Tomislav Momirović, ministar građevinarstva: Transportna povezanost otvara vrata razvoju Tomislav Momirović, ministar građevinarstva: Transportna povezanost otvara vrata razvoju\nUprkos brojnim izazovima s kojima se svet i Srbija suočavaju usled energetske krize i sukoba u Ukrajini, u zemlji se nastavljaju obimni infrastrukturni radovi koji su osnov daljeg ekonomskog napretka u regionalnim i evropskim razmerama.\nStanje saobraćajne infrastrukture predstavlja jedan od ključnih faktora za privlačenje stranih investicija, ali i za povećanje konkretnosti domaće privrede. Otuda je rad Ministarstva građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture uvek u žiži interesovanja javnosti.\nNeposredno pre izlaska ovog izdanja, otpočeo je redovan saobraćaj brzim vozovima na relaciji Beograd Novi Sad. To međutim nije jedini železnički pravac koji je obnovljen. Upravo zato smo razgovor sa ministrom Tomislavom Momirovićem započeli pitanjem o povezivanju Srbije sa evropskim železničkim putevima, značaju ovih saobraćajnica za dalji ekonomski razvoj i ekološkim aspektima intenzivnijeg korišćenja železnice.\n„Sasvim je izvesno da je čitava Evropska Unija prepoznala železnicu kao budućnost prevoza robe. Emisije CO2 po tonskom kilometru su 3,5 puta manje u odnosu na drumski transport robe. O tome jasno govori i podatak da je EU odlučila da finansira sa 600 miliona evra bespovratnih sredstava modernizaciju pruge Beograd – Niš – Tabanovce, čime će biti kompletiran Koridor 10 kroz našu zemlju“, kaže naš sagovornik.\n“Najveća konkurencija nam trenutno dolazi od Koridora 4 preko Bugarske. Modernizacijom Koridora 10 preko naše zemlje bićemo na trasi najkraćeg puta između istoka i zapada. Sve to naravno znači i daleko veći obim prihoda za kompanije koje se bave pružanjem usluga železničkog transporta. Uz to, bilo koja kompanija koja razmatra donošenje investicione odluke vrlo pažljivo računa po kojoj ceni i kojom brzinom svoje proizvode može transportovati do potrošača“.\nPoslednjih godina, dodaje naš sagovornik, većiki značj pridaje se uticaju transporta na životnu sredinu. „Razvijena železnica velikih brzina upravo daje najbolji odgovor na sva ta pitanja“ zaključuje Momirović.\nVlada Republike Srbije je apsolutno opredeljena ka politici „Open Balkan“ koja podrazumeva regionalno povezivanje radi efikasnijeg i bržeg protoka roba i usluga, ali ćemo videti kako će u narednom periodu sukob u Ukrajini uticati na povezivanje čitave Evrope\nBeograd a zatim i Niš doživeće izmeštanje pruge iz centra grada. Imajući u vidu da su gotovo svi evropski gradovi sačuvali svoje železničke stanice u strogom centru grada, šta su vaši argumenti da posegnete za drugačijim rešenjima?\nIzmeštanjem navedenih železničkih stanica, ali i izgradnjom novih, rešiće se brojni problemi, a pre svega tu mislim na izmeštanje teretnog saobraćaja iz užeg centra grada, smanjenje rizika od nastanka saobraćajnih nezgoda sa učešćem železničkih vozila, kao i eliminisanje raznih izvora buke.Pored toga, napominjem da je projektom rekonstrukcije i modernizacije železničke pruge Niš-Dimitrovgrad predviđeno izmeštanje samo teretnog železničkog saobraćaja iz centra grada Niša, dok bi se železnički putnički saobraćaj i dalje realizovao kao do sada. Na taj način, izgradnjom pomenute obilaznice će se postići povećanje propusne moći pruge, što je jako bitno za efikasno funkcionisanje niškog čvora u budućnosti.\nKada je u pitanju glavna železnička stanica u Beogradu, u prethodnom periodu je na osnovu decenijskih analiza železničkog saobraćaja i raznih studija urađen Urbanistički projekat za izgradnju železničke stanice, parkinga i pratećih poslovno-komercijalnih sadržaja u okviru kompleksa železničke stanice „Beograd Centar. Jedna od prednosti ovog izmeštanja je mogućnost efikasnog povezivanja sa ostalim delovima grada, kao i mogućnost da vozovi iz sistema BG:VOZ-a prolaze i u ovoj stanici vrše razmenu putnika između različitih železničkih sistema, što znatno doprinosi poboljšanju multimodalnosti, a samim tim i poboljšanju kvaliteta železničkih usluga za putnike.\nIdeja Otvorenog Balkan u velikoj meri se zasnivana na transportnoj povezanosti zemalja u regionu. Koliko smo u ovom trenutku blizu toj viziji dobre, moderne povezanosti na ovom prostoru?\nSmatram da smo jako blizu ostvarenju ciljeva, ali to svakako ne znači da ne treba da nastavimo dalje sa sprovođenjem svih zadataka u pravcu još veće transportne povezanosti zemalja u regionu. Sve što radimo, radimo zbog prosperiteta naših građana, a to se oslikava i kroz projekat “Open Balkan” koji je sa velikom energijom pokrenuo predsednik Vučić. Zbog budućnosti Srbije pokrenut je projekat “Open Balkan”, kako bi se uklonile prepreke u regioni i da bi naše privrede profitirale i da bi se građanima olakšalo kretanje. Naš strateški interes je integracija, uvezivanje i ekonomski rast celog regiona. Vlada Republike Srbije je apsolutno opredeljena ka politici „Open Balkan“ koja podrazumeva regionalno povezivanje radi efikasnijeg i bržeg protoka roba i usluga, ali ćemo videti kako će u narednom periodu sukob u Ukrajini uticati na povezivanje čitave Evrope.\nIako je vazdušni saobraćaj bio veoma pogođen kovidom 19, krenuli ste u radove na proširenju kapaciteta niškog aerodroma? Kakav je strateški plan ministarstva u razvoju manjih aerodroma?\nU februaru smo potpisali ugovor koji podrazumeva izvođenje radova na dogradnji pristanišne zgrade u okviru kompleksa aerodroma „Konstantin Veliki“ u Nišu. Aerodrom u Nišu biće jedan od najmodernijih aerodroma u Jugoistočnoj Evropi. Dogradnja terminalne zgrade omogućiće kapacitet za 1,5 miliona putnika godišnje i moći će da opsluži 6 vazduhoplova istovremeno. Imaće 5 izlaza (gejtova) i mogućnost korišćenja avio mosta, što sada nije moguće. Obezbedićemo i veći komercijalni prostor i omogućiti značajno bolji konfor putnika.\nUprkos aktuelnoj situaciji u zemlji i svetu, planirani radovi na proširenju aerodromskih kapaciteta nisu zapostavljeni. Pored svih trenutnih investicija i daljeg plana razvoja aerodroma „Nikola Tesla“ Beograd, neophodno je da postoje i regionalni aerodromi koji opslužuju potrebe ostalih regiona u Srbiji, pre svega tu se misli na aerodrom „Konstantin Veliki“ u Nišu i aerodrom „Morava“ u Kraljevu. Ovi aerodromi predstavljaju prozor u svet za ove regione, i ulaganjima ministarstva na čijem sam čelu stvaraju se još bolji uslovi za prihvat ljudi i roba. Nakon završetka važnih infrastrukturnih projekata u drumskom i železničkom saobraćaju, a zahvaljujući ekonomskoj stabilnosti naše zemlje, može se govoriti o strategiji da i u Srbiji, kao i u razvijenim državama, postoji aerodrom u krugu od 50 kilometara od važnih regionalnih centara.\nJedan od velikih projekata kojim rukovodite je „Čista Srbija“. Koliko se na ovom projektu odmaklo i šta su realne mogućnosti u ostvarivanju ciljeva do kraja ove godine?\nU Srbiji se danas prečisti manje od 8% komunalnih otpadnih voda, dok je manje od 10% stanovništva obuhvaćeno nekim stepenom prečišćavanja otpadnih voda. Izuzetno mali broj domaćinstava je priključeno na kanalizacioni sistem u Republici Srbiji, i veliki broj i dalje koristi septičke jame. Naš plan da se u sledećih pet godina u Srbiji izgradi 7.000 kilometara kanalizicione mreže i više od 250 postrojenja za preradu otpadnih voda. U realizaciju tih projekata planirano je ulaganje od četiri milijarde evra, kako bi rešili problem sa kojima se suočava oko 3.000.000 stanovnika.