku, garancije jedinstva pravnog poretka, ograničenja pri preuzimanju obaveza i zaključivanju međunarodnih sporazuma…). (https://goo.gl/OVmmH6)\nSledeći po redu je problem kašnjenja u realizaciji aktivnosti, za šta su primer brojni zakoni, koje je po akcionim planovima iz 2013 već odavno trebalo doneti ili izmeniti – Zakon o Agenciji za borbu protiv korupcije, Zakon o finansiranju političkih aktivnosti, Zakon o lobiranju… Najzad tu su i propisi koji su doneti, ali aktivnosti nisu donele suštinsku promenu. Na primer, donet je Zakon o zaštiti uzbunjivača, neki ljudi su dobili zaštitu pred sudovima ali nije ostvaren krajnji cilj – povećanje broja prijavljenih slučajeva korupcije, pa treba osmišljavati nova rešenja. On je naglasio značaj praćenja promena i izveštavanja o njima, kao i na problem nepostojanja dovoljnog obima podataka o izvršenju zakona, pri čemu se neki od njih pre mogu videti u izveštajima Evropske komisije nego državnih organa Srbije.\nNenadić je podsetio prisutne na to da je koalicija prEUgovor predstavila izveštaj o napretku Srbije na putu EU integracija (https://goo.gl/cx45rQ), kao i na posebne izveštaje TS (prioriteti u borbi protiv korupcije, studija Sistema društvenog integriteta). Kad je reč o Zakonu o Agenciji za borbu protiv korupcije, što je bila jedna od tema ove sesije, Nenadić je posebno ukazao na pitanja koja nisu obuhvaćena aktuelnim nacrtom – u vezi sa mešanjem javne i političke funkcije i u vezi sa mogućim sukobom interesa kod savetnika, koji nisu ni javni službenici ni državni funkcioneri i nemaju obavezu da nikoga obaveštavaju o eventualnim privatnim interesima koji utiču na davanje saveta. (https://goo.gl/OQAnEq)


Tax Highlights - Decembar 2019 - BDO\nHome > Pregled > Poresko savetovanje > Tax Highlights > Tax Highlights - Decembar 2019\nTax Highlights - Decembar 2019\nUSVOJENE IZMENE I DOPUNE SETA PORESKIH ZAKONA\nNarodna Skupština Republike Srbije dana 6. decembra 2019. godine usvojila je set poreskih Zakona kao što su Zakon o poreskom postupku i poreskoj administraciji, Zakon o porezu na dohodak građana, Zakon o porezu na dobit pravnih lica, kao i Zakon o porezima na imovinu.\nPoreski akt dostavljen u elektronskom obliku preko portala Poreske uprave, smatraće se dostavljenim danom postavljanja na portal Poreske uprave;\nPoreski akt se može dostaviti fizičkim licima na adresu elektronske pošte samo ako se fizička lica saglase sa tim načinom dostavljanja.\nIzuzima se dohodak nerezidenata koji borave na teritoriji Srbije do 90 dana u periodu od 12 meseci koji počinje i završava se u tekućoj poreskoj godini, kada je dohodak ostvaren od nerezidentnog poslodavca koji ne obavlja delatnost na teritoriji Republike Srbije. Izuzimanje se primenjuje i na dohodak koji nerezidentni obveznik ostvari od nerezidentnog nalogodavca koji obavlja poslovnu delatnost na teritoriji Republike Srbije, pod uslovom da sama usluga pružena nerezidentnom nalogodavcu ne služi njegovoj delatnosti, odnosno aktivnosti koju obavlja na teritoriji Republike Srbije.\nIzvršeno je usklađivanje neoporezivih iznosa godišnjim indeksom potrošačkih cena;\nDinarski iznosi mesečnih zarada predstavljaju iznos prosečne mesečne zarade u Republici Srbiji isplaćene, odnosno ostvarene u periodu za prethodnih 12 meseci počev od meseca septembra u tekućoj godini, za koji period su objavljeni podaci republičkog organa nadležnog za poslove statistike;\nOsnovica poreza na zarade novonastanjenog obveznika prilikom zaključenja ugovora o radu na neodređeno vreme kod kvalifikovanog poslodavca uz ispunjenje propisanih uslova može se umanjiti za 70%;\nPravo na umanjenje ostvaruje se za period od 5 godina od dana zaključenja ugovora o radu.\nNovoosnovano privredno društvo koje obavlja inovacionu delatnost (osnovano zaključno sa 31. decembrom 2020. godine), može da ostvari pravo na oslobođenje od plaćanja poreza na zarade u periodu od 36 meseci od datuma osnivanja, za osnivače koji su zaposleni u tom društvu najviše do 150.000 dinara. Potrebno je da osnivač ima zaključen ugovor o radu sa novoonsovanim društvom i da je prijavljen na obavezno socijalno osiguranje, kao i da poseduje najmanje 5% akcija ili udela novoosnovanog privrednog društva;\nPoslodavac koji zasnuje radni odnos sa "kvalifikovanim novozaposlenim“ do 31. decembra 2020. godine može ostvariti poreske olakšice u iznosu od 60%, 65% i 70% u 2020, 2021. i 2022. godini.\nOdredbe koji se odnose na oslobođenje od plaćanja poreza po osnovu zarade kod poslodavca koji obavlja inovacionu delatnost će se primenjivati od 1. marta 2020. godine.\nIzmenama je propisano da se pružanje revizorskih, računovodstvenih i usluga poreskog savetovanja može paušalno oporezivati;\nNovi kriterijum za razvrstavanje preduzetnika paušalaca u grupe tako da jednu grupu čine preduzetnici paušalci koji obavljaju istu pretežnu delatnost, registrovanu u registru privrednih subjekata, odnosno delatnost od čijeg obavljanja je u poreskom periodu preduzetnik paušalac ostvario viši iznos prihoda u odnosu na onu koju je registrovao kao pretežnu delatnost;\nIzmena roka za podnošenje zahteva za paušalno oporezivanje preduzetnika. Zahtev za paušalno oporezivanje može se podneti nadležnom poreskom organu do 31. oktobra tekuće godine za narednu godinu;\nLice koje započinje obavljanje delatnosti i koje se registruje u APR-u zahtev za paušalno oporezivanje može da podnese samo u momentu registracije.\n„Test samostalnosti“ za preduzetnike i preduzetnike paušalce („preduzetnik“)\nBruto prihod preduzetnika koji obavlja aktivnost za istog nalogodavca i/ili sa njim povezanim pravnim licem („nalogodavac“), a koji ispuni 5 od 9 kriterijuma „testa samostalnosti“ oporezuje se kao drugi prihod po stopi od 20% bez umanjenja normiranih troškova.\nKriterijumi testa samostalnosti:\nnalogodavac određuje radno vreme preduzetniku ili su odmor i odsustva preduzetnika zavisni od odluke nalogodavca i naknada preduzetniku se ne umanjuje srazmerno vremenu provedenom na odmoru;\npreduzetnik uobičajeno koristi prostorije koje obezbedi ili obavlja poslove u mestu koje odredi nalogodavac za potrebe obavljanja poslova koji su mu povereni;\nnalogodavac vrši ili organizuje stručno osposobljavanje ili usavršavanje preduzetnika;\nnalogodavac je angažovao preduzetnika nakon oglašavanja u sredstvima informisanja u cilju potrebe za angažovanjem fizičkih lica ili angažujući treće lice koje se uobičajeno bavi pronalaženjem lica podobnih za radno angažovanje, a čija je usluga rezultirala angažovanjem tog preduzetnika;\nnalogodavac obezbeđuje sopstveni osnovni alat, opremu ili druga osnovna materijalna ili nematerijalna sredstva potrebna za redovan rad preduzetnika ili finansira njihovu nabavku, osim specijalizovanih alata, opreme ili drugih specijalizovanih materijalnih ili nematerijalnih sredstava koji mogu biti neophodni u cilju izvršavanja specifičnog posla ili naloga, ili uobičajeno rukovodi procesom rada preduzetnika, osim rukovođenja koje podrazumeva davanje osnovnog naloga u vezi sa naručenim poslom i razumnu kontrolu rezultata rada ili nadzor nalogodavca, kao dobrog privrednika, nad obavljanjem posla koji je naručio;\nnajmanje 70% od ukupno ostvarenih prihoda preduzetnika u periodu od 12 meseci koji počinje ili se završava u odnosnoj poreskoj godini je ostvareno od jednog nalogodavca;\npreduzetnik obavlja poslove iz delatnosti nalogodavca, a za tako obavljene poslove njegov ugovor o angažovanju ne sadrži klauzulu po kojoj preduzetnik snosi uobičajeni poslovni rizik za posao isporučen klijentu nalogodavca, ukoliko takav klijent postoji;\nugovor o angažovanju preduzetnika sadrži delimičnu ili potpunu zabranu preduzetniku da pruža usluge po osnovu ugovora sa drugim nalogodavcima, izuzev delimične zabrane koja obuhvata pružanje usluga ograničenom broju direktnih konkurenata nalogodavcu;\npreduzetnik obavlja aktivnosti uz naknadu za istog nalogodavca, neprekidno ili sa prekidima 130 ili više radnih dana u periodu od 12 meseci koji počinje ili se završava u odnosnoj poreskoj godini.\nNalogodavcem se smatra domaće ili strano pravno lice, preduzetnik ili preduzetnik paušalac koji je direktno ili indirektno angažovao preduzetnika;\nIzmene za paušalno oporezivanje preduzetnika primenjivaće se za utvrđivanje poreza na paušalno utvrđeni prihod počev za 2020. godinu;\nPrihod isplaćen preduzetniku ili preduzetniku paušalcu smatraće se prihodom od samostalne delatnosti bez obzira na prirodu njegovog odnosa sa nalogodavcem zaključno sa 1. martom 2020. godine.\nPropisano je da se osnovica doprinosa na zarade za zaposlene i poslodavce smanjuje za 70% za novonastanjenog obveznika prilikom ispunjenja propisanih uslova.\nPropisana je izmena stopa doprinosa za PIO na 25.5% odnosno 11.5% kada se doprinosi plaćaju istovremeno iz osnovice i na osnovicu;\nProduženje važenja starih olakšica do 31. decembra 2020. godine za Poslodavca koji zaposli novo lice;\nPropisano je produženje važenja starih olakšica do 31. decembra 2020. godine za poslodavca koji zasnuje radni odnos sa najmanje dva lica;\nPropisane su olakšice za novoosnovano privredno društvo koje obavlja inovacionu delatnost, gde novoosnovano privredno društvo može da ostvari pravo na oslobođenje od plaćanja doprinosa na teret zaposlenog i na teret poslodavca iz zarade osnivača koji su zaposleni u tom novoosnovanom privrednom društvu;\nUređeno je da pravo na oslobođenje poslodavac može da ostvari za zarade osnivača isplaćene u periodu od 36 meseci od dana kada je osnovano privredno društvo kao i za svakog osnivača po osnovu njegove mesečne zarade, i to zarade čiji iznos nije viši od 150.000 dinara mesečno, a ukoliko je viši onda po osnovu dela zarade u visini najviše od 150.000 dinara;\nPropisuje se oslobađanje od obaveze plaćanja doprinosa za PIO na teret zaposlenog i poslodavca za poslodavca koji vrši isplatu zarade kvalifikovanim novozaposlenim zaključno sa 31. decembrom 2022. godine.\nIzmenama je uvedeno da se osiguranicima u smislu domaćih propisa više ne smatraju domaći državljani zaposleni u inostranstvu, ako za to vreme nisu obavezno osigurani kod stranog nosioca osiguranja, ili ako prava iz penzijskog i invalidskog osiguranja, po propisima te države, ne mogu ostvariti ili koristiti van njene teritorije;\nKao osiguranici samostalnih delatnosti dodaju se:\nlica koja rade na teritoriji Republike Srbije za stranog poslodavca, koji nema registrovano predstavništvo u Republici Srbiji, kod koga za obavljen posao ostvaruju naknadu, a nisu osigurani po drugom osnovu;\nlica koja, u skladu sa zakonom, obavljaju poljoprivrednu delatnost u svojstvu preduzetnika, ako nisu obavezno osigurani po osnovu zaposlenja;\nNa teret rashoda banke priznaju se rashodi u vezi sa umanjenjem duga koji snosi banka, utvrđenog u skladu sa Zakonom o konverziji stambenih kredita indeksiranih u švajcarskim francima.\nNavedena odredba primenjuje se na utvrđivanje, obračunavanje i plaćanje poreske obaveze počev za 2019. godinu.\nPrihodi koji rezidentni obveznik – investicioni fond ostvari po osnovu otuđenja imovine ne ulazi u poresku osnovicu.\nKapitalni dobitak i gubitak ne utvrđuju obveznici osnovani u skladu sa propisima kojima se uređuju investicioni fondovi.\nPropisano je da se bankama priznaje pravo na poreski kredit u iznosu od 2% preostalog duga utvrđenog u skladu sa Zakonom o konverziji stambenih kredita indeksiranih u švajcarskim francima;\nPoreski kredit banka može koristiti u dva uzastopna poreska perioda, i to u iznosu od 50% tako obračunatog poreskog kredita;\nNeiskorišćeni iznos poreskog kredita može se preneti na račun poreza na dobit iz budućih obračunskih perioda, ali ne duže od deset godina;\nPredviđeno je da rezidentni obveznik koji se smatra krajnjim matičnim pravnim licem međunarodne grupe povezanih pravnih lica, dužno da nadležnom poreskom organu dostavi godišnji izveštaj o kontrolisanim transakcijama međunarodne grupe povezanih pravnih lica (Country by Country izveštaj);\nRezidentni obveznik, krajnje matično pravno lice, dužno je da nadležnom poreskom organu podnese Country by Country izveštaj najkasnije u roku od 12 meseci od isteka poslovne godine za koju se dostavlja ovaj izveštaj.\nPrethodno navedene izmene primenjuju se na utvrđivanje, obračunavanje i plaćanje poreske obaveze počev za 2020. godinu.\nPrecizirano je šta se smatra objektima namenjenim za primarnu poljoprivrednu proizvodnju.\nUvodi se obaveza podnošenja poreskih prijava preko javnih beležnka.\nLica koja ne vode poslovne knjige podnose poresku prijavu za poreza na imovinu preko javnog beležnika kada poreska obaveza nastaje ili prestaje danom overe ili potvrde isprave koju je sastavio javni beležnik, odnosno pravosnažne odluke koju je isti doneo.\nObveznicima poreza na nasleđe i poklon i poreza na prenos apsolutnih prava ukida se obaveza podnošenja poreske prijave kada se prava na nasleđe, poklon i prenos apsolutnih prava vrše po osnovu isprave koju je sačinio, overio ili potvrdio javni beležnik, odnosno po osnovu pravosnažne odluke koju je isti doneo.\nJavni beležnik dužan je da poresku prijavu koju je sačinio dostavi u roku od 24 časa nadležnim organima.