\nKad završimo sa infrastrukturnim projektima u drumskom i železničkom saobraćaju, okrenućemo se strategiji razvoja vazdušnog saobraćaja sa idejom da kao u razvijenim zemljama sveta imamo aerodrome u krugu od 50 kilometara od važnih regionalnih centara\nPredsednik Aleksandar Vučić je i pokrenuo projekat “Čista Srbija” da bi se rešili ti nagomilani problemi i da bi konačno doveli infrastrukturu na evropski nivo. U naše reke više ne smeju da se izlivaju otpadne vode, deponije ne smeju da budu divlje i da smeće završava po šumama i dečjim igralištima. Ovo je danas najveći i najkritičniji ekološki problem sa kojim se građani suočavaju. Za ovu godinu smo za ekološke projekte izdvojili 300 miliona evra za izgradnju kanalizacione mreže, prečišćivača otpadnih voda i regionalnih deponija.\nBeograd je veliko građevinsko poprište ali bar široj javnosti treba više informacija šta je ovde strateška vizija povezivanja gradskog saobraćaja i velikih čvorišta regionalnog i međunarodnog saobraćaja kao što su železnička stanica i nova autobuska stanica? Šta je vaša vizija a šta realni planovi u vezi sa izgradnjom nedostajućih delova tog mozaika?\nRealni planovi su svima vidljivi, veliki investicioni projekti koji se približavaju početku upotrebe kao što su brza pruga i obilaznica oko Beograda, uz Metro koga smo konačno pokrenuli sa mrtve tačke, predstavljaju okosnicu našeg sna o modernom Beogradu, centru domaćih, regionalnih, evropskih i svetskih koridora. Od intermodalnog terminala u Batajnici do nove Luke Begrad, polako sklapamo slagalicu i podižemo konkurentnost Beograda i Srbije u svetskim okvirima. Jer putevi i saobraćajni koridori omogućavaju uzlet ekonomije i, ma koliko građani bili nestrpljivi i želeli da se sve to izgradi što pre, moraju da budu svesni ogromne količine energije i sredstava koje smo uložili posle decenija nerada prethodnih vlada.\nU vreme kovid 19 jedan od najvećih izazova bilo je stvaranje zelenih koridora da bi se obezbedio prolaz srpske robe ka Evropi. Sa kakvim se sve izazovima susrećete povodom sukoba u Ukrajini i kakve mogućnosti za rešenje vidite?\nSukob u Ukrajini je nešto što će ostaviti dalekosežne posledice na čitavu Evropu, pa i svet. Ovde bih se osvrnuo na izuzetno tešku situaciju sa kojom smo se suočili, a reč je o bezbednom povratku naših vozača kamiona koji su bili „zarobljeni“ u Ukrajini. Pomenuo bih da je ministarstvo na čijem sam čelu preduzelo sve korake da kroz kontakt sa udruženjima autoprevoznika dobije tačne informacije o broju i lokaciji svih kamiona i vozača, naših državljana, koji su bili sprečeni da nastave svoj put iz Ukrajine ka Srbiji. Uspeli smo da obezbedimo povratak naših ljudi u Srbiju. Svakako ćemo nastaviti da preduzimamo sve korake u pravcu omogućavanja nesmetanog povratka vozača i robe u Srbiju.\nStanje saobraćajne infrastrukture predstavlja jedan od ključnih faktora za privlačenje stranih investicija, ali i za povećanje konkurentnosti domaće privrede.\nZa ovu godinu smo za ekološke projekte izdvojili 300 miliona evra za izgradnju kanalizacione mreže, prečišćivača otpadnih voda i regionalnih deponija.\nAerodrom „Konstantin Veliki“ u Nišu i aerodrom „Morava“ u Kraljevu predstavljaju prozor u svet za ove regione i za još bolji prihvat ljudi i roba\nSmanjenje troškova trgovine i poboljšanje transportne efikasnosti na Zapadnom Balkanu kao i institucionalna, fizička i operativna modernizacija železničkog sektora, doprineće bržoj ekonomskoj integraciji u...\nPUTINVEST je izgradio zavidnu poslovnu reputaciju u oblasti projektovanja saobraćajnica sa infrastrukturom i pružanja konsultantskih usluga u ovom domenu. Razvili smo dobru saradnju i...\nOdržan drugi sastanak Radne grupe za izradu nacrta Strategije navodnjavanja za period 2022-2031 godine sa petogodišnjim Akcionim i Investicionim planom. Ministarstvo poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede...\nprof. dr Zorana Mihajlović, ministarka građevinarstva, saobraćaja i infrastructure\nVažno je da nastavimo sa ulaganjima infrastrukturu, da ulažemo u izgradnju auto-puteva, u modernizaciju železnica, da obnavljamo regionalne i magistralne puteve jer to znači...


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Korona virus - Svijet :: Njemačka prešla granicu od tri miliona zaraženih\n12. 04. 2021. 09:25 >> 09:27 0\nNjemačka prešla granicu od tri miliona zaraženih\nNjemačka je prešla granicu od tri miliona zaraženih kovidom-19, pokazuju danas objavljeni podaci referentnog Instituta Robert Koh (RKI).\nUkupan broj potvrđenih zaraženih kovidom-19 od početka pandemije je 3.011.000, odnosno 13.245 novozaraženih u odnosu na prethodni dan, naveo je institut, dok je od posljedica korone umrlo dosad 78.452 ljudi.\nPored toga dnevna stopa zaraženih gledana u posljednjih sedam dana je 136,4 na 100.000 stanovnika, što je iznad granice koja načelno treba da povuče zaoštravanje mjera. Njemačke vlasti posebno gledaju na ovaj podatak kada odlučuju o donošenju protivepidemisjkih mjera.\nNjena vlada planira u utorak da zaoštri nacionalne antikovid propise da bi mogla da uvede lokdaun u cijeloj zemlji, uključujući i noćni policijski čas, izbegavajući otpor na lokalnom ili regionalnom nivou.\nTim amandmanom na postojeći zakon krši se tabu u Njemačkoj gdje federalistički sistem vlasti daje važna ovlašćenja regionima u oblasti zdravstva.\nNjemačka Korona virus


Tanjug 28. septembra 2021. 14:10\nBEČ – Generalni direktor Međunarodne agencije za nuklearnu energiju Rafael Grosi smatra da je sporazum AUKUS, prema kome će Australija nabaviti tehnologiju nuklearnih podmornica iz SAD „vrlo osetljivo“ pitanje u smislu inspekcija, ali da postoji način da se taj problem prevaziđe.\nSporazum o nuklearnim podmornicama deo je trostranog odbrambenog pakta, poznatim kao AUKUS koji su Vašington, London i Kanbera najavili prošlog meseca, a koji je izazvao negodovanje Francuske, jer Australija po njemu otkazuje postojeću narudžbinu za francuske konvencionalne podmornice, prenosi Rojters.\nTo bi takođe bio prvi put da jedna od strana u Ugovoru o neširenju nuklearnog oružja (NPT) dobije nuklearne podmornice, osim pet država sa nuklearnim naoružanjem koje priznaje NPT , SAD, Rusije, Kine, Francuske i Britanije, kao i Indije, koja nije potpisala ovaj ugovor, a takođe ima nuklearne podmornice.\n„To je tehnički vrlo osetljivo pitanje i to će biti prvi put da zemlja koja nema nuklearno oružje ima nuklearnu podmornicu“, rekao je Grosi, koji je na čelu agencije koja nadgleda primenu NPT.\nGrosi je potvrdio da potpisnica NPT može da isključi nuklearni materijal iz nadzora IAEA dok se on koristi za pokretanje podmornice, što bi bio redak izuzetak od stalnog nadzora agencije nad svim nuklearnim materijalima kako bi se obezbedilo da se on ne koristi za izradu atomskih bombi.\n„To znači da s Australijom, SAD i s Britanijom moramo da uđemo u vrlo složene tehničke pregovore kako bismo se pobrinuli da kao rezultat toga ne dođe do slabljenja režima nuklearnog neširenja“, naglasio je Grosi .\nOn nije naveo koliko bi takvi pregovori mogli da potraju.\nPariz: Evakuisana železnicka stanica zbog sumnjivog prtljaga\nU Parizu evakuisana železnička stanica zbog sumnjivog…


Jafa novi sponzor OKS - Marketing Mreža\nJafa novi sponzor OKS\nOlimpijski komitet Srbije (OKS) dobio je još jednog sponzora, kompaniju Jafa iz Crvenke. „Veliko je zadovoljstvo što i u samom finišu pred Olimpijske igre podrška srpskom timu raste. Naši najbolji sportisti zaslužuju podršku najboljih. Čekamo odbojkaše, čime bi naš tim imao više od 110 sportista i voleo bih da osvojimo nekoliko medalja, što bi nam značilo i učinilo nas ponosnim“, rekao je potpredsednik OKS Žarko Paspalj. Direktor marketinga Jafe Aleksandar Poznanić kazao je da je kompanija Jafa bila uz srpske sportiste dok su oni još odrastali.\n„U vremenu opšte nesigurnosti, urušavanja ustaljenog sistema vrednosti i sveprisutne krize u društvu i ekonomiji, Jafa i naši olimpijci su na zadatku da promovišu vrednosti i ljudima pruže osećaj sigurnosti i probude optimizam“, kazao je Poznanić.


Akcioni plan za poglavlje 24 unapređen saradnjom OCD i institucija - EU Konvent\nHome Uncategorized Akcioni plan za poglavlje 24 unapređen saradnjom OCD i institucija\nTreća verzija Akcionog plana za poglavlje 24 je znatno unapređena i trebalo bi da omogući efektnije sprovođenje reformi. Da bi ove reforme proizvele ključne promene u životima građanki i građana Srbije, neophodno je da se unaprede predviđene aktivnosti i resursi kako bi se omogućila bolja zaštita prava žrtava u krivičnom postupku i zaštita podataka o ličnosti. Ovo su glavni zaključci drugog radnog sastanka članova vladine Pregovaračke grupe za poglavlje 24 i organizacija okupljenih u Radnoj grupi za poglavlje 24 Nacionalnog konventa o Evropskoj uniji, SEKO mehanizmu za oblast pravde i unutrašnjih poslova i koaliciji prEUgovor, koji je održan 3. aprila 2015. godine u Palati Srbija.\nRadni sastanak je organizovan pоvоdоm izrаdе trеćеg nаcrtа Аkciоnоg plаnа zа pоglаvlје 24, koji je u velikoj meri usklađen sa predlozima OCD i komentarima Evropske komisije podnetim na prethodni nacrt. Direktorka BCBP i koordinatorka Radne grupe NKEU za poglavlje 24 Sonja Stojanović Gajić istakla je da kroz direktan dijalog OCD i institucije uče jedni od drugih, unapređuju rešenja za planirane reforme u vezi sa poglavljem 24 i spremaju se za “maraton pregovora”.„Akcioni plan je na visokom nivou, bolji je od plana za poglavlje 23 jer je detaljniji i kada je reč o metodologiji. Veoma je važno da rokovi i troškovi budu realno postavljeni kako bi akcioni plan zaživeo u praksi i promenio nešto u životima ljudi. Unapređenje je što će dva puta godišnje javnost biti obaveštena o ispunjenosti plana. To je bio i glavni zahtev OCD, što je dokaz da pisanje komentara daje rezultate. Ono što bismo voleli da vidimo jeste da se još jasnije definišu aktivnosti koje se tiču zaštite prava građana naše države, ali i drugih žrtava krivičnih dela – azilanata, žrtava trgovine ljudima. To još nije na dovoljno dobar način urađeno ni u akcionom planu za poglavlje 24, ni za 23“, rekla je ona.\n„Evropska komisija je tražila detaljniji prikaz aktivnosti u vezi sa reformom policije, da se osigura održivost rada koordinatora podgrupa i „primat“ akcionog plana nad drugim sličnim dokumentima. Precizirano je da će se izveštaji o sprovođenju usvajati na početku godine i u septembru i da će biti dostavljeni Vladi Srbije, Briselu i organizacijama civilnog društva, a izveštavanje mora biti dostupno i građanima. Planiramo da nastavimo saradnju sa nevladinim sektorom i pošto se akcioni plan usvoji i počne njegova primena. Najviše prostora za doprinos civilnog društva vidim u merenju uticaja aktivnosti. Takođe, pozivam nevladine organizacije da daju predlog kako da se unese rodno osetljiv aspekt u izveštavanje o planiranim aktivnostima”, rekao je on.\nMaravić, koji je ujedno i šef Biroa za strateško planiranje u MUP, istakao je da su u trećem nacrtu plana menjani rokovi da bi se aktivnosti uskladile sa ciklusom pretpristupne pomoći EU IPA. Takođe, na zahtev EK precizirane su i aktivnosti nakon 2018. godine, koja je cilj koji je vlada sebi zadala kao datum za ispunjenje uslova za članstvo, naveo je on. Akcioni plan za poglavlje 24 će imati precizno utvrđen redosled aktivnosti, rokove, pokazatelje uspešnosti i detaljan budžet, istakao je Maravić. On je precizirao da će nakon što budu razmotrene sugestije civilnog društva biti urađena procena troškova planiranih aktivnosti i da će plan zatim biti upućen na mišljenje Ministarstvu finansija. Maravić je naveo i da će biti održane konsultacije sa Narodnom skupštinom o tome da li su planom predviđeni rokovi za usvajanje zakona realni.\nKооrdinаtоri zа оblаsti prаvоsudnе sаrаdnjе u grаđаnskim i krivičnim stvаrimа iz Мinistаrstva prаvdе, cаrinskе sаrаdnjе iz Мinistаrstva finаnsiја, zа оblаsti drоgе i fаlsifikоvаnjа еvrа iz MUP-a detaljno su predstavili komentare EK na delove Akcionog plana koji se tiču ovih oblasti, koje su aktivnosti već realizovali i razloge zbog kojih su prihvatili ili odbili komentare OCD. Na kraju ove sesije zaključeno je da je neophodno još raditi na unapređenju zaštite žrtava krivičnih dela i preciziranju nadležnosti institucija zaduženih za borbu protiv narkomanije.\nPоliciјska sаrаdnja, bоrba prоtiv оrgаnizоvаnоg kriminаlа i tеrоrizmа su oblasti o kojima su više detalja izneli kооrdinаtori iz МUP-a, Rеpubličkоg јаvnоg tužilаštva i Bеzbеdnоsnо-infоrmаtivne аgеnciјe. Komentari EK su se, pored ostalog, odnosili i na popunjavanje radnih mesta u MUP-u na osnovu jasnih kriterijuma i zasluga, neophodnost unapređenja zaštite podataka o ličnosti u policijskoj i pravosudnoj saradnji. Predstavnici BCBP su postavili pitanja na temu policijske saradnje sa Kosovom, sprečavanja nasilja na sportskim priredbama u ukazali na činjenicu da je više novca budžetirano za izradu strategije za borbu protiv terorizma nego li za njeno sprovođenje. Predstavnica Astre je izrazila strahovanje da rubne ili mulitsektorske teme poput predloga sa se usvoji tzv. Tijana alert (zakon za uzbunjivanje povodom nestanka dece), koje ne spadaju jasno ni u jedno poglavlje, neće biti ni rešene u praksi.\nDosta pitanja je postavljeno i odgovora dato i tokom sesije posvećene оblаsti viznе pоlitikе za čiju koordinaciju je zaduženo Мinistаrstvо spоlјnih pоslоvа, i оblаsti аzilа, migrаciја, spоlјnih grаnicа i Šеngеnа koje koordinira МUP. Grupa 484, Beogradski centar za ljudska prava, Praxis, su bile posebno zainteresovane da se unapredi procesna zaštita prava tražilaca azila, a da se na osnovu analize isplaniraju neophodni kapaciteti za smeštaj tražilaca azila, iregularnih migranata, pokrene readmisija sa Makedonijom i usvoji sveobuhvatana politika migracija iz koje bi proistekle druge pojedinačne mere.\nNakon ovog sastanka, očekuju se konsultacije sa predstavnicima radnih grupa za poglavlja 23 i 24 radi definisanja najboljeg način za kreiranje smislenih mera za teme koje spadaju u oba poglavlja: zaštita prava žrtava u krivičnom postupku, zaštita ličnih podataka i reforma policije. Krajem aprila očekuje se objavljivanje novog teksta Akcionog plan za poglavlje 24 koji će kao finalna verzija biti poslat i Evropskoj komisiji na mišljenje.