Rusija - Novosti dana - 04.10.2019 | Sputnjik Srbija\nMladi Rusi sve radije idu u vojnike\nDok su do pre deset godina ruski mladići na razne načine pokušavali da izbegnu služenje vojnog roka, danas se situacija umnogome promenila, piše list „Mundo“.\nŠvarceneger: U Rusiji žive najlepše žene\nSlavni holivudski glumac Arnold Švarceneger izjavio je da u Rusiji žive najlepše žene, a ujedno je ocenio i da su one veoma pametne i nadarene.\nObe linije „Turskog toka“ do kraja godine\nObe maršrute gasovoda „Turski tok“ biće gotove do kraja godine. Gas će jednim krakom poteći ka Turskoj, a ako Bugarska bude spremna da primi gas, isporuke će krenuti i drugim krakom ka Evropi, saopštio je predstavnik ruskog „Gasproma“ Dmitrij Handoga tokom Peterburškog međunarodnog gasnog foruma.\nGruzija: Novinar koji je uvredio Putina pozvan na saslušanje\nGlavno tužilaštvo Gruzije pozvalo je na saslušanje televizijskog novinara Georgija Gabuniju, poznatog po skandalima, zbog toga što je ranije u programu koji je išao uživo uvredio ruskog predsednika Vladimira Putina.\nRuski ministar energetike: Još ima šanse da Danska dâ dozvolu za „Severni tok 2“\nMinistar energetike Rusije Aleksandar Novak rekao je da i dalje postoji šansa da Danska izda dozvolu za polaganje cevi gasovoda „Severni tok 2“ kroz njene vode.\nMedvedev: SAD „guraju nos“ u poslove Latinske Amerike\nPremijer Rusije Dmitrij Medvedev smatra da se u zemljama latinoameričkog regiona, uključujući Kubu, u ovom trenutku pokreću modeli prevrata i smena vlada, a da SAD „guraju nos u stvari drugih zemalja“.\nTeheran: Ruska novinarka će uskoro biti oslobođena\nAmbasador Irana u Rusiji Mehdi Sanaji potvrdio je tokom razgovora u Ministarstvu inostranih poslova Rusije da će rska novinarka Julija Juzik uskoro biti oslobođena.\nViše od 71 odsto Rusa veruje Putinu\nRad predsednika Rusije Vladimira Putina podržava 65,4 odsto žitelja Rusije, dok je 71,4 odsto ispitanika potvrdno odgovorilo na pitanje da li veruje šefu države, pokazala je anketa koju je sproveo Sveruski centar za istraživanje javnog mnjenja.\nAmbasada Rusije: Ne mešamo se u unutrašnje stvari BiH\nAmbasada Rusije u Bosni i Hercegovini saopštila je da se Rusija nikada nije mešala u unutrašnje stvari te zemlje, kao i da nije imala i da nema takve namere.\nKremlj: Medijski napadi na Rusiju ne prestaju\nPortparol ruskog predsednika Dmitrij Peskov izjavio je da se medijski napadi na Rusiju sprovode konstantno i da ne jenjavaju.\nU Iranu uhapšena ruska novinarka, iranski ambasador pozvan u ruski MIP\nGranična služba Irana oduzela je pasoš ruskoj novinarki Juliji Juzik, a potom ju je policija uhapsila u jednom hotelu u Teheranu, izjavio je pres ataše Ambasade Rusije u toj zemlji Andrej Ganjenko.\nPatrušev: Sprečena četiri teroristička napada u velikim gradovima centralne Rusije\nSpecijalne službe su tokom 2019. godine osujetile četiri teroristička napada u velikim gradovima centralne Rusije, izjavio je sekretar Saveta bezbednosti Ruske Federacije Nikolaj Patrušev.\nRusija: Komitet Generalne skupštine za razoružavanje preseliti u Evropu\nZamenik stalnog predstavnika Rusija pri Ujedinjenim nacijama Dmitrij Poljanski predložio je da se Prvi komitet Generalne skupštine, koji se bavi pitanjem razoružavanja i međunarodne bezbednosti, preseli iz Njujorka u Beč ili Ženevu.\nPušteni u rad reaktori najmoćnijeg ruskog ledolomca „Arktik“\nRuska državna korporacija za nuklearnu energiju „Rosatom“ saopštila je da su u rad pušteni reaktori na najmoćnijem ruskom ledolomcu „Arktik“.\nRusija i Kuba pod pritiskom bez presedana\nRusija i Kuba osećaju spoljni pritisak bez presedana, uprkos svim normama međunarodnog prava, izjavio je premijer Dmitrij Medvedev tokom sastanka sa kubanskim liderom Migelom Bermudesom.\nPredsednik Rusije Vladimir Putin nazvao je „vrhuncem cinizma“ tvrdnje da je Josif Staljin pokrenuo Drugi svetski rat.\nRuski akademik: Ako želite da zadržite Kosovo — zamrznite proces ulaska u EU\nKonflikt između Beograda i Prištine, po svemu sudeći, trajaće poprilično dugo ukoliko Srbija nastoji da to pitanje razreši u svoju korist, ali onda se postavlja drugo pitanje — šta raditi sa procesom ulaska Srbije u sastav Evropske unije, izjavio je direktor Instituta za slovenske studije Ruske akademije nauka Konstantin Nikiforov.\nAzija — glavni razlog izlaska Amerike iz Sporazuma o raketama\nRazlog izlaska SAD iz Sporazuma o likvidaciji raketa srednjeg i kratkog dometa su bili interesi Vašingtona u Aziji, a ne narušavanje njegovih tačaka od strane Moskve, izjavio je ruski predsednik Vladimir Putin na diskusionom klubu „Valdaj“.\n08/03 08:23 Američki bombarderi B-52 nadleću Bliski istok u pratnji izraelskih F-15 /video, foto/


Ljajić: Protesti neopravdani, problemi postoje i treba ih rješavati - Snews\nBy SNews 28. Februara 2019. 153\nPotpredsjednik Vlade Srbije Rasim Ljajić izjavio je juče za RTS da su eventualni protesti u Sandžaku neopravdani.\nLjajić je rekao da su protesti neopravdani posebno zbog toga što se, kako je naveo, najavljuju samo nekoliko dana nakon što je predsjednik Srbije Aleksandar Vučić posjetio Tutin, gdje je dogovorio višemilionske investicije, među kojima je i izgradnja puta Novi Pazar – Tutin.\nLjajić je rekao da je Vučićeva posjeta Tutinu “prvi dolazak nekog predsednika Srbije u tu opštinu u istoriji”.\nPredsjednik Stranke demokratske akcije (SDA) Sandžaka Sulejman Ugljanin je prethodno, u obraćanju medijima, pozvao građane Sandžaka da učestvuju na protestima koje će ta stranka uskoro organizirati. On je istakao da će ti protesti biti održani kako bi građani izrazili nezadovoljstvo sa stanjem u kojem se nalaze i odnosom države Srbije prema njima.\n“Pozivamo građane Sandžaka da održe proteste u kojima će da se izjasne, iznesu zahtjev za rješavanje statusa Sandžaka i statusa bošnjačkog naroda koji nije riješen. To je naš cilj”, poručio je Ugljanina, dodavši da 28 godina nije moglo ništa da se ostvari kroz institucije sistema.\nTagovi: protesti Rasim Ljajić Sandžak


Uručenjem nagrade Miri Banjac danas počinje Somborski film\nTanjug 13. jula 2021. 06:36\nSOMBOR – Treći Somborski filmski festival, na kome će biti prikazano 13 filmova u četiri selekcije, počinje danas uručenjem nagrade „Specijalni Ernest“ glumici Miri Banjac za dosadašnji i budući doprinos dobrim filmovima.\nNagrada će biti uručena u Atrijumu Gradske kuće, gde će biti i prikazan film „Koncentriši se, baba“ reditelja Pjera Žalice, u kome Banjac igra glavnu ulogu, a na svečanom zatvaranju festivala 16. jula ta nagrada će biti uručena i prošlogodišnjem dobitniku glumcu Slavku Štimcu, saopštili su danas organizatori.\nKako je najavljeno, u okviru Glavnog programa u Atrijumu Gradske kuće biće prikazani filmovi „Koncentriši se, baba“, „Oaza“ Ivana Ikića, „Mater“ Jure Pavlovića, „Undine“ Kristijana Pecolda i „Znoj“ Magnusa fon Horna, a žiri ove selekcije čine glumci Petar Strugar i Marija Bergam, i filmski producent Filip Feti Dautović.\nSelektor festivalskog programa je Dejan Dabić, a u okviru druge po važnosti „Selekcije mladih autora“ naći će se tri filma koji su „doneli svež rediteljski pristup u domaćoj kinematografiji“, a to su „Lihvar“ Nemanje Ćeranića, „A.S. (25)“ Milene Grujić i „Ivana Grozna“ Ivane Mladenović, koji će biti prikazani u Kabareu Narodnog pozorišta Sombor.\nProgramska celina „Panorama švedskog filma“, realizovana u saradnji sa ambasadom Švedske, u dvorištu Gradskog muzeja predstaviće ostvarenja „Brit-Mari je bila tu“ rediteljke Tuve Novotni i „Sune vs Sune“ Jona Holmberga, čije su projekcije održane na značajnim evropskim filmskim festivalima prethodnih godina.\n„Selekcija ‘Kad bi Sombor bio Holivud’ posvećena je ostvarenjima s osvrtom na značajne događaje i ličnosti iz prošlosti Sombora, ali i iz istorije naše zemlje.\nU Atrijumu gradske kuće biće prikazani filmovi „Dara iz Jasenovca“ Predraga Antonijevića, „Porajmos“ Gorčina Stojanovića i „Žućko – priča o Radivoju Koraću“ Gordana Matića, kaže se u saopštenju.\nU pratećem programu Trećeg somborskog filmskog festivala biće održan koncert rok grupe Lav hanters, prezentacije izdavaštva Niškog kulturnog centra i Filmskog centra Srbije, radionica „Kako se gleda film – mala škola bontona“, i nastup Žarka Stepanova i benda Bre.\nUlaz na sve programe je besplatan, a projekcije filmova i prateći programi će se održavati u Atrijumu Gradske kuće, Dvorištu Gradskog muzeja Sombor, Kabareu Narodnog pozorišta Sombor, i na Trgu Svetog Đorđa. Organizator festivala je Kulturni centar „Laza Kostić“ Sombora.\nZašto je policajac slomio kičmu?\nHteo je da podigne svog kolegu ležećeg policajca!