Da iz „Blica“ saznaje šta se dešava na nacionalnom nivou izjasnilo se 22 odsto ispitanih. Slede „Večernje novosti“ sa 18 odsto, „Kurir“ 12 odsto i „Politika“ iz koje se informiše devet odsto građana.\nIstraživanje „Stratedžik marketinga“ je pokazalo da se iz „Blica“ najviše informišu mladi i obrzovani ljudi. Ove dnevne novine čita 31 odsto populacije od 18 do 29 godina i svaki četvrti građanin koji ima između 30 godina i 44 godine. Najmanje čitalaca (13 odsto) „Blic“ ima među starijima od 60 godina. U odnosu na obrazovanje, „Blic“ čita 23 odsto, a „Večernje novosti“ 16 odsto populacije sa visokim i višim obrazovanjem.\nNa lokalnom nivou, Kragujevčani se najviše informišu preko TV Kragujevac (40 odsto), TV „Kanal 9“ (17 odsto) i nedeljnika „Svetlost“ (devet odsto).


Premestićemo stanicu u Prokop za godinu dana - Istinomer\n„Veliki je posao premeštanja stanice u Prokop, sad krećemo ka drugoj fazi, sigurno će nam trebati godinu dana da bismo je razmestili, ali razmestićemo je.”\nPre tačno godinu dana svečano je otvoreno nekoliko novih koloseka i perona u Prokopu, čime je završena prva faza izgradnje buduće glavne železničke stanice. To je najavljivano kao veliki dan za Srbiju, premijer Vučić se hvalio kako su radovi završeni u roku i kako je ova vlast završila posao započet još pre 40 godina.\nMinistarka Zorana Mihajlović na otvaranju Prokopa / Foto: Fonet, Zoran Mrđa\nMinistarka građevinarstva je, dan uoči otvaranja, za TV Pink rekla da će glavna železnička stanica iz Savamale biti premeštena tu u Prokop u roku od godinu dana.\nMeđutim, danas, godinu dana kasnije, železnička stanica i dalje stoji na starom mestu. Sa ove stanice svakodnevno kreću vozovi i u domaćem i u međunarodnom saobraćaju. I sporni voz, oslikan freskama srpskih manastira i sa natpisima “Kosovo je Srbija” na dvadesetak jezika, nedavno je put Kosovske Mitrovice krenuo upravo sa ove stanice.\nIstinomer je pitao Ministarstvo građevine da li je počelo izmeštanje stanice, da li je završena potrebna dokumentacija, kada će sve biti gotovo, kao i koji je rok za izmeštanje zbog izgradnje projekta Beograd na vodi, ali odgovore nismo dobili.\nMeđutim, detaljne odgovore o tome šta je sve potrebno uraditi u Prokopu da bi se izmestila stanična zgrada iz Savamale dobili smo od Infrastrukture železnice. Iz odgovora se zaključuje da radovi na samoj stanici još nisu ni počeli i da će trajati oko dve godine.\n“Da bi stanica kompletno bila gotova neophodno je završiti ploču na koti 105 i prvi peron (montirati prvi i drugi kolosek), izgraditi deo stanične zgrade ispod centralnog dela ploče u zoni Perona I ( koja se proteže na tri etaže i koja je dominantno namenjena tehnološkim funkcijama stanice). Prema usvojenom Idejnom rešenju i Projektu za građevinsku dozvolu, vreme potrebno za realizaciju i završetak predočenih železničkih sadržaja, iznosi 2 godine. Početak radova na izgradnji pomenute ploče, čiji projekat je završen, treba očekivati u naredna tri meseca”, navodi se u odgovoru Infrastrukture železnice.\nBudući da je za sada počela samo izgradnja dela pristupnih saobraćajnica za novu stanicu, a u Prokop je premešteno i nekoliko linija u domaćem saobraćaju i to je sve – izmeštanje cele glavne železničke stanice i dalje je godinama daleko od stvarnosti – ministarka Mihajlović dobija ocenu “neispunjeno”.\nAli bilo bi neumesno izdvojiti samo ministarku Mihajlović. Umesto da se oslone na precizne odgovore ljudi iz struke, političari se već godinama, zarad jeftinih propagandnih poena, utrkuju u davanju nerealnih rokova za izmeštanje stanice. Tako je gradonačelnik Beograda Siniša Mali 2015. obećao da će sve biti gotovo u roku od dve i po godine, odnosno sredinom 2017.\nRTS, 26.2.2015. godine\n“… neka završimo projekat do kraja (2015) godine, možemo da krenemo sledeće (2016) godine u izgradnju, tako da se za dve, dve i po godine od danas mogu stvoriti uslovi da se konačno postojeća Železnička stanica izmesti na ovu lokaciju i da imamo jedan potpuno novi sistem u Beogradu“, rekao je Mali.\nA najdalje u preterivanju je otišao – sam premijer Vučić – po njegovom obećanju iz 2014, o kome je Istinomer već pisao, kompletna železnička stanica je trebalo da bude izmeštena još sada davne 2015. godine.\nPremijer Aleksandar Vučić na otvaranju Prokopa / Foto: Fonet, Zoran Mrđa\nPre godinu dana, na otvaranju Prokopa, Vučić je, zaboravivši na prethodna obećanja – dao novi rok i rekao da će druga faza, odnosno izgradnja stanične zgrade, biti završena 2018. Obećao je i da će izgradnja pristupnih saobraćajnica početi u martu 2016, što je Istinomer, takođe, ocenio kao neispunjeno obećanje.\nPodsećamo i da je Upravni sud presudio da tender za prvu fazu radova na stanici u Prokopu, vredan 26 miliona evra, nije sproveden u skladu sa zakonom, budući da je prekršen Zakon o javnim nabavkama, o čemu je Istinomer već pisao. Premijer Vučić je, uprkos tome tome što voli da kaže da izbegava da se meša u rad pravosuđa, imao svoje mišljenje, po kome je “sve čisto kao suza”.\nOne koji su ga na taj istorijski dan svečanog otvaranja stanice Prokop, podsetili na te neprijatne pravne činjenice – nazvao je – mrziteljima.\nAleksandar Vučić železnička stanica Prokop Beograd na vodi Siniša Mali


Prvi slučaj morbila u Republici Srpskoj – Poslovnidnevnik.BA\nČetvrtak , Maj 28 2020\nTRUMP-Cijelo vrijeme se borim protiv zlobnih ljudi i duboke države\nPRAVI RAZLOG ILI IZGOVOR ZA NEŠTO DRUGO?: Austrija ne otvara granicu sa Slovenijom zbog, kako kaže, uvoza korona virusa iz Italije, a preko Slovenije ili Hrvatske!?\nHome / Vijesti / BiH / Prvi slučaj morbila u Republici Srpskoj\nPrvi slučaj morbila u Republici Srpskoj\nmar 19, 2019\tBiH, Gradovi, Regija, Vijesti Leave a comment 297 Views\nInstitutu za javno zdravstvo Republike Srpske od početka ove godine prijavljen je i laboratorijski potvrđen jedan slučaj obolijevanja od malih boginja, saopšteno je iz ovog instituta.\nInstitut svakodnevno prati situaciju na području Republike Srpske i Federacije BiH, pogotovo nakon što je u Kantonu Sarajevo proglašena epidemija morbila gdje je od početka godine prijavljeno 113 oboljelih.\nBudući da je obuhvat vakcinacijom protiv morbila, rubele i parotitisa /MRP/ posljednjih godina u Republici Srpskoj bio niži od neophodnih 95 odsto, /u prošloj je iznosio 83,4 odsto, godinu ranije 83 odsto, a u 2016. godini 74 odsto/, iz Instituta naglašavaju da je neophodno intenzivirati mjere za sprečavanje širenja bolesti.\nU vezi sa tim upućeni su dopisi domovima zdravlja, privatnim ambulantama porodične medicine i privatnim pedijatrijskim ambulantama u Republici Srpskoj.\n“Male boginje su vrlo zarazna virusna bolest, koja se prenosi kapljičnim putem. Pad kvaliteta kolektivnog imuniteta i porast broja osjetljivih osoba predstavljaju prijetnju od ponovnog epidemijskog javljanja bolesti”, navodi se u saopštenju.\nIz Instituta Ističu da poštovanje kalendara imunizacije predstavlja proritet bez kojeg nije moguće postići adekvatnu zaštitu djece u periodu kada su najosjetljivija na infekciju, kao i na komplikacije infekcije, niti je moguće ostvariti kvalitetan kolektivni imunitet i spriječiti potencijalne epidemije.\nU saopštenju se podsjeća da se MRP vakcina, prema programu obavezne vakcinacije u Republici Srpskoj, daje u dvije doze, sa navršenih 12 mjeseci i sa šest godina, odnosno pred upis u osnovnu školu.\n“MRP vakcina je sigurna i efikasna i na području Republike Srpske je u upotrebi skoro četrdeset godina. Prvenstveno je potrebno da djeca dobijaju MRP vakcinu na vrijeme, a u slučaju kašnjenja, propuštene doze treba što prije nadoknaditi”, navode iz Instituta za javno zdravstvo Republike Srpske./NN/\nPrevious Pacijenti u FBiH zabrinuti zbog nestašice citostatika\nNext Danas počinje proljeće\nPredsjednik SAD Donald Trump izjavio je da se sve vrijeme bori protiv “duboke države” koju, …


Ðurić: Borba za Kosovo i Metohiju je borba za naš narod - Studio B\nÐurić: Borba za Kosovo i Metohiju je borba za naš narod\nÐurić: Borba za Kosovo i Metohiju je borba za naš narod Tanjug\nPolitikaPolitika Pocetna 10. 02. 2018. 13:05:33\nDirektor Kancelarije za Kosovo i Metohiju Marko Ðurić najavio je danas da će napori i borba za opstanak srpskog naroda na Kosovu i Metohiji biti udvostručena i poručio da će se u ovoj godini ostvariti i veliki i važni projekti.Građani sa KiM: Divno znati da država stoji iza vas\nFOTO TANJUG / TANJA VALIC / bb\n„U 2018. ćemo udvostručiti pomoć, podršku i borbu za naš narod na Kosovu i Metohiji, kako bi Srbi opstali u pokrajini“, rekao je Ðurić na konferenciji za novinare.\nNajavio je da će u Banjskoj, gde je država pomogla obnovu crkve, kao i otvorila, posle više decenija, zapuštenu banju, namerava da završi moderan lečilišni kompleks, gde će interes imati da dolaze građani i iz drugih delova Srbije da se leče, a u njemu naći postao meštani tog kraja.\nUkazao je da će biti ubrzano rađeno na realizaciji projekta povratničkog naselja Sunčana dolina, gde će moći da živi oko 1.500 ljudi.\n„Pošto smo videli smo da su svi drugi zakazali i da niko nije ništa uradio, rešili smo da se sa nagomilanim problemima povratnika uhvatimo u koštac i napravimo potpuno novi urbani centar, gde će moći da žive najkvalitetnijim uslovima života“, objasnio je Ðurić.\nNajavio je i da će u ovoj godini pomoć i ulaganje u poljoprivredu na Kosovu i Metohiji biti pet puta veća nego do sada.\nOn je istakao da je borba za Kosovo i Metohiju borba za ljude, naš narod, kako bi oni mogli da opstanu, što je politika predsednika Srbje Aleksandra Vučića i Vlade Srbije.\nÐurić je, na konferenciji za štampu, nakon sastanka sa grupom Srba sa Kosova čiji su zahtevi ispunjeni posle nedavnog susreta sa predsednikom Srbije Aleksandranom Vučićem u Lapljem Selu, rekao da je Srbija imala prilike da vidi i čuje imena i prezimena kao i subdine naših ljudi koji žive na Kosovu i Metohiji, što je izazvalo talas solidarnosti.\n„Zato smo nakon sastanka koji je predsednik Vučić održao sa 62 predstvanika Srba u Lapljem Selu, svaki slučaj analizirali i rešili sve što je bilo ljudski moguće da se reši i mnogo vise od toga.\nDesilo se nakon posete predsednika da se cela Sbrija pokrenula u velikom talasu solidarnosti da pomogne“, ukazao je Ðurić.\nNaglasio je da će srpski narod opstati na Kosovu i Metohiji.\nÐurić je podneo izveštaj o tome šta je urađeno, dodajući da je pomoć pružena svakome sa kojim je razgovarano.\n„Već smo uradili planinu posla u prethodnom periodu u rešavanju pojedinačnih slučajeva“, preneo je on.\nÐurić je kazao da se, nakon posete predsednika Vučića, javio veliki broj preduzeća i pojedinaca, među kojima nisu samo bogataši, već i obični ljudi, koji žele da pomognu srpskom narodu na Kosovu i Metohiji.\n„To pokazuje da srpsko srce kuca jednim ritmom, da nećemo odustati da budemo jedno i zajedno i našeg prava da budemo svoj na svome gde smo uvek bili“, porucio je on.\nKazao je da je bio impresioniran brojem ljudi koji su se javili, kao i onih koji žele da investiraju i pored okolnosti koje postoje u pokrajini.\nS tim u vezi je rekao da je jedna fabrika košulja iz centralne Srbije izrazila želju da otvori radionicu na području Kosova i Metohije i da će joj institucije naše države pomoći u realizaciji toga.\nIsto tako, kako je dodao, javio se i proizvođač radijatora iz centralne Srbije koji želi da obnovi pogon u Kosovskom Pomoralju.\nPodrška našim građanima, prema njegovim rečima, je veoma bitna, posebno i mikro podrška jer naši ljudi imaju zlatne ruke, ali nisu imali priliku da nešto urade.\nNaveo je da je na današnjem sastanku jedna devojka zamolila za pomoć da otvori frizerski salon, a koju će, kako je najavio, i dobiti.\n„Trudićemo se da se bavimo svakim pojedinačnim slučajem. Činjenica da se u pomoć uključio veliki broj naših građana iz centralne Srbije znači da ćemo imati veći kapacitet, što je direktan rezultat posete predsednika Vučića“, dodao je Ðurić.\nNa konferenciji za štampu pušten je video „Obećano-ispunjeno“, u kojem je prikazan sastanak predsednika Vučića sa Srbima na Kosovu u Lapljem Selu, o iznetim zahtevima za pomoć građana, do realizovanih obećanja.\nIznoseći rezultate pomoći Ðurić je rekao da je u prethodnom periodu na KiM izgrađeno i u potpunosti stavljeno u funkciju 888 stanova i kuća za naše ljude u pokrajini.