Potrošni materijal i štampanje nalepnica prema zahtevu korisnika.\nU ponudi imamo širok asortiman nalepnica i ribona koje mogu zadovoljiti potrebe naših korisnika za različite uslove radnih okruženja, od kancelarijskih pa sve do magacina, proizvodnje, hladnjače, laboratorije…\nNalepnice se dele po načinu štampe i vrsti materijala. Postoje dva osnovna načina štampe i to Direct thermal i Thermal transfer.\nDirect thermal - podrazumeva štampu bez ribona ali se koristi posebna vrsta nalepnica (Thermo-eko nalepnice), koje na sebi već ima specijalan nanos mastila koji u dodiru sa glavom štampača i temperaturnim dejstvom direktno ostavlja otisak na nalepnici.\nThermal transfer- podrazumeva štampu sa korišćenjem ribona na kojima se nalazi mastilo sa kojim se dobija trajniji i izdržljivji otisak na nalepnicama različitih materijala.\nKada ste izabrali način štampe, sledi odabir vrste nalepnica a koje se dele na sledeće:\n- Papirne bez termoosetljivog sloja\n- Papirne sa termoosetljivim slojem (Thermo-eco i Thermo-top)\n- Polipropilen (bele)\n- Polietilen (bele)\n- Poliester (srebrna)\nRiboni i izbor pravog ribona zavisi od vrste materijala nalepnica ali i uslova korišćenja nalepnica. Shodno tome, postoje sledeći tipovi: Wax Riboni - za Paprine nalepnice Papir kao najčešće korišćen materijal zbog svoje cene i jednostavne upotrebe zahteva Wax ribon za štampu. Ova kombinacija se koristi za umerene uslove korišćenja nalepnica (kancelarija, skladišta, proizvodnja, transport,..), jer nisu otporne na spoljašnje uslove.\nWax/Resin Riboni - za Polipropilenske i Polietilenske Nalepnice: Polipropilen/polietilen je plastični materijal koji predstavlja savršeno rešenje za zahtevnija okruženja. Štampa se isključivo sa Wax/Resin ili Resin ribon-ima. To su riboni sa specijalnim nanosom mastila čiji je otisak otporniji i trajniji ali nisu potpuno otporne na dejstvo agresivnih hemikalija ili veoma teškim spoljnim uslovima korišćenja.\nResin Ribon - za Poliesterske nalepnice: Poliester je najkvalitetniji materijal koji možete koristiti u gotovo svim ekstremnim uslovima, pa mu je stoga i cena mnogo viša. Ove nalepnice je neophodno štampati najkvalitetnijom vrstom ribona - Resin ribon.\nU našoj ponudi imamo veliki izbor dimenzija u odnosu na željenu širinu štampe, dužinu ribona, kao i mogućnosti štampača koji posedujete.\nSamolepljivi džepovi (koverte) se koriste za pakovanje dokumentacije koja prati robu u transportu: za fakture, dostavnice, tovarne listove, itd.\nPozadina je samolepljiva i uklanjanjem silikonskog papira moguće je apliciranje na transportno pakovanje ili direktno na robu. Prednji deo izrađen je od polietilena i može biti providan radi boljeg pristupa ili može biti urađen u štampi.\nSpecifičan artikal sa jako bitnom karakteristikom – da obezbedi vrhunsku sigurnost dokumenata u transportu.


Pored obaranja klupskih rekorda po prodaji dresova, zahvaljujući Čileancu, Junajted je u isto vreme prošle godine imao veći prihod i to za 23 miliona evra.\nMeđutim, ova aktuelna situacija nije posledica lošeg ovosezonskog poslovanja najtrofejnijeg kluba u Engleskoj, već činjenica da su povećani porezi u SAD, a u skladu sa tim, Junajted je morao da isplati američkoj vladi čak 55 miliona evra.\nUprkos tome, vlasnici očekuju da prihod za prvo tromesečje bude 185 miliona evra, što je porast za četiri odsto u odnosnu na prošlu godinu.\nOčekuje se da će klub inkasira na godišnjem nivou 662 miliona evra.\n- Naš solidan biznis model dozvoljava nam velike investicije u klub i pored dovođenja Aleksisa Sančeza i produžetka ugovora Žozeu Murinju. Sa velikim optimizmom gledamo na nastavak sezone - rekao je potpredsednik engleskog kluba Ed Vudvord.


Da li opozicija računa na glasove iz provincije? Marinikina lista bez kandidata za poslanike iz Prijepolja, Priboja, Nove Varoši i Čajetine - PPmedia\nPosted on\t21 фебруара, 2022 8:02 pm by adminpp033\nPrijepolje/Priboj/Nova Varoš/Čajetina – Na izbornoj listi “Marinika Tepić – Ujedinjeni za pobedu Srbije” nema kandidata za narodne poslanike u Skupštini Srbije iz Prijepolja, Priboja, Nove Varoši i Čajetine, saznaje “PP Media”. Ova lista koju čine opozicione stranke biće na petom mestu na glasačkom listiću.\nDa li opozicija računa na glasove iz malih sredina? Foto: Tanjug\nSudeći prema gradovima i opštinama iz kojih dolaze kandidati za narodne poslanike, opoziciona lista koju predvodi Marinika Tepić, ne računa na glasove iz provincije, već se oslanja samo na “krug dvojke” i velike gradove.\nOstaje nejasno, kako to nije bilo mesta na listi za ljude iz malih sredina, i da li bi “maćehinski” odnos žitelji ovog dela zemlje imali u slučaju kada bi ova lista preuzela rukovođenje Srbijom.\nPravo glasa na parlamentarnim izborima u Prijepolju, Priboju, Novoj Varoši i Čajetini imeće ukupno oko 90 hiljada građana. Da li njihov glas za opoziciju manje vredi od onog iz Beograda, Novog Sada, Kragujevca, Niša …?\nОзнаке: izbori u Srbiji, Marinika Tepić, Zlatiborski okrug


"Glavni doprinos rastu BDP je došao od snažne izvozne aktivnosti, zahvaljujući postepenom ekonomskom oživaljavanju u zemljama koje su glavni partneri Srbije, kao i smanjenju vrednosti dinara", navodi se u analizi.\nTakođe, navodi se i da je u drugom tromesečju 2010. rast BDP Srbije iznosio dva odsto i kaže da je ostvariv plan od srpske vlade da se BDP u ovoj godini uveća za 1,5 odsto, pod uslovom da se nastavi i rast industrijske proizvodnje.\nEvropska komisija kaže da je spoljnotrgovinski deficit Srbije do septembra sveden na 3,4 milijarde evra, što je za sedam odsto manje nego u istom razdoblju prošle godine, uz rast izvoza od 20,3 odsto. Priliv deviza i direktnih stranih investicija, dodaje se, do avgusta je bio slabiji nego u istom periodu 2009.\nUkupni spoljni dug Srbije u julu je nešto smanjen, ali je ukupno ove godine uvećan za 1,5 milijardi evra i dostigao 23,3 milijardi evra, odnosno blizu 80 odsto BDP. Javni dug je do septembra porastao za preko milijardu evra i dostigao 11 milijardi evra, što je 36,3 odsto BDP.\nManjak u budžetu Srbije se od januara do avgusta povećao i trebalo bi da dostigne 4,8 odsto BDP do kraja godine. Vlada Srbije, naveli su analitičari u Briselu, prihvatila je dopune zakona o budžetskom sistemu, da bi ojačala fiskalnu disciplinu na srednji rok.\nTo bi uz jačanje upravljanja tim sektorom, kao i novi zaonkon o penzijskom sistemu, "moglo ojačati dugoročnu stabilnost državnih finansija", ocenila je Evropska komisija. Inflacija je, prema toj analizi, u prvoj polovini godine jenjavala, dostigavši stopu od 4,7 odsto, ali je u julu ponovo krenula naviše zbog rasta cena hrane, manje vrednosti dinara i očekivanja rasta potrošnje.\nEvropska komisija smatra da će "do kraja godine inflacija biti u gornjoj ravni predviđanja Narodne banke Srbije da bi trebalo da se kreće između četiri i osam odsto".\nU Srbiji je, navodi se zatim, ekonomsku aktivnost povukao sektor usluga, dok je industrijska proizvodnja nastavila da raste i u drugom tromesečju, uz skok od šest odsto za godišnje razdoblje. I u septembru je, dodaje se, industrijska proizvodnja imala godišnji rast od 4,7 odsto. Porasla je i privatna potrošnja u Srbiji.\nBroj nezaposlenih se, prema zvaničnim podacima Beograda, u septembru smanjio za 2,1 odsto, u odnosnu na isti mesec prošle godine, ali je ukupno prema ranijim podacima bilo 573.000 nezaposlenih, odnosno 19,2 odsto radno sposobnog stanovništva.\nEvropska komisija navodi da je porast plata za prvih osam meseci bio skroman zbog zamrzavanja primanja u javnim službama, ali je dostigao neto rast od 2,4 odsto. Kako se navodi u analizi, Srbija je sa Međunarodnim monetarnim fondom dogovorila rast zarada u državnom sektoru u 2011. godini.


Kako sa partnerom pričati o novcu (a da vam ne bude neprijatno) | CityMagazine\nU nastavku vam otkrivamo nekoliko ključnih saveta kako biste izbegli nelagodnosti, i o ovoj nezahvalnoj temi mogli da razgovarate otvoreno, bez bojazni da ćete zbog nje raskinuti.\nUkoliko započnete razgovor na temu novca u trenutku kada u prostoriji već vlada tenzija, isti će rezultirati svađom i samo pogoršati stanje, što nikako ne želite. Bitno je da sačekate idealan trenutak kada ćete moći da sednete, i na miru sa partnerom porazgovarate o ovoj bitnoj temi. Nagovestite o čemu želite da razgovarate kako biste i vi, i vaš partner, imali dovoljno vremena da razmislite o ovoj temi i tome šta biste želeli da kažete.\nUkoliko ste žena koja je uspešna u svom poslu i odlično zarađuje, to se u današnjem svetu retko prašta. Ipak, ne postoji razlog zbog kojeg biste trebalo da se osećate loše! Ono što treba da imate na umu jeste da ne vređate ili omalovažavate svog partnera ukoliko on zarađuje manje od vas. Nemojte sebe smatrati više vrednom osobom ukoliko zarađujete više, već problematici priđite iz praktičnog ugla. Razmislite koji su vaši planovi za budućnost, te sagledajte na koji način vam razlika u zaradi odmaže u realizaciji istih. A onda donesite konačnu odluku po pitanju vaše veze.\nIskren razgovor uvek je najbolja opcija\nIskrenost je preduslov svakog kvalitetnog odnosa. Stoga, kada su finansije u pitanju ne bi trebalo da imate tajni. Jedino kada otvoreno kažete koliko zarađujete, te koji su vam ciljevi za budućnost, moći ćete da vidite da li se isti poklapaju sa vašim partnerom, i da li su izvodljivi. A jedino tako možete proveriti da li vam se želje i ciljevi poklapaju, te da li je pametno da planirate zajedničku budućnost ili ne.\n4. Razmislite o deljenju troškova\nNezavisno od toga ko više zarađuje u vašoj vezi, bitno je da osmislite finansijsku konstrukciju koja je održiva i koja će funkcionisati u slučaju vas dvoje. To što zarađujete više, ne znači da morate izdvajati više i finansirati sve sami. Sedite i porazgovarajte o fiksnim troškovima kao što su kirija, računi i hrana, a onda, uzmite u obzir užitke i luksuznije stavke kao što su godišnji odmor, kupovina automobila, renoviranje stana i slično.\nKada ste u nekoga zaljubljeni, lako možete “izgubiti glavu”, ali znajte da kada su finansije u pitanju, nije sve tako romantično. Ukoliko zarađujete više od partnera, a on traži novac na zajam, nemojte osećati obavezu da to učinite, samo zato što ste u vezi. Bez obzira na to koliko dugo ste zajedno, ne bi bilo loše da imate neki vid ugovora koji će definisati obostrane obaveze i zaduženja kada su u pitanju zajednička ulaganja i troškovi. Bitna napomena je da proverite da li vaš partner ima izvesna dugovanja, kako biste sebe kasnije poštedeli neprijatnosti i većih problema.\nKoliko novca nam je dovoljno za sreću? finansije · partnerski odnosi · podela troškova · razgovor o novcu · škakljiva tema · zarada


In Store | Koronavirus | Potpuno zatvaranje nije dobro za privredu\nPotpuno zatvaranje nije dobro za privredu\nPotpuno zatvaranje bila bi greška, umesto toga država bi trebaloda omogući proizvodnom delu privrede da radi, a uslužnim delatnostima dodatno da pomogne kako bi preživele mere zaštite od epidemije, ocenio je za Tanjug pomoćnik direktora Sektora za strateške analize Privredne komore Srbije Bojan Stanić.\nNe smemo da dozvolimo greške prilikom prvog talas korona virusa u martu i aprilu prošle godine. Krenula je imunizacija stanovništva, tako da je neophodno da se napravi balans između očuvanja zdravlja stanovništva i očuvanja privrede, izjavio je Stanić.\nNaveo je da proizvodne kompanije mogu da funkcionišu i u ovim uslovima.\nVidimo da sve kompanije sa 500 i više zaposlenih imaju ispod prosečan broj kovid odsutnih radnika. Postoje uslovi da se oni bolje zaštite, ima rastojanja između njih, ima kontrole, ima više sredstava za zastitu. Sa druge strane, uslužne delatnosti koje su direktno pogođene, jer zahtevaju fizički kontak sa korisnikom, moraju biti dodatno podržane kako bi se sačuvala radna mesta, kako bi se sačuvala njihova likvidniost, i tu su značajni ovi krediti u okviru garantne šeme koje je Vlada dogovorila sa bankama, rekao je Stanić.\nOn je podsetio da je prošle godine privreda Srbije relativno dobro podnela udar krize i da je očuvana je zaposlenost, jer je stopa nezaposlenih svega 9,9%.\nMi se ne možemo porediti sa nekim razvijenim zemljama zapadne Evrope i SAD, gde je tržišta rada fleksibilno, lako se gube radna mesta, ali se lako nalaze druga, što nije slučaj u Srbiji, naveo je Stanić.\nObjasnio je da istraživanje koje je PKS sprovela, pokazuje nizak broj zaraženih među proizvodnim radnicima, iz čega se izvlači zaključak da nema potrebe za zatvaranjem čitave privrede.\nPrivreda mora funkcionisati, i kada posmatramo broj zaraženih među radnicima, vidimo da je stanje stabilno, da se on kreće oko 3,2% u odnosu na ukupan broj zaposlenih. Mi smo to radili na velikom uzorku od preko 1.100 kompanija koje zaposlavaju oko 380.000 ljudi, rekao je Stanić.\nOn je ocenio da bi trebalo očuvati dobre privredne rezultate i time oporavak ekonomije.\nU prvom kvartalu izvoz je jako dobar, jer je na gotovo istom nivou kao u prva dva meseca prošle godine. S druge strane, industrijska proizvodnja u januaru je porasla, što je nastavak oporavka koji je krenuo još u decembru prošle godine, napomenuo je ovaj stručnjak.\nDodao je kako su delatnosti, koje su među prvima bile ugrožene korona virusom, ostale ugrožene i novim merama zatvaranja privrede.\nBitno je da će novi paket mera doprineti da se očuva zaposlenost i likvidnost tih kompanija, da se očuva ta ekonomska baza koja je bitna za oporovak koji očekujemo da će uslediti ove godine, naveo je Stanić.\nIstakao je da je ocena većine analitičara da polako raste optimizam i da je potrebno još malo strpljenja da se prevaziđe kriza, jer već u drugoj polovini godine, smatra, korona virus neće biti ključni faktor koji će određivati poslovnu aktivnost.\nTo vidimo na primeru procene globalnog rasta gde je došlo do blage korekcije naviše. Isto i za Srbiju, gde imamo procenu OECD-a i nekih komercijalnih banaka, Vlade i međunarodnih finasijskih institucija koje kažu da bi stopa rasta mogla biti pet odsto, što je više nego dovoljno da se pokriju svi gubici iz prethodne godine, naveo je Stanić.\nOn naglašava da je imperativ očuvanje proizvodno-izvoznog potencijala zemlje.\nBitna stvar je kada pogledamo delatnosti kao što su turizam, hotelijerstvo, ugostiteljstvo, putnički saobraćja, dobra strana ovog novog paketa je što je bio selektivan da njima pomogne. Treba imati u vidi da će se te delatnosti među poslednjima oporaviti od krize, ne samo zbog zatvaranja. Iz tog razloga potrebno je imati na umu da je neophodno dati im još sredstava da bi sačuvali kapacaite i zaposlenost, rekao je Stanić.\nDodao je da će očuvanje ostatka privrede doprineti da se nakon stabilizacije epidemiološkog stanja, oporavi i uslužni sektor privrede.


Leti perje u Briselu, traži se — treći - Sputnjik Srbija\n00:41 06 Avgust 2020\n10:47 22.06.2019 Preuzmite kraći link\nDo žučne rasprave oko izbora čelnika Evropske komisije, Evropskog saveta, Evropske centralne banke i Evropskog parlamenta, došlo je kada su dve ključne grupe, socijalisti i liberali-centra, stavile do znanja da ne podržavaju kandidata konzervativne Evropske narodne partije Manfreda Vebera.\nOn je dobio podršku nemačke kancelarke Angele Merkel, ali je nije dobio i od predsednika Francuske Emanuela Makrona.\nMakron ima legitimno pravo\nObjašnjavajući ovu krizu, dr Slobodan Zečević sa Instituta za evropske studije podseća da je na prošlim izborima 2014. godine koalicija narodnih partija i socijaldemokrata imala apsolutnu većinu, pa je prvi na listi narodnih partija koje su dobile najveći broj glasova Žan Klod Junker istaknut za predsednika Komisije. Šefovi vlada članica u evropskom savetu morali su da ga prihvate. Međutim, na ovim izborima narodne partije i socijaldemokrate nemaju apsolutnu većinu, sada je potrebna šira koalicija koja bi uključila liberale, a možda i zelene, kaže Zečević.\n„Predsednik Makron to sada koristi i kaže prvom na listi narodnih partija, koji imaju najviše poslanika, ali nemaju apsolutnu većinu sa socijalistima, ’ne možete vi više da određujete predsednika Komisije, sada je potreban tripartitni dogovor‘. Njegova grupacija liberala Renoviranje EU dosta je ojačana francuskim poslanicima, sada ih ima 106. Makron smatra da ima legitimno pravo da aktivno učestvuje u imenovanju predsednika Komisije, da Veber kao prvi na listi ne mora da bude izabran, kao što je bilo na prošlim izborima sa Junkerom“, objašnjava Zečević.\nDodaje da su sa druge strane Nemci bili tvrdi, da je Merkelova insistirala na Veberu kao idealnom kandidatu, jer je koalicija narodnih stranaka dobila najviše poslaničkih mesta.\nDogovora mora biti\nZečević je uveren da će se tražiti treće, kompromisno rešenje. Podseća da je Emanuel Makron imao ideju da isturi nekoga iz svoje liberalne grupacije stranaka ili Mišela Bernijea, koji je dobro vodio pregovore o „bregzitu“. Međutim, to mu očigledno ne polazi za rukom.\nPredsednik Evropskog saveta Donald Tusk nove razgovore o izboru čelnih ljudi evropskih institucija najavio je za 30. jun. Ne postoji mogućnost da se tada ne dogovore oko ključnih imena, nekakav kompromis će morati da pronađu, kaže Zečević.\n„Obično se ranije u ovakvim situacijama birala treća ličnost iz neke manje države, da na čelu EK ne bude ni Francuz, ni Nemac. Kada nije bilo kompromisa između Velike Britanije, Francuske i Nemačke oko ličnosti koja bi bila predsednik Komisije, onda su izvlačili nekoga iz Luksemburga, iz neke manje države“, podseća.\nEvropski parlament, glasovi\nParlament diktira izbor\nZečević dodaje da su ranije države-članice Evropske unije imale odlučujuću ulogu u određivanju predsednika Komisije, ali danas to Evropski parlament više ne dozvoljava. Parlament kaže, nećemo izabrati nikog koga predloži Evropski savet, ako ga mi ne podržavamo, zato je neophodan dogovor koalicija, kaže naš sagovornik.\n„Ima još jedna ideja koju je izneo Franc Timermans, koji je bio prvi na listi socijaldemokrata. On je rekao da ne može da bude predsednik Komisije niko ko nije bio prvi na listi. Verovatno misli da bi on mogao da bude to kompromisno rešenje, a on se i pominjao kao mogućnost“, kaže Zečević.\nAko prođe ideja da predsednik Komisije ipak mora da bude neko ko je bio prvi na listi, jedan od kandidata je i lider liberala-centra Margaret Vestager.\nsvađa, izbor, lideri, Evropski parlament


Albanski teroristi se grupišu za napad (video) - Sputnjik Srbija\n04:59 12 Maj 2021\n15:00 15.04.2016 (osveženo 18:09 15.04.2016) Preuzmite kraći link\nPorozna politička situacija u Makedoniji i ekstremne albanske grupe na Kosovu koje se i dalje zalažu za ideju „Velike Albanije“ mogle bi da budu nova varnica u regionu. Najugroženije su srpske enklave na Kosmetu.\nTeroristička vojna organizacija Albanska nacionalna armija (ANA) ponovo je aktivna. Prema pisanju albanske štampe, pripadnici ove formacije, koja je u neku ruku ispostava Oslobodilačke vojske Kosova (OVK), naveliko se u svojim kampovima u blizini Kosovske Mitrovice pripremaju za „zaštitu nacionalnih interesa Albanca, ne samo na Kosovu već svugde gde živi albanski narod“. Kao potvrdu da je mobilizacija pripadnika ANA već u punom jeku, albanski mediji su objavili i video-snimak njihove obuke. Ova teroristička organizacija inače je već bila pominjana kao organizator napada u Kumanovu u Makedoniji prošle godine, a svojevremeno je bila umešana i u incidente na jugu Srbije.\nPorozna politička situacija u Makedoniji i ekstremne albanske grupe na Kosovu koje se i dalje zalažu za ideju „Velike Albanije“ mogle bi da budu nova varnica u regionu. Iako neki misle da su ovo samo retoričke pretnje, kako bi se posejao strah, bezbednosni analitičari smatraju da najave novih akcija ANA ne treba shvatiti kao prazne priče.\nTakvog je mišljenja i Zoran Dragišić, profesor na Fakultetu bezbednosti, koji za Sputnjik kaže da ovo treba uzeti vrlo ozbiljno, jer je sama pretnja toliko ozbiljna da ne bi smela da se — bagateliše. On, doduše, naglašava da ne veruje da su operativne sposobnosti ove grupe velike, ali se slaže da u svemu ima elementa da se na ovakav način poseje strah.\n„Kada je Kosovo u pitanju, tamo je društvena situacija takva da ima dosta onih koji su radikalizovani i fanatizovani, i moguće je da se tamo podigne značajan broj ljudi koji bi mogli da izazovu probleme i da izvrše terorističke napade. Što se tiče Makedonije i Kumanova, niko ne zna do kraja šta se tamo desilo, ali oni mogu da ponove takve situacije i ne treba ih potcenjivati. Situacija u Makedoniji je takva kava jeste, i oni bi tu mogli da je dodatno zakomplikuju nekim terorističkim napadom. Takođe se postavlja i pitanje koliko, šta i na koji način vlada u Prištini može ovo da kontroliše, jer nikakve institucije tamo praktično ne funkcionišu, i situacija je haotična“, kaže on.\n„Bojim se da oni na Kosovu i Metohiji mogu da izazovu ogromne probleme i strahujem za srpsko stanovništvo u enklavama, jer mislim da bi severni deo Kosova bio preveliki zalogaj za njih, jer ne bi krenuli na onaj deo gde su kompaktne srpske sredine. Ali bi zato kad su u pitanju srpske enklave ovakve grupacije mogle da naprave ozbiljne probleme“, pribojava se naš sagovornik.\nKosovski analitičari, s kojima je Sputnjik razgovarao, nisu bili voljni da razgovaraju na ovu temu jer, kako tvrde, nemoguće je da „na Kosovu ima terorističkih kampova, zbog prisustva međunarodnih vojnih trupa“. Međutim, njihovo obrazloženje ne pije vodu zbog dve stvari. Prva je da je i sama ANA naglasila da je NATO njihov partner (znamo da trupe Kfora obučavaju bivše OVK teroriste, sada koncentrisane u nesuđenu vojsku Kosova, Bezbednosne snage Kosova). Drugo, s obzirom na veličinu teritorije Kosova, teško je poverovati da vlast u Prištini, ali i međunarodne obaveštajne službe o ovako nečemu ne znaju — ništa.\nalbanska nacionalna armija, napad, terorizam, Makedonija, Kosovo i Metohija, Srbija


Naslovna » Izlasci » Dani Beograda 2016 od 15. do 30. aprila\nNeko drugi 9. februar 2016. Izlasci Postavite komentar\nOve godine Beograd slavi 1.138 godina otkako je naš grad prvi put u zvaničnom dokumentu pomenut slovenskim imenom Beograd i 149. godina od kada je knez Mihailo Obrenović dobio ključeve grada, čime je okončana 346 godina duga otomanska okupacija prestonice Srbije.\nOdbor za organizaciju proslave Dana Beograda usvojio je Program proslave Dana Beograda, kao i trajni zvanični znak ove manifestacije. Pripremljen je bogat kulturni program kojim se ne obeležavaju samo značajni datumi naše istorije već i predstavlja kultura, tradicija i istorija prestonice.\nPrva manifestacija, Dečje beogradsko proleće, biće održana u subotu, 15. aprila, a zatim će sutradan u Knez Mihailovoj biti organizovano 18 koncerata.\nManifestacija „Beograd u kadru“ biće održana na tri lokacije, i to u Knez Mihailovoj ulici, na Savskoj promenadi i na Cvetnom trgu od 16. do 18. aprila, a 17. aprila biće organizovan književni matine na kome će beogradski glumci čitati stihove o Beogradu.\nGrađani će 18. aprila moći da obiđu gradske institucije u okviru manifestacije „Otvorena vrata institucija grada„, a istog dana Muzej Jugoslovenske kinoteke organizovaće reviju filmova o Beogradu.\nIzložbe, koncerti, nagrade…\nU Skupštini grada od 16. do 20. aprila biće održana izložba vrednih eksponata iz beogradskih muzeja koje građani nisu u prilici da vide. Na Savskoj promenadi posetioci će moći da pogledaju izložbu „Iz istorije plovidbe“ Muzeja nauke i tehnike, uživaju u koncertu evergrin muzike sa Vojkanom Borisavljevićem, Nadom Pavlović, Beti Đorđević i Žarkom Dančuom, kao i u koncertu Vlade Maričića i Tanje Jovičević.\nBeograđani će u četvrtak, 21. aprila, moći da prisustvuju koncertu Divne Ljubojević u Sava centru, kao i obeležavanju Međunarodnog dana džeza u subotu, 30. aprila, u okviru kojeg će biti održani koncerti Big benda RTS-a sa specijalnim gostom Dušanom Gojkovićem i koncert Lie Pale u Domu omladine.\nSvečana dodela godišnjih nagrada Grada Beograda biće organizovana 19. aprila u Skupštini grada.\nSpot za ovogodišnju manifestaciju pogledajte OVDE.\nGlavna gradska manifestacija Dani Beograda dobila je i zvanični znak, koji će od ove godine biti njeno trajno obeležje.\nZnak predstavlja stilizovane ključeve grada i rad je studenata Fakulteta primenjenih umetnosti Aleksandra Sevaljevića i Stefane Maksimović u okviru predmeta Grafički dizajn, koji vodi redovni profesor Zoran Blazina. (Beoinfo)\nDani Beograda 2016 – program\nTagovibeogradska tvrđava dani beograda deca dečje beogradsko proleće dom omladine beograda izlasci izložbe kinoteka knez mihailova koncerti muzika\nPrethodni Spomenik Dimitriju Tucoviću kod Narodne banke\nSledeći Izložba “Kad su ženskinje postale građanke”


Pripremni tim na javnoj konsultaciji sa pravnicima - PRIPREMNI TIM ZA OSNIVANJE KOMISIJE ZA ISTINU I POMIRENJE - Predsednik Republike Kosova - Hashim Thaçi\nPripremni tim na javnoj konsultaciji sa pravnicima\nPriština, 19. april 2019. godine – Pripremni tim za osnivanje Komisije za istinu i pomirenje na narednom sastanku održao je javnu konsultaciju sa pravnicima, sudijama, tužiocima, advokatima i ostalim javnim službenicima.\nPanel javne konsultacije bio je sastavljen od Besima Kajtazija, Nore Ahmetaj i Arbena Loshija, svo troje su članovi Pripremnog tima za osnivanje Komisije za istinu i pomirenje.\nNa samom početku objasnili su osnovne koncepte tranzicione pravde, zatim su upoznali učesnike sa iskustvima drugih, a takođe su govorili i o inicijativi predsednika za osnivanje Komisije za istinu i pomirenje i zašto nam je takva komisija potrebna.\nAnalizirajući svrhu inicijative, bilo je produktivnih mišljenja da bi trebalo da postoje instituti za pomirenje, za istinu, za istoriju, koji bi redovno istraživali i izlazili sa konstantnim rezultatima.\nPomirenje može doći samo nakon pravičnog, nepristrasnog i brzog suđenja, rečeno je tokom diskusije.\nZa pravnike, osnivanje komisije je razložno i potrebno jer zločini koji su izvršeni svakako treba da dobiju i zasluženu kaznu, jer to oslobađa žrtvu i otvara put novim procesima kao što su pomirenje i napredak.


Lončar: Nove mere za sprečavanje kontakata, a ne policijski čas | Blok vesti\nNa konferenciji za novinare povodom Evropske donacije zaštitne opreme i sanitetskih vozila, Lončar je rekao da je na sednici Kriznog štaba izvršen presek stanja epidemije i utvrđen predlog novih mera, ali nije mogao da ih saopšti, jer se čeka "da ih lekari iz Kriznog štaba stave na papir" i da se konsultuju sa pravnicima, da bi se videlo da li su mere u skladu sa zakonom.\nOn je rekao da policijski čas nije "čarobno rešenje" i naglasio da je neophodno da građani shvate da je potrebno njegovo uvođenje, ako pre toga ne shvate da je potreban prekid kontakata.\n"Nalazimo se u fazi da je virus ušao u porodicu, i to je veći rizik od onoga koji smo imali u prethodnom periodu. I ovo može da se spreči samo prekidom kontakata. Ne postoji drugi način", rekao je on.\nGovoreći o vakcinama za sezonski grip, Lončar je rekao da ih ima dovoljno i najavio je nabavku 200.000 doza u "narednih nekoliko dana".\nPrevious articleProglašena trodnevna žalost zbog smrti patrijarha\nNext articleUNS: Junajted grupa čeka odobrenje Komisije za zaštitu konkurencije za kupovinu lista Danas


Posle "kovid pauze" nastavljeno rušenje nelegalnog objekta na Pančićevom vrhu\nInvestitorka bespravno izgrađenog objekta na Pančićevom vrhu Snežana Mitković nastavila je radove na uklanjanju tog objekta, saopštilo je Ministarstvo građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture.\nObjekat još nije srušen u potpunosti, uklonjeni su krov, instalacije, oprema i stolarija sa prvog sprata, a radovi su nastavljeni nakon što je prethodno u avgustu investitorka obavestila inspekciju da zbog zdravstvene situacije sa kovidom-19 i kućne samoizolacije nisu bili u situaciji da nastave izvršenje rešenja republičkog građevinskog inspektora.\nZa bespravnu gradnju, nastavak bespravne gradnje i falsifikovanje prijave za legalizaciju objekta protiv investitorke Snežane Mitković inspekcija Ministarstva građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture podnela je više krivičnih prijava.\nKrivične prjave su podnete i protiv predsednika opštine Brus, sa optužbom da je naredio NN licu da falsifikuje službenu ispravu, kao i protiv direktora JP Skijališta zato što je dozvolio priključenje objekta koji je izgrađen bez građevinske dozvole na elektroenergetsku mrežu i tehničku vodu Skijališta Srbije.\nTurska “OTKAČILA” Unesko: Bez brige oko Aja Sofije


POSLUŠAJTE RAZGOVOR: Dodik prekinuo pres konferenciju da bi se javio Čoviću (VIDEO) – Banjaluka24\nPOSLUŠAJTE RAZGOVOR: Dodik prekinuo pres konferenciju da bi se javio Čoviću (VIDEO)\nTokom konferencije za medije, Dodiku je zazvonio telefon, a s druge strane bio je Dragan Čović. Dodik se javio na telefon kako bi čuo kako je prošao sastanak o izmjenama Izbornog zakona u Neumu.\nSve ovo se desilo tokom konferencije za novinare nakon sjednice Gradskog odbora Banjaluka SNSD-a na kojoj je birano novo rukovodstvo. Nakon što se obratio novi/stari predsjednik GrO Vlado Đajić, počelo je obraćanje Milorada Dodika.\nOn je prvi poziv odbio, ali mu je ubrzo ponovo zazvonio telefon i on se javio. Kako je sve izgledalo, pogledajte u video prilog:\nKoliko moraš biti bez kičme i vlastitog stava da se ponašaš kao Ujedinjena Srpska?\nĐAJIĆ NIJE PROPUSTIO PRILIKU: Sa Izborne konferencije SNSD prozvao Stanivukovića


/Evidencija točenja goriva\nBUSLOGIC FUEL SISTEM- EVIDENCIJA TOČENJA GORIVA\nDigital Logic, svojim postojećim ali i novim klijentima, predstavlja nov proizvod, koji se može integrisati uz postojeće softverske module ili koristiti zasebno. U pitanju je Digital Logic terminal za interne benzinske stanice koji predstavlja još jedan u nizu proizvoda koji se može prepoznati po kvalitetnoj hardverskoj izradi, kompletnom pratećem softverskom rešenju i savremenom dizajnu. Proizvod je namenjem korisnicima koji u svom posedu imaju interne benzinske stanice i koji žele da svoje poslovanje unaprede savremenim sistemom evidentiranja i kontrole utroška goriva. Softversko rešenje se bazira na beskontaktnim Mifare karticama, čime se omogućava kontrola pristupa, kao i preciznost prikupljanja svih potrebnih podataka. Povezivanje identifikacionih kartica sa osobljem i voznim parkom vrši se kroz prateće softversko rešenje sa ograničenim pristupom, zasnovano na web okruženju, sa stalnim monitoringom i obezbeđenim održavanjem i izradom odgovarajućih rezervnih kopija.\nSistem je razvijen na način da navodi korisnika na sledeću operaciju koju je potrebno izvršiti prilikom rukovanja terminalom, što umnogome olakšava korišćenje radnog okruženja. Takođe, sistem dozvoljava bazična podešavanja, tako da korisnik može prilagoditi sistem svojim potrebama. Uz pomoć integrisanog termalnog štampača i omogućene štampe na širokoj traci, može se ostaviti i jasan pisani trag o svakom podatku. Opcije štampe i izgled isečaka su potpuno prilagodljivi željama korsnika. Razne vrste pregleda, izveštaja, eksploatacijskih kartica, izmene i, u slučaju potrebe, ručni unos podataka, obaveštenja preko mail servisa, omogućeni su kroz web orjentisano radno okruženje, gde se administracija posebno definiše određenim korisnicima. Sistem omogućava izvoz prikupljenih podataka u određene formate, radi uvoza istih u razne knjigovodstvene softvere.\nAluminijumska numerička tastatura\nMonohromatski OLED displej od 2.7 inča\nTermalni štampač za termalnu traku širine 57mm\nGPRS komunikacija sa serverom\nRad na napajanju od 24v\nJednostavno i brzo postavljanje, zamena potrošnog materijala, jednostavan i razumljiv način upotrebe.\nKartice su razvrstane u tri različite grupe korisnika:\nTočioci (grupa identifikacionih kartica koja prva pristupa terminalu, vrši unos početnog stanja, utakanja i završnog stanja)\nVozači (grupa identifikacionih kartica koja pristupa terminalu nakon točioca, a pre izvršenja daljih radnji, radi evidentiranja utakanja na tačno određeno lice)\nVozila (grupa identifikacionih kartica koje pristupa terminalu nakon točioca i vozača, a pre izvršenja daljih radnji, radi evidentiranja utakanja na tačno određeno vozilo)


Otvoren poziv za učešće na Međunarodnom sajmu savremene umetnosti Pararatissima Skoplje – Plezir\nUmetnostMarch 3, 2016\nOtvoren poziv za učešće na Međunarodnom sajmu savremene umetnosti Pararatissima Skoplje\nMeđunarodni sajam savremene umetnosti s objavljuje javni poziv za učešće na njegovom trećem izdanju, koje će biti održano od 10-12 juna u Omladinskom kulturnom centru u Skoplju (Mladinski Kulturen Centar, Skopje).\nKonkurs je otvoren od 15 januara – 30 aprila.\nAko si vizuelni umetnik, arhitekta, fotograf, dizajner, modni dizajner, režiser ili želiš predstaviti performans, multimedijalniprojekat ili bilo koji drugi umenički ili kreativni format, Partissima Skoplje te poziva da prikažeš i podeliš svoj rad sa širom publikom.\nPoziv je otvoren za akademske umetnike, eminentne autore i radnike u kreativnoj industriji i podstiče sve zainteresovane da eksperimentišu i pomeraju konvencionalne granice u izrazu umetničkog dela.\nParatissima Skoplje je otvoren za svaku vrstu kreativnosti i za sve one koji žele da podele svoju umetničku viziju.\nZa više informacija posetite sledeće adrese:\nTAGS: konkursmakedonijaMeđunarodni sajam savremene umetnostiOmladinski kulturni centar SkopljeParatissima SkopljePlezirPlezir magazin


Međutim, Katarina je priznala ona ne krivi njih, već sebe, jer nije pazila na svoje stvari.\n- Na aerodromu su mi ukrali kesu sa parfemima i sa kozmetikom, koja je bila tik uz mene. Ali tu sam ja kriva, jer sam nepažljiva, nisu lopovi krivi - rekla je pevačica za medije.\nMeđutim, ovo nije prvi slučaj da joj se dešava tako nešto. Njoj su pre ove nemile situacije lopovi bili u stanu, ali joj ništa nisu ukrali.\n- Ništa nisu ukrali, jednostavno su obili, videli da nema keša, smorili se i otišli kući. Ali mene je bilo blam što nisam ostavila bar 50 evra, pričaće po gradu "Kaća nema ništa" - rekla je Živkovićeva u emisiji "Premijera".\nKatarina Živković priznala da je ZAPROŠENA ali da NEĆE DA SE UDA, evo šta je razlog (VIDEO)\nKATARINA ŽIVKOVIĆ ZAVRŠILA NA INFUZIJI Oglasila se: "I dalje sam živa"\nDOŽIVELA ŠOK Katarina Živković posle PLJAČKE preduzela drastične mere


Terminal (THE TERMINAL) - Film - mojtv.net\nMnogo toga može se dogoditi tokom leta prekookeanskim avionom, ali niko ne bi pomislio da je za to vreme moguće ostati bez države pa, zbog toga, i valjanog pasoša, kao što se dogodilo Tomu Hanksu u odličnom "Terminalu".\nViktor Navorski (Tom Hanks), stanovnik istočne Evrope, dolazi u New York u najnezgodnijem trenutku. Naime, nekoliko trenutaka pre nego je njegov avion trebao da poleti u njegovoj je državi izbio je rat koji je razbio njeno jedinstvo pa američke vlasti ne mogu prihvatiti Viktorov pasoš kao valjan. On se iznenada nađe u nestvarnoj situaciji: nije mu dozvoljen ulazak u Ameriku, a nemoguće ga je deportirtovati.\nNavorski mora da ostane na aerodromu dok se njegov status ne sredi, međutim, do toga neće doći tako brzo pa on u jednoj od aerodromskih čekaonica uređuje svoj novi dom.


O čemu se govorilo na konsultacijama u parlamentu - Izazov\nRadio-televizija Srbije 16. aprila 2019. 13:56\nPredsednica Narodne skupštine Srbije Maja Gojković poručila je da je parlament mesto za dijalog, a ne ulica, kao i da na ulici ne može o bilo čemu da se raspravlja.\nGojković je prenela medijima, nakon konsultacije sa predstavnicima poslaničkih grupa, da je zaključeno da su nužne izmene i dopune Poslovnika kako bi omogućili bolji rad parlamenta u vremenu do redovnih izbora.\n"Veoma sam zadovoljna današnjim sastankom i razgovorom koji je pokazao da je parlament mesto u kojem se odigrava politički dijalog između legalnih i legitimno izabranih predstavnika građana, da to nije ulica i da o svemu može da se razgovara na ovom mestu, koje je i predviđeno za dijalog i razmenu mišljenja", istakla je Gojković.\nObjasnila je da je održala sednicu Kolegijuma Narodne skupštine, koju je zakazala i najavila još prošle nedelje, a da je tema bila rasprava u otvorenom dijalogu kako unaprediti rad parlamenta i na koji način da poslanici bolje zastupaju interese građana koji su glasali za njih.\nNa pitanje da li ima prostora za dalji dijalog, Gojković je rekla da je bilo diskusije na tu temu najviše od strane radikala i liberala, da je najveća prepreka da se unapredi rad potreba da se izmene i dopune procedure poslovničke o radu skupštine.\nKako je rekla, poslanici koji podržavaju rad vlade su rekli da će učestvovati u tome, kako bi doneli izmene i dopune doneli u najvećem mogućem konsenzusu i to mnogo većem nego kada je poslovnik donet.\n"Kakve god izmene da uaglasimo treba da bude u usvojene u najvećem mogućem konsenzusu", poručila je Gojković.\nKazala je da su otvorena vrata za sve poslanike parlamenta i sve šefove poslaničkih grupa i da će ona nastaviti da ih poziva na sve kolegijume i sednice kada su važne teme na dnevnom redu parlamenta.\n"Ovde se vodi dijalog i razgovara i zatupaju građani. Ulica nije mesto na kome može bilo šta da se raspravlja. Mi smo ovde legalno i legitimo izbrani velikom većinom i nastavićemo da poštujemo zakone ove države", naglasila je Gojković.\nDodala je da su učestvovale dve opozicione partije, odnosno poslaničke grupe – SRS Vojislava Šešelja, i poslanička grupa Liberalno demokratske partije Čedomira Jovanovića.\nPosebno se zahvalila Miladinu Ševrliću što je prisustvovao Kolegijumu, podsećajući da je on poslanik koji je izbačen iz poslaničke grupe "Dveri" samo zato što je, kako kaže, imao različito mišljenje u odnosu na Boška Obradovića i što je želeo da učestvuje u plenumskim raspravama Skupštine.\n"Zaključak sastanka je da je potrebno da svi zajedno razmislimo o izmenama i dopunama važećih pravila i procedure po kojoj radi Skupština. Poslanici iz partija koje delimično bojkotuju rad parlamenta su 2009. godine doneli ta pravila. Saznala sam da je doneto u julu u vremenu kada se održavaju vanredne sednice sa izuzetno važnim temama bez prava da se suštinski raspravlja o Poslovniku", objasnila je Gojković.\nNajavila je da će SRS i LDP iznete predloge dostaviti i u pismenoj formi.\nKaže da su predstavnici opozicionih poslaničkih grupa zatražili više vremena za raspravu o njihovim amadnamnima, ali svi su se osvrnuli na "ove predloge dopuna dnevnog reda koji su više izgubili svaki smisao".\nNavela je da su se svi složili da je važno da svi poslanici učestvuju na predstojećim sednicama parlamenta za koje je najavljen zakoni o švajcarcima, za koji se očekuje da tokom dana bude i predmet u skupštini.\nTakođe, u maju će u proceduru ući i "Tijanin zakon" kojim se uvodi doživotna kazna zatvora za ubice i silovatelje dece, maloletnih osoba i trudnica.\nPredlog za ukidanje plata za nedolazak na posao\nŠef poslaničke grupe Jedinstvene Srbije Dragan Marković Palma posle sastanka rekao je novinarima u Skupštini da je ovo bio uobičajeni sastanak po Poslovniku, koji je predviđen kada dođe do nekog problema u radu parlamenta.\n"Opozicija nije došla, uputili su zahteve bez adrese i onog koji treba da ih prime. Unapred su rekli da neće razgovarati sa predsednikom i predsednicom Parlamenta, a gde hoćete da razgovarate – na ulici", istakao je Marković.\nNaveo je da je govorio da je potrebno doneti odluku da oni koji su na stalnom radu u parlamentu, a ne dolaze na posao, ne treba da primaju plate.\n"Da li može radnik da ne ide na posao u neku fabriku, a da prima platu, da li može lekar da ne ide u bolnicu, a da primi platu. Ne može. To je mera koja će doneti i novac, a koji bi trebalo da se preusmeri za porodice sa troje i više dece", rekao je Marković.\nNaveo je da je danas vođena konstruktivna rasprava, da se govorilo u vezi sa poslovnikom, koji je donet u julu 2009. godine.\n"Oni kojima je odgovarao sada govore da se zloupotrebljava, a nisu došli da razgovaramo o izmenama i dopunama", rekao je i dodao da zahtevi opozicije sa kojima su nastupili, formalno-pravno ne postoje, samo su deklarativno izneti i obesmišljavaju suštinu, ukoliko suština postoji.\n"Uvek sam imao razumevanje za proteste i nezadovoljstvo, samo nisam nikada imao razumevanja za nasilje, bilo verbalno ili fizičko", rekao je Jovanović i dodao da je jasno da deo opozicionih stranaka bojkotuje rad Skupštine, ali da je mesto za razgovor o njihovim zahtevima jedino parlament.\nSmatra da je parlament na njihove zahteve odgoovorio adekvatno i istakao da "nikakve komisije Vučićeve, Obradovićeve… neće uređivati život u Srbiji", već će to raditi zakoni i institucije, bez obzira da li se radi o političkom životu ili medijima.\n"Svi izborni zakoni su doneti u Skupštini na predlog onih koji danas protestuju. Nemam protiv da se izvrše izmene, postoji Venecijanska komisija…, ali da sa jedne strane potpišite birački spisak u Lučanima, a tražite izmene zakona, to neću tolerisati", rekao je Jovanović.\nDačić i nemački poslanik: Razvijena saradnja dve zemlje u svim…