\nU tom periodu, za nešto više od tri godine renovirano je sedam vrtića, 17 ih je opremljeno, a u Prizrenu je nedavno izgrađen i otvoren prvi srpski vrtić posle 20 godina, rekao je Ðurić i dodao da se broj Srba u tom gradu povećao.\nKada je reč o školama, 16 škola je potpuno renovirano, 75 adaprtirano i opremljeno, a dve su izgrađene – osnovna u Vidanju i srednja poljoprivredna u Lešku, uz igrališsta i sportske terene.\nÐurić je dodao da je izgrađen novi Medicinski fakultet u Kosovskoj Mitrovici, sa Studentskom poliklinikom, opremljen i renoviran Fakultet tehničkih nauka, a opremljena je i Katedra za stomatologiju.\nKako je rekao, u Gnjilanu je izgrađena i opremljena bolnica, u Goraždevcu izgrađen i opremljen Dom zdravlja, potpuno je renovirano 20 ambulanti, kupljena su sanitetska i putnička vozila za zdravstvene ustanove.\nIzgrađena su tri doma kulture, 23 ih je renovirano, a 63 opremljeno, uz 30 novih i 50 obnovljenih infrastrukturnih pojekata.\nPotpuno su obnovljene 42 manastira i crkve, uz 170 realizovanih projekata, dodao je Ðurić.\nPomoć u građevinskom materijalu za renoviranje kuća dobilo je 488 domaćinstava, dok je pomoć u setvenom materijalu, odnosno oko 500.000 sadnica kvalitetnih sorti voća, dobilo je 300 poljoprivrednih domaćinstava.\nTakođe, 821 povratničko poljoprivredno domaćinstvo dobilo je pomoć u poljoprivrednoj mehanizaciji, a sedam domaćinstava dobilo je ukupno 33 grla stoke.\nKada je reč o socijalnoj pomoći, pravo na povratničku pomoć u novembru 2017. ostvarilo je 508 porodica sa 1.357 članova, 1.620 porodica prošle godine dobilo je jednokratnu novčanu pomoć od 5.000 do 35.000 dinara, a 2.254 novorođenih beba dobilo je jednokratnu pomoć za novorođenčad od 10.000 dinara.\nUz to, distribuirano je 8.000 humanitarnih paketa hrane i isto toliko higijene, a finansiran je i rad šest narodnih kuhinja na KiM gde se svakodnevno hrani oko 2.000 najsiromašnijih i stotinka školske dece, a pružena je pomoć u finansiranju rada Crvenog krsta na KiM.\nTakođe, u 5.433 slučaja “pravnog nasilja”, naši pravni timovi su pomogli našem narodu na KiM.\nGrađani sa KiM: Divno znati da država stoji iza vas\nPredivan je osećaj kada znate da niste prepušteni sami sebi i da iza vas stoji država, ocenili su danas Srbi sa Kosova i Metohije kojima je pružena pomoć nakon nedavne posete predsednika Srbije Aleksandra Vučića Lapljem Selu.\nRepublika Srbija, nakon posete predsednika Vučića, pomogla je u rešavanu životnih pitanja srpskim građanima na Kosovu i Metohiji, a zahvaljujući toj pomoći omogućen je njihov opstanak i ostana u pokrajini, izjavili su oni nakon sastanka sa direktorom Kancelarije za Kosovo i Metohiju Marka Ðurića u Beogradu.\nMilica Kostić, čijoj porodici je dat stan na korišćenje u Lapljem Selu, rekla je da je time rešeno veliko životno pitanje i da njena deca više neće morati da strepe za krov nad glavom.\nKostićeva, koja je rodom iz Niša, a pre pet godina se preselila na Kosovo, živela je sa suprugom i četvoro dece kao podstanar.\n„Kada sam došla nisam mogla odmah da se zaposlim i suprugova plata odlazila je na kredite, a mnogo smo plaćali kiriju, i nismo ništa imali od drugih prihoda. Život sa četvoro dece u tuđim kucama bio je pretežak“, naglasila je ona.\nKostićeva je rekla da je već dugo konkurisala na svim konkursima za stanove i kuće, da nije bilo gde nije tražila pomoć i da nikada nije prestala sa borbom, jer je znala da će pomoć kad tad morati da naiđe.\n„Nama ovo rešenje mnogo znači, znači našoj deci, jer im je seljakanje po tuđim kućama dosadilo, a selili smo se već četiri puta“, objasnila je ona.\nDodala je da su deca, koja su oko prvog u mesec, kada je trebalo da se plaća kirija, znala da imaju velike izdatke pa nisu ništa tražila, sada presrećna.\n„Ostaje nam sada 130 evra mesečno. To možda nekome nije veliki novac, ali za nas je to velika para koja će omogućiti da priuštimo više svojoj deci svakog meseca“, ukazala je Kostićeva.\nNebojša Nikolić, otac dečaka Vasilija, obolelog od leukemije, zahvalio se posebno predsedniku Vučiću, Ðuriću, kao i Ministarstvu zdravlja, što je iznađen način da se omogući transplantacija koštane srži u Italiji.\n„Nadam se da ćemo već naredne nedelje otputovati u Italiju. Predivan je osećaj kada znate da niste prepušteni sami sebi, da iza vas stoji vaša država“, poručio je on.\nStefanka Chirković zahvalila je predsedniku Vučiću i direktoru Kancelarije za KiM, kao i opštini Gračanica što su iznašli rešenje za životno pitanje nje i njenog sina.\nMlada majka, koja ima tek 19 godina, dobila je stan na korišćenje u Lapljem selu, čime je rešila stambeno pitanje koje ju je tištilo do sada.\nLjubiša Šarić iz Orahovca posebno je zahvalio što je Nacionalna služba za zapošljavanje ovorila kancelariju u njegovom mestu.\nTo je, prema njegovim rečima, omogućilo 300 korisnicima da sve svoje obaveze rešavaju u Orahovcu, umesto da, kao do sada, putuju u Kosovsku Mitrovicu koja je udaljena 100 kilometara.\n„Zahvaljujući Kancelariji za Kosovo i Metohiju i predsedniku Vučiću olakšan je život ljudima“, podvukao je on.\nOne Response to “Ðurić: Borba za Kosovo i Metohiju je borba za naš narod”\nфебруар 11, 2018 у 2:38 pm\nsvi ovde koji rade u drzavnim istitucijama ,opstina,zdrastvo,prosveta imaju kredite jer su kupovali kuce i stanove u srbiji ,sjd neka provere te ljude pa neka mi kaze ko nema stan ili kucu u srbiji. gracanica


U velikoj akciji policije u Novom Sadu UHAPŠEN Beograđanin! | Happy BSC portal\nPripadnici Ministarstva unutrašnjih poslova u Novom Sadu uhapsili su D. B. (1998) iz Beograda, zbog postojanja osnova sumnje da je učinio krivična dela razbojništvo u pokušaju i teška krađa.\nPripadnici Ministarstva unutrašnjih poslova u Novom Sadu uhapsili su N. К. (1998) iz ovog grada, zbog postojanja osnova sumnje da je učinio krivično delo nedozvoljena proizvodnja, držanje, nošenje i promet oružja i eksplozivnih materija.\nPripadnici Ministarstva unutrašnjih poslova uhapsili su A. M. (1999) iz Novog Sada, zbog postojanja osnova sumnje da je učinio krivična dela nedozvoljeno držanje opojnih droga i nedozvoljena proizvodnja, držanje, nošenje i promet oružja i eksplozivnih materija.


Poljska prekida gasnu dominaciju Rusije - Svet - Dnevni list Danas\nPočetna » Svet » Poljska prekida gasnu dominaciju Rusije\nOd oktobra startuje Baltički gasovod\nI. Š. M. 28.01.2022. 14:39\nFoto: EPA-EFE/John Randeris\nBaltički gasovod, projekat vredan 2,1 milijardu evra koji povezuje Poljsku sa gasnim poljima u Norveškoj, uzdrmaće energetska tržišta u centralnoj Evropi, piše Kandela Sol Silva u tekstu koji je objavljen na sajtu Varšavskog instituta.\nPoljskoj, kako se navodi, od oktobra ove godine više neće biti potrebne isporuke ruskog gasa koje se isporučuju gasovodom Jamal. Na jesen, kako se navodi, počinje isporuka gasa u Severnom moru kroz novu baltičku cev.\nUgovor o o isporuci prirodnog gasa potpisan u septembru 1996. između poljske gasne kompanije PGNiG i ruskog energetskog giganta Gasproma, ističe 31. decembra 2022. i neće se više obnavljati, pošto će se gas uvoziti iz Norveške počev od 1. oktobra, nezavisno od, kako se navodi, “hirova Kremlja”.\nOvo omogućava stvaranje nove rute snabdevanja prirodnim gasom iz Norveške ka danskom i poljskom tržištu, pa čak i do krajnjih korisnika u susednim zemljama. Poljska je napravila veliki iskorak ka diverzifikaciji svojih energetskih potreba time što je postaje nezavisna od ruskih snabdevanja gasom.\nStrateški infrastrukturni projekat između Poljske i Danske odvijaće se duž dna Baltičkog mora i imaće kapacitet od 10 milijardi kubnih metara godišnje, što je otprilike ekvivalentno količini gasa koju Poljska trenutno uvozi iz Rusije.\nTomaš Stepjen, izvršni direktor Gaz-Sistem, poljskog državne gasne kompanije, kaže da su preostala još neka tehnička testiranja kako bi 1. oktobra 2022, tri meseca pre isteka dugoročnih ugovora Poljske o isporuci ruskog gasa, započeli komercijalni transfer gasa iz Norveške u Poljsku.\nVlada u Varšavi je više puta ponavljala da neće obnoviti ugovor sa Vladimirom Putina, u nameri da zameni ruske isporuke količinama preko Baltik gasovoda i, štaviše, svojim terminalima za uvoz LNG.\nOvaj projekat je dobio značajnu podršku Evropske unije, koja ga smatra projektom “od zajedničkog interesa“ i “od suštinskog značaja za integraciju evropskih energetskih mreža”.\nIsto tako, zamenik ministra državne imovine Maćej Malecki je u intervjuu za poljski Radio 24 rekao da je Rusija odgovorna za visoke cene gasa, te da je smanjila isporuke Evropi kako bi je ucenjivala i primorala da što pre sertifikuje gasovod Severni tok.\nPuštanje u rad Severnog toka 2 tumači se kao politička akcija: gasovod zaobilazi Poljsku i Ukrajinu i gas će isporučivati direktno potrošačima na Zapadu. Posle sertifikacije Severnog toka 2, Gasprom bi više od polovine gasa isporučivao Evropi.\nMalecki smatra da Baltik gasovod znači oslobađanje Poljske i Evrope. “Što više gasovoda ne dolazi iz Rusije, to je bolje ne samo za energetsku bezbednost, već i za tržište gasa, kao rezultat povećanog snabdevanja”.\nOva promena poljske energetske politike ne znači samo geostrateški udar na Rusiju, već i slabi Aleksandra Lukašenka, predsednika Belorusije, pošto veliki deo gasovoda Jamal prolazi kroz Belorusiju, čiji je kontroverzni predsednik zapretio da će prekinuti snabdevanje gasom ukoliko EU nametne nove sankcije njegovoj zemlji.\nEvropska unija je 2019. godine odobrila grant od 215 miliona evra za Baltički gasovod, zajednički projekat između Gaz-Sistema i njegovog danskog partnera Energinet.\nEnergetska nezavisnost je od suštinskog značaja za geopolitiku svake zemlje, posebno u vreme kada će naredni sporovi biti na ovom polju. Istorijski gledano, zemlje koje poseduju ugljovodonike koristile su ovu prednost da izvrše pritisak na zemlje potrošače.\nPoljsku treba uzeti kao primer za sve one države koje se i dalje daju slomiti napredovanjem sila koje žele status kvo međunarodne moći. Prava pobuna je u tome da budemo suvereni i da branimo sopstveno mesto u svetu.\nU SAD je u aprilu otvoreno 428.000 radnih mesta, čime je produžen niz solidnog zapošljavanja uprkos rastu inflacije, poremećajima u snabdevanju, ruskom ratu protiv Ukrajine i znatno skupljim kreditima.\nPredsednik Ukrajine Volodimir Zelenski izjavio je danas da bi...\nProtiv 12 bivših pripadnika srpskih paravojnih formacija podignuta je...


U sjedištu Vlade Zeničko-dobojskog kantona (ZDK) potpisani su ugovori o zapošljavanju i samozapošljavanju 25 djece šehida i poginulih boraca iz ovog kantona.\nProgram zajedno realizuju Federalni zavod za zapošljavanje i Ministarstvo za boračka pitanja ZDK, koji su osigurali po 100.000 KM, a implementator projekta je Služba za zapošljavanje ZDK-a.\nMinistarstvo za boračka pitanja realizuje 14-15 različitih projekata, međutim projekti zapošljavanja, posebno djece šehida, najhumanija su dimenzija našeg rada i s ovim projektima ćemo nastaviti i u budućnosti – rekao je ministar za boračka pitanja Fahrudin Čolaković.\nPremijer Mirza Ganić izrazio je zadovoljstvo što je 25 djece šehida i poginulih boraca riješilo pitanje zaposlenja, te što je drugu godinu u prilici da učestvuje u realizaciji ovog projekta. U decembru prošle godine posao je dobilo 33 djece.\nVolio bih da je status djece šehida i poginulih boraca davno riješen, ali mi svojim radom i pažnjom, a cijeneći šta su njihovi roditelji dali za odbranu naše domovine BiH, radimo i kreiramo programe, a to ćemo raditi sve dok se i zadnje dijete šehida ne zaposli – rekao je Ganić.\nDirektor Službe za zapošljavanje ZDK Anto Pešić rekao je da se stanje na tržištu rada normalizuje, čemu doprinose i ovakvi projekti. – Statistički podaci govore da se u zadnjih mjesec dana broj nezaposlenih smanjio i da se vraćamo u neko razdoblje prije pandemije. Tome u prilog idu i podaci Porezne uprave FBiH prema kojima se broj zaposlenih povećao, a to su pokazatelji da se stvari kreću nabolje – rekao je Pešić, navodeći da je ova služba jedan od najvećih korisnika podsticaja Federalnog zavoda za zapošljavanje u FBiH.