Sirija: 60 militanata iz BiH bori se na strani terorista – mojKontakt portal – Radio Televizija Kontakt\nSirija: 60 militanata iz BiH bori se na strani terorista\nOva institucija proučava potencijalne terorističke prijetnje, a djeluje pri norveškom Ministarstvu odbrane.\nDirektor odjeljenja koji analizira trendove u terorizmu pri FFI-ju Tomas Hedžhamer u nekoliko posljednjih istupa u javnosti upozorio je da su ti borci potencijalna prijetnja za sigurnost Evrope.\n“Kada se vrate u svoje zemlje, zasigurno će se neki od njih angažovati u mogućim terorističkim djelovanjima. To je skoro neizbježna pojava, mada se ne mora desiti da se upuste u terorizam”, rekao je Hedžhamer.\nIzmeđu ostalog, on navodi da se između 200 i 400 militanana iz Velike Britanije, NJemačke i Francuske bori na strani islamskih militanata u Siriji.\n“Najveći broj militanata, računajući po milionu stanovnika, međutim, dolazi iz BiH. Ta zemlja od nekih 3,5 miliona stanovnika ima u Siriji angažovano oko 60 ljudi”, dodao je Hedžhamer.\n“Dnevni avaz” ukazuje na činjenicu da sve više djevojaka napušta BiH i sa svojim šerijatski vjenčanim muževima odlaze na sirijska ratišta.\nPozivajući se na policijske izvore, ovaj list navodi da su se djevojke, koje su trenutno u ratnoj zoni, međusobno poznavale, a dugo vremena provele su van domova zbog studiranja. Zbog toga njihovi roditelji nisu ni sumnjali da ih selefijske vođe vrbuju i navode na odlazak u ratni pakao.\nMirza Ganić, vehabija iz Novog Pazara, koji je takođe u Siriji, putem svog Fejsbuk profila svakodnevno upućuje prijetnje, a smeta mu to što se mediji u BiH sve češće bave odlascima momaka u Siriju, te je poručio da se “ološi sami javljaju”\nTadić se vraća u politiku i pravi vladu sa Vučićem?\nSrbi i Vlada Srbije postali bitan faktor na Kosovu


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Svijet :: Miting i kontramiting u hongkonškoj luci\nBEZ VEĆIH NEMIRA 17. 08. 2019. 20:49 >> 20:49 0\nBEZ VEĆIH NEMIRA\nMiting i kontramiting u hongkonškoj luci\nProdemokratski demonstranti su danas protestovali na jednoj strani hongkonške luke zahtijevajući da vlada ispuni njihove zahtjeve, dok je s druge strane s provladinog skupa upućen poziv na okončanje često nasilnih protesta.\nSuprotstavljeni protesti naglašavaju političke podijele u Hong Kongu, autonomnoj kineskoj teritoriji koju već 10 nedjelja potresaju protesti bez naznaka popuštanja.\nOpozicija traži ostavku predsjednice hongkonške vlade Keri Lam, demokratske izbore i nezavisnu istragu o policijskoj upotrebi sile.\nDo kratkotrajnih tenzija je došlo nakon marša, kada je policija u opremi za razbijanje demonstracija pojurila grupu demonstranata za koje je rečeno da su se ilegalno okupili ispred policijske stanice i gađali je jajima.\nSkupovi podrške prodemokratskom pokretu u Hongkongu su održani u Australiji i na Tajvanu. U Australiji su održani i skupovi podrške Kini.


Novi Beograd - Dnevni list Danas\nPočetna » Novi Beograd » Page 5\nPoginuo radnik nakon pada sa krova Istorijskog arhiva\nNa Novom Beogradu kod Istorijskog arhiva Beograd, nešto posle devet časova poginuo je muškarac star 31 godinu.\nPiše: RTS 5. 12. 2018.\nDve besplatne ture za vikend u okviru Bajskulture\nPovodom 70 godina od zvaničnog početka izgradnje Novog Beograda, Muzej Jugoslavije, u okviru programa Bajskultura, organizuje različite biciklističke ture po Novom Beogradu.\nIstorija Novog Beograda kroz vožnju biciklom\nPovodom 70 godina od zvaničnog početka izgradnje Novog Beograda, Muzej Jugoslavije u okviru programa Bajskultura organizuje različite biciklističke ture po Novom Beogradu.\nKolor raning u nedelju u Beogradu\nJedna od najpopularnijih i najuzbudljivijih tematskih trka u svetu, čija je osnovna karakteristika posipanje učesnika bojama organskog porekla održaće se četvrtu godinu zaredom u nedelju 23. septembra na Novom Beogradu.\nPožar u nehigijenskom naselju na Bežanijskoj kosi\nU nehigijenskom naselju na Bežanijskoj kosi jutros, nešto nakon 9 časova, izbio je požar. Intervencija vatrogasaca i dalje traje.\nPiše: J. Tomić 8. 8. 2018.\nSkriveno nehigijensko naselje iza novobeogradskih blokova (VIDEO)\nSkriveno nehigijensko naselje iza novobeogradskih blokova. Iako postoji tabla ‘zabranjeno bacanje smeća’, niko je ne poštuje.\nPiše: Marija Janković 21. 5. 2018.\nIzgradnja Novog Beograda počela pre tačno 80 godina\nJugoslovenska dnevna štampa na današnji dan pre tačno 80 godina donosi izveštaje sa svečanog otpočinjanja radova na izgradnji Novog Beograda.\nPiše: B. Cvejić 21. 5. 2018.\nŠapić: Novom gradonačelniku su kod mene otvorena vrata\nOčekujem, pre svega, jednu pristojnost i vaspitanje svih odborničkih grupa i poštovanje svake različitosti mišljenja.\nPiše: Marija Stojanović 19. 5. 2018.\nIzraelci počinju gradnju kondominijuma\nBeograd će uskoro dobiti još jedan kondominijum, koji je prošle nedelje sa izgradnjom započela izraelska kompanija Shikun & Binui Group, koja već gradi slične projekte u gradu – Central Garden i Voždove kapije.\nPiše: M. D. 14. 5. 2018.\nUpucan ispred suda na Novom Beogradu\nU pucnjavi kod Prvog osnovnog suda, u Ulici aleksinačkih rudara na Novom Beogradu, upucan je nepoznati muškarac, javlja televizija N1.\nProdato zemljište na uglu Vojvođanske i Gandijeve ulice\nZemljište na uglu Vojvođanske i Gandijeve ulice u Novom Beogradu prodato je za blizu 328 miliona dinara na licitaciji koja je održana u Direkciji za građevinsko zemljište i izgradnju Beograda.\nPiše: B. I. 13. 4. 2018.\nPredmet zbog kog su uhapšeni službenici opštine Novi Beograd je, što se tiče opštine, besprekorno zaveden.\nPiše: K. Živanović 13. 3. 2018.\nŠutanovac: Bez divlje gradnje na nasipu\nPredsednik Demokratske stranke (DS) i kandidat za gradonačelnika Beograda Dragan Šutanovac izjavio je danas da će koalicija „Da oslobodimo Beograd – DS, SDS, NOVA, ZEP Zeleni“ očistiti Savski nasip od divlje gradnje i vratiti ga prvobitnoj nameni.\nNapad na aktiviste SNS na Novom Beogradu\nGradski odbor Beograd Srpske napredne stranke saopštio je večeras da se tokom dana dogodio napad na aktiviste SNS na Novom Beogradu.\nAsocijacija za podršku nauke, kulture i umetnosti „Noumena“ iz Mladenovca nedavno je završila sa realizacijom projekta „Presvlačenje“.


Sednica Skupštine Srbije o Kosovu zakazana za sredu\nSednica Skupštine Srbije posvećana Kosovu biće održana u sredu 26. decembra i na njoj se očekuje usvajanje nove rezolucije. A sadržaj još jedne parlamentarne rezolucije je tema oko koje se ovih dana vodi polemika među strankama unutar vladajuće koalicije, ali i u opoziciji.\nPartije premijera Vojislav Koštunice i ministra Velimira Ilića insistiraju na stavu da će Srbija potpisati sa EU Sporazum o stabilizaciji i pridruživanju samo pod uslovom da Unija garantuje teritorijalnu celovitost Srbije i da ne šalje misiju na Kosovo. Na pitanje novinara da li Demokratska stranka Srbije odustaje od evropskih integracija, portparol te partije Branislav Ristivojević izjavio je da u skupštinskoj deklaraciji treba da bude ugrađen stav da će Srbija ući u Evropsku uniju samo kao celovita država.\nS druge strane, šefica poslaničke grupe DS Nada Kolundžija ocenila je da skupštinska rezolucija o Kosovu treba da sadrži samo okvir za državne institucije u nastavku traganja za kompromisnim rešenjim. Mislimo da je moguće naći rešenje kojim neće biti ugrožena evropska perspektiva Srbije, a istovremeno Srbija će svim kapacitetom braniti svoj teritorijalni integritet.\nPredsednik G17 plus Mlađan Dinkić ponovo je upozorio da bi odlaganje potpisivanja Sporazuma o stabilizaciji i priduživanju Evropskoj uniji bilo protiv interesa građana Srbije.\nDirektor Centra za evropske integracije Jovan Teokarević sumnja da u Demokratskoj stranci Srbije ne znaju da se Sporazum o stabilizaciji i pridruživanju ne može menjati između parafiranja i potpisivanja. Demokratska stranka Srbije, smatra Teokarević, uslovljavanjem potpisivanja tog Sporazuma nagoveštava mogućnost da na predsedničkim izborima podrži kandidata radikala Tomislava Nikolića i kasnije napravi novu koaliciju sa Srpskom radikalnom strankom.


Evropska komisija odbacila kritiku "Epla"\nEvropska komisija odbacila kritiku „Epla“\nM. D. 1. septembra 2016. 13:57\nEvropska komisija je danas odbacila kritike američke kompanije „Epl“ da rešenje Brisela ta taj tehnološki gigant plati 13 milijardi evra zaostalih poreza Irskoj predstavlja političku odluku, ukazaviš da je taj iznos izračunat na osnovu činjenica i podataka samog „Epla“.\nIzvršni direktor „Epla“ Tim Kuk je u intervjuu listu „Ajriš Indipendent“ danas izjavio da je odluka Evropske unije da njegova kompanija plati zaostali porez Irskoj „potpuna politička budalaština“, delimično motivisana predrasudama protiv Amerike, preneo je Rojters.\nKomesarka EU za konkurenciju Margret Vestager je na konferenciji za štampu u Briselu danas, na pitanje da li prihvata te tvrdnje „Epla“, odgovorila: „Ne prihvatam. To je bila odluka utemeljena na činjenicama o tom slučaju.“\nVestager je istakla da je iznos zaostalog poreza koji „Epl“ treba da isplati Irskoj izračunat na osnovu podataka koje je obezbedila sama kompanija, kao i činjenica iznesenim tokom rasprava u američkom Senatu po pitanju poreza koji plaća „Epl“.\nNajnoviji izveštaj EK: Bande iz BiH pljačkaju kuće i trguju belim…\nEpl pod istragom u Francuskoj zbog usporavanja ajfona\nOvo su najprodavaniji Appleovi uređaji prošle godine\nApple se izvinio za usporene uređaje, ovako žele da se iskupe\nEvropska komesarka je najavila da će se ovog meseca u Vašingtonu sastati sa američkim ministrom finansija DŽekom Luom, kako bi dodatno razgovarali o pitanju poreza za „Epl“.\nAntikorupcijsko regulatorno telo EU naložilo je juče Eplu, posle dvogodišnje poreske istrage, da Irskoj plati 13 milijardi evra zaostalog poreza, pošto je utvrđeno da je posebna šema za preusmeravanje profita preko Irske predstavljala nezakonitu državnu pomoć.\nPredmet istrage je bio neobičan sporazum koji je Epl postigao sa irskim poreskim vlastima da kompanija plati porez po izvanredno niskoj stopi od 0,005 odsto u 2014. godini.\nEvropska komisija je to nazvala „ilegalnom državnom pomoći“, irske poreske vlasti kažu da su „naplatile pun iznos dospelog poreza“, a Epl tvrdi da je isti aranžman na raspolaganju svakoj kompaniji sa sedištem u Irskoj, samo ako ga zatraži.


Misija MMF stiže u Srbiju 22. juna sa DVA VAŽNA ZADATKA | SC Radar\nMisija MMF stiže u Srbiju 22. juna sa DVA VAŽNA ZADATKA ■EkonomijaJun 19, 20170 comments Misija MMF, predvođena Džejmsom Roufom, posetiće Srbiju od 22. juna do 4. jula, najavio je Sebastian Sosa, stalni predstavnik Međunarodnog monetarnog fonda u Srbiji.\n– Prvo, da sprovede pregled srpske ekonomije u skladu sa članom IV Ugovora o osnivanju MMF-a. Ovaj pregled je centralni element mandata MMF-a u vezi sa svim njegovim zemljama članicama i sveobuhvatno i dugoročnije posmatra makroekonomska kretanja i perspektivu, kao i ekonomske politike organa vlasti – kaže Sosa.\n– Drugi zadatak misije će biti da izvrši 7. reviziju programa koji Srbija sprovodi iz podršku MMF-a. Kao i tokom prethodnih revizija, misija će razmotriti prethodne rezultate i realizaciju programa, kao i pokušati da postigne sporazum u vezi sa politikama u narednom periodu. Uspešan završetak diskusija bi omogućio da Izvršni odbor MMF-a razmotri 7. reviziju krajem avgusta. Revizije programa se trenutno spovode svakih pola godine – istakao je Sebastian Sosa.


marko miladinović Arhive - Admiral Bet SPORT\nOznaka: marko miladinović\nAuthor Marko ĐinđićPosted on 11. septembra 2019. 21:05 11. septembra 2019. 20:30\nMarko Miladinović nastavlja sa odličnim partijama na Čelendžeru u Banjaluci. 529. teniser sveta savladao je sunarodnika Nikolu Milojevića u srpskom derbiju – 6:2, 6:2. Treći nosilac na ovom turniru...\nBanjaluka: Polovičan učinak naših tenisera\nAuthor Marko ĐinđićPosted on 10. septembra 2019. 21:00 10. septembra 2019. 20:28\nČelendžer u komšiluku nije baš dobro startovao za naše tenisere. Danilo Petrović bio je 15. nosilac na Čelendžeru u Banjaluci, ali je poražen posle preokreta od Kaliničenka iz Ukrajine...\nMarko Miladinović osvojio prvu ITF titulu!\nAuthor Srđan OrsićPosted on 26. avgusta 2018. 15:10 26. avgusta 2018. 15:11\nMladi i supertalentovani srpski teniser Marko Miladinović osvojio je danas svoju prvu ITF titulu! Sedamnaestogodišnji Miladinović, trenutno 762 teniser na ATP listi, osvojio je turnir u Novom Sadu, čiji...\nMladi srpski teniser bez prvog ATP turnira\nAuthor Marko KulićPosted on 20. maja 2018. 15:30 20. maja 2018. 15:10\nMarko Miladinović ipak nije uspeo da se kvalifikuje na svoj prvi ATP turnir u karijeri jer je poražen od Španca Bernaba Zapate Miraljesa sa 2:0, po setovima 6:4 i...\nMladi srpski teniser blizu učešća na svom prvom ATP turniru!\nAuthor Marko ĐinđićPosted on 19. maja 2018. 14:20 19. maja 2018. 13:32\nMarko Miladinović, mladi srpski teniser koji ima samo 17 godina, nalazi se na korak od svog prvog učešća na ATP turniru. Marko se plasirao u poslednje kolo kvalifikacija, u...


FAŠISTIČKI PLAN ALBANACA! Istraživanje je pokazalo ono što SVI DOBRO ZNAMO već 40 godina!\nIlustracija, Foto: epa / ARMANDO BABANI\nIstraživanje je sprovedeno 2019. godine, a u njemu je učestvovalo 2.504 građana, od kojih 1.200 iz Albanije i 1.304 sa KiM\nObjavljeno: 07.05.2020. 08:13h\nFondacije otvorenog društva u Albaniji i na KiM sprovele su zajedničko istraživanje o vrednostima, saradnji i ujedinjenju Albanaca sa Kosova i iz Albanije, koje pokazuje da se 75 odsto Albanaca iz Albanije i dve trećine stanovnika KiM zalažu za ujedinjenje i zajedničku državu, prenosi portal Kosovo onlajn.\nIstraživanje je sprovedeno 2019. godine, a u njemu je učestvovalo 2.504 građana, od kojih 1.200 iz Albanije i 1.304 sa KiM.\nVećina ispitanika u Albaniji i na KiM smatra da se međusobni odnosi nisu dovoljno razvili i da bi na tome još trebalo da se radi.\nSamo 18 odsto ispitanika u Albaniji i 20 odsto na KiM smatra da su odnosi na dobrom nivou.\nGeografski gledano, ispitanici iz Prištine i okoline i iz centralne Albanije čine većinu u okviru grupacije koja se protivi nacionalnom ujedinjenju, a svega 23 odsto Albanaca u Albaniji i 17 odsto kosovskih Albanaca veruje da je tako nešto uopšte moguće.\nU delu ispitanika koji veruju u nacionalno ujedinjenje, većina anketiranih sa Kosova veruje da će se to dogoditi za pet godina (39 odsto), dok je u Albaniji većina procenila da će se to moda dogoditi u narednih 10 godina.\nAnketirani su podeljeni oko pitanja da li bi EU integracije umanjile potrebu za ujedinjenjem u jednu dravu.\nDok kosovski Albanci imaju tendenciju da misle da je korupcija veća na Kosovu nego u Albaniji, Albanci u Albaniji uglavnom misle da je kod njih veća korupcija, pokazalo je istraivanje.\nŠto se tiče vladavine prava, i građani Kosova, i oni u Albaniji smatraju da se zakoni bolje sprovode na Kosovu.\nU Albaniji i na Kosovu anketirani su uglavnom saglasni da su Nemačka, Italija, Francuska, SAD, Hrvatska i Turska prijateljske države, ali su podeljeni oko pitanja da li bi EU integracije umanjile potrebu za ujedinjenjem.\nRazmena teritorija - sever Kosova za Preševo, ne ocenjuju kao prihvatljivu opciju ni u Albaniji ni na Kosovu, čak i ako bi to rezultiralo priznanjem i članstvom Kosova u UN ili nacionalnim ujedinjenjem.\nŠto se tiče zvaničnog stava Albanije prema Kosovu, na Kosovu i u Albaniji anketirani su saglasni da je Albanija veliki brat Kosova.\nGrađani Kosova, predominantno srpske nacionalnosti, veruju da Albanija pokušava ekonomski da dominira Kosovom, ali Albanci u Albaniji se s tim ne slažu.\nKosovski Srbi smatraju da se Albanija preterano meša u unutrašnja pitanja Kosova, dok se ispitanici iz Albanije s tim ne slažu.\nNa pitanje da li lično imaju prijatelje među kosovskim Albancima, 36 odsto kosovskih Srba je odgovorilo potvrdno i samo tri odsto kosovskih Albanaca.\nZa brak sa pripadnikom ili pripadnicom druge veroispovesti je 79 odsto ispitanika iz Albanije i samo 13,5 odsto ispitanika sa Kosova.\nRezltati istraživanja pokazuju da i građani Kosova i oni iz Albanije veruju za sebe da su gostoljubiviji, porodični i marljivi.\nKosovski Albanci smatraju da je obrazovanje bolje u Albaniji, ali Albanci veruju da su kosovski Albanci otvoreniji prema svetu.\nOko 37 odsto ispitanih sa obe strane izjavilo je da imaju prijatelje s druge strane granice.\nAnketaKosovo i MetohijaAlbanijaPrištinaUjedinjenje Kosova i Albanije


ŠABAC OSTAJE PREMIJER LIGAŠ - Vaterpolo klub Šabac\nŠABAC OSTAJE PREMIJER LIGAŠ\nNapet dvomeč baraža Regionalne Premijer lige završen je u Šapcu pred punim tribinama vatrene šabačke publike!\nŠabac je izborio još jednu pobedu i sa dve dobijene utakmice potvrdio opstanak u Premijer rangu i u narednoj sezoni.\nPosle tesne pobede u Valjevu, a uprkos nadanju trenera Ličanina da će šabačko nadigravanje proteći sa manje stresa, gledali smo i u subotu još jedan egal meč koji je krio pobednika sve do poslednje četvrtine. Valis se pokazao kao nezgodan rival koji se ne predaje lako i spreman je da kazni svaku protivničku grešku!\nLoše su naši momci otvorili utakmicu, napad je odlično funkcionisa, ali u odbrani je postojao problem da se realizuje dogovor iz svlačionice. U pokušaju da se izvuku iz ovog vrtloga, uspeli su šabački delfini da izbore nerešeno na poluvremenu. U trećoj četvrtini, uz dva puta po dva gola razlike, delovalo je da će se meč prelomiti u našu korist, te publika malo predahnuti od neizvesnosti, međutim, uspevali su Valjevci da sustignu razliku, pa je i četvrti period startovao sa mnogo tenzije.\nSemafor je na minut i po do kraja pokazivao 14:13 za Šabac, ali da ne bi bilo dileme zatresli su Šapčani Valisovu mrežu još dva puta, za sigurnih 16:13, i time potvrdili da su iskustvo i kvalitet ipak na njihovoj strani.\nPoluvreme utakmice obeležio je i svečani defile selekcije Šapca 2010. godište i mlađe, koja je osvojila Kup Srbije.\nTrener: Nemanja Ličanin\nPomoćnik: Emil Nikolić\nFizioterapeut: Nikola Đokić\nSastav i golovi: Filipović, Vogel, Marković 1, Repanović 2, Koptsev 1, Žeželj, Mitrović, Stanić 1, Tubić 1, Šulc 3, Stojanović 4, Tonković, Vukadinović, Ćetković 3.\nPrevPrethodna vestTRIJUMF SVIH DOSADAŠNJIH TRIJUMFA\nSledeća vestPripreme za kadetsku reprezentaciju uzrast 2006. i mlađeSledeći


U Istanbulu niče poslovna zgrada inspirisana turskim pećinama\nEnergetski efikasna poslovna zgrada planirana za Istanbul svakako je u duhu lokacije na kojoj će se nalaziti jer izgledom podseća na turske pećine.\nNeobične stene Kapadokije bile su inspiracija. Ova visokospratna poslovna zgrada dopadljive spoljašnjosti uzdići će se na visinu od 60 metara.\nZgrada forme nalik velikoj steni prekrivena zelenilom ima za cilj da zaposlenima pruži prijatniju radnu atmosferu i svakako je zanimljivije mesto u odnosu na standardne poslovne objekte koje su uglavnom sa stakleniom fasadom. Ideja je da se zgrada svojom formom uklopi u okolinu.\nProjekat za zgradu koja će postati sedište turske proizvodne firme Sanko uradila je arhitektonska firma RMJM iz Milana. Objekat će karakterisati održivi dizajn koji će uključivati postavljanje solarnih panela za stvaranje energije i sistema za prikupljanje kišnice. Fokus će biti na prirodnoj ventilaciji kako bi se umanjila potreba za klima uređajima što će biti obezbeđeno preko zelenila sa unutrašnje i spoljašnje strane objekta.\nUnutar zgrade nalaziće se poslovni prostor – kancelarije sobe za sastanke i sale za konfrencije, ali i dvorana i restoran na nižim spratovima koji će biti raspoređeni oko centralnog atrijuma. Centalna parznina prostiraće se podnožja do krova kako bi omogućila ulazak svetlosti. Atrijum će biti ispunjen zelenilom – u podnožju će biti drvenastih i žbunastih biljaka dok će na svakom spratu biti posađene one nižeg rasta koje se lepo uklapaju „spuštajući se“ niz zidove. Na svakom spratu će se nalaziti različite biljne vrste koje će doprineti boljem vazduhu unutar prostora. Zelenilo sa spoljašnje strane činiće unutrašnjost zgrade hladnijom i omogućiti da se manje koriste klima uređaji. Maksimiziranje dnevne svetlosti i prirodno ventilisanje biće zagarantovani na ovaj način.\nPored ovoga energetskoj efikasnosti će doprineti i solarni paneli. Koji broj panela će bii postavljen još uvek nije precizirano ali će svakako u značajnoj meri doprineti smanjenju korišćenja energije iz mreže. Voda dobijena iz sistema za prikupljanje kišnice i njena ponovna upotrebu kroz recikliranje koristiće se za navodnjavanje zelenila i ispiranje toaleta.\nKula inspirisana geologijom i umetničkim delima Van Goga\nKonzumiranje testenina u velikim količinama i posledice\n2021-06-18T00:31:35+02:0018 јуна, 2021|Ostalo|