Konsultativni sastanak Unije udruženja poslodavaca Republike Srpske i Vlade Republike Srpske – EU4 Civil Society\n„Predstavnici Vlade Republike Srpske i najvećih privatnih preduzeća trebinjske i sarajevsko-romanijske regije, tokom konsultativnog sastanka održanog na Jahorini, razmjenili su mišljenja na koji način održati poslovanje u otežanim uslovima izazvanih korona virusom i dogovorili dalje mjere podrške“\nKonsultativni sastanak o tome kako održati poslovanje u otežanim uslovima izazvanim virusom COVID19 okupio je predstavnike najvećih preduzeća trebinjske i sarajevsko-romanijske regije i predstavnike Vlade Republike Srpske. Cilj ovog konsultativnog sastanka, koji je organizovan u okviru projekta EU4 Civil Society na inicijativu Unije udruženja poslodavaca Republike Srpske, jeste da se unaprijedi socijalni dijalog udruženja poslodavaca i vlasti te da se prepoznaju problemi poslovanja u uslovima pandemije i definišu potencijalne mjere.\n„Mislim da je svima jasno koliko su ogromne posljedice epidemije virusa korona i zato je veoma važno da održimo dijalog između različitih faktora u društvu, prije svega između Vlade Republike Srpske i čitave poslovne zajednice, sa kojima svi zajedno treba da budemo usmjereni da sačuvamo našu ekonomiju i svako radno mjesto“ – istakao je Milorad Dodik, srpski član predsjedništva Bosne i Hercegovine.\nPredstavnici Unije udruženja poslodavaca Republike Srpske iznjeli su potencijalne mjere za stabilizaciju poslovanja i privrednog sistema. Formiranjem kriznog fond za pomoć poslodavcima, kreirale bi se mjere za njegovo punjenje kao i definisao mandat kada i u kojoj situaciji će se iskoristiti. U uslovima potencijalnog rasta neformalne ekonomije neophodno je nastaviti sa značajnim poreskim rasterećenjem, tj. sa smanjenjem zbirne stope doprinosa i smanjenjem parafiskalnih opterećenja, kao i pojačanim inspekcijskim nadzorom kada je riječ o svim oblicima neformalnog rada.\n„Ovo je još jedan nastavak dijaloga i nadamo se da ćemo kroz razmjenu iskustava pomoći da privreda što bolje prebrodi krizu koja već traje više mjeseci. S obzirom na izražen problem likvidosti kompanija sa izvjesnim efektima na realizaciju postojeće stope nezaposlenosti i održivost sistema socijalne zaštite, potrebno je nastaviti realizaciju postojećih programa podrške rastu plata i povećanja broja zaposlenih u realnom sektoru – istakao je Sasa Trivić, predsjednik Unije udruženja poslodavaca Republike Srpske.\nUdruženja dodaju da zbog dodatnog pritiska na rast cijena uzrokovanog pojavom virusa korona, putem povoljnih kredita treba obezbijediti likvidnost i tehnološki razvoj, odnosno konkurentnost domaćih kompanija, te da je, s obzirom na negativne efekte na poslovanje pojedinih sektora, potrebno razmotriti privremene mjere fiskalnog rasterećenja za najugroženije sektore, s ciljem smanjenja broja otpuštenih radnika. (skraćenje radnog vremena, smanjenje doprinosa i drugo).\nPredsjednik Vlade Republike Srpske Radovan Višković istakao je da je Vlada Republike Srpske bila i biće partner poslovnoj zajednici. Zahvaljujući isplati najniže plate onima koji nisu poslovali i nizu drugih mjera, Srpska danas broji najmanje otkaza zbog virusa korona.\n„Vrata Vlade biće otvorena svih 24 časa za naše ljude koji očekuju pomoć od institucija Republike Srpske. Sagledaćemo svako privredno preduzeće pojedinačno, svakog privrednika, da vidimo kome u datom momentu treba pomoć i šta treba uraditi „– dodao je Višković.\nKonsultativnom sastanku prisustvovali su i ministrica finansija Zora Vidović, ministar privrede i preduzetništva Vjekoslav Petričević, ministar za naučno-tehnološki razvoj i visoko obrazovanje Srđan Rajčević, kao i predstavnici lokalnih zajednica i privrednici iz ovog dijela Republike Srpske i mnogobrojni mediji.\nPrethodna vijestOdržana prezentacija projekta “EU4CivilSociety” u Sarajevu\nSljedeća vijestKonsultativni sastanak Unije udruženja poslodavaca u regiji Prijedor


Za vantelesnu oplodnju po 300.000 dinara - Glas Podrinja\nOdržana sednica Saveta za zdravlje\nNa 33. sednici Saveta za zdravlje grada Šapca, usvojen je izveštaj o radu Fonda za lečenje dece od retkih i teških bolesti i izveštaj o finansiranju troškova vantelesne oplodnje, sredstvima iz budžeta grada. Prisutni na sednici su se upoznali i sa novim projektom „Znanjem za zdravlje“, a diskutovalo se o predlogu nabavke skenera za Opštu bolnicu“ Dr Laza K. Lazarević“ kao i izgradnji otvorenog bazena. Sednici Saveta prisustvovao je i gradonačelnik Šapca Nebojša Zelenović\nNa osnovu javnog poziva, u martu ove godine, trinaest parova je podnelo zahtev za ostvarivanje prava za finansiranje troškova vantelesne oplodnje. Nadležna komisija je procenila svih trinaest zahteva kao opravdane, tako da je rešenjem Odeljenja za društvene delatnosti, doneta odluka da se za svih tinaest parova finansira po jedan pokušaj vantelesne oplodnje, u ukupnom iznosu 300.000 dinara po jednom pokušaju za jedan par.\n- Treću godinu za redom imamo dobre mere populacione politike. Dalje nastavljamo u tom pravcu – rekao je predsednik Saveta za zdravlje grada Šapca, Jovan Ćirić.\nU kasu Fonda za lečenje dece od teških i retkih bolesti u 2019. godini, grad je izdvojio 2,5 miliona a utrošeno je više( 2,2 miliona dinara) što je značajno povećanje sredstva u odnosu na prethodne godine. Podneta su ukupno 34 zahteva za ostvarivanje prava na novčanu pomoć za lečenje dece. Nadležna komisija je procenila da je 28 opravdano, tako da je ukupno odobreno 2.212.000,00 dinara i biće finansirano lečenje dece, kao i kupovina medicinskih sredstava,, finansiranje ortopedskih pomagala, rehabilitacije. Ako se ukaže potreba biće pokriveni troškovi za lečenje u inostranstvu.\n- Naša inicijativa se zove „Znanje za zdravlje“ vezana je za dugoročni plan širenja znanja o zdravstvenoj zaštiti javnog zdravlja. Odnosi se na prevenciju i edukaciju HPV virusa uzrokovanih oboljenja između ostalog i rak grlića materice, koji sam nažalost i sama imala. Shodno tome posvećena sam ideji prevencije svakako je bolje sprečiti nego lečiti. Aktivnosti su vezane za edukaciju koja će biti na različitim nivoima, pre svega zdravstvenih radnika, edukacija obrazovnog kadra, mladih, roditelja, i publike – kaže Marija Ratković, ispred Centra za biopolitičku edukaciju.\nVaterpolo klub "Šabac" je uspeo da formira stručnu grupu koja bi se bavila lečenjem dece koja imaju određene zdravstvene probleme u saradnji sa lekarima fizikalne i sportske medicine. S druge starane razvijen je program koji je unapredio njihovo zdravlje do te mere da oni treniraju sa svojim vršnjacima u redovnim grupama.\n- Probem nam stvara preopterećenost gradskog bazena te bi izgradnjom otvorenog mogli drastično da unapredimo ove programe, i da se fokusiramo ne samo na decu koja imaju zdravstveni problem nego i na pripadnike ostale starosne populacije. Najvažnije je da svima pružimo mogućnost rekreiranja i unapređenja zdravlja – ističe PR Vaterpolo kluba "Šabac", Jelena Lazić.\n„Vakcine nas zbližavaju”


Uronimo u nove svetove - Veselin Jevrosimović\nDo sada smo se susretali sa pojmovima virtuelna realnost (VR) i proširena realnost (AR). Prvi podrazumeva mogućnost “pogleda” u računarski generisane trodimenzionalne svetove, najčešće korišćenjem posebnih naočara i dodatne opreme poput rukavica. Proširena realnost je kada svet oko nas gledamo kroz kameru i ekran na pametnom telefonu, ali tako što su na sliku pridodate korisne informacije koje dobijamo putem interneta. I jedna i druga digitalna realnost mogu biti korišćene za zabavu, učenje, sticanje veština ili produktivnije obavljanje radnih i drugih zadataka.\nU poslednje vreme sve se više govori o novom vidu sajber stvarnosti. Immersive reality (IR) bismo mogli da prevedemo kao „uranjajuća“ ili „uronjena“ stvarnost, premda mislim da bi duhu našeg jezika više odgovarao pojam „sveobuhvatna“. Radi se o ideji da korisnik bude „uronjen“ u alternativnu realnost tako to će novi svet i iskustva biti direktan proizvod moždane aktivnosti. Budući da se sve što osećamo čulima i doživljavamo kao okruženje zapravo dešava u našem umu koji tumači spoljašnje nadražaje, jasno je da ovaj vid izmenjene stvarnosti kreira najrealniji mogući doživljaj. Da bi to bilo postignuto, koristi se direktna veza između mozga i računara (eng. brain-computer interface, BCI). Premda još u povoju, naučnici očekuju da se ova oblast razvije do mere koja se graniči sa naučnom fantastikom. Primene su najrazličitije – od usvajanja novih znanja neuporedivo brže nego što se to slučaj kod klasičnog učenja, preko lečenja svih vrsta mentalnih poremećaja, do direktne telepatske komunikacije sa bilo kojom osobom na planeti. Ne treba isključiti ni nove generacije video igrica, upravljanje robotizovanim sistemima ili pristup neophodnim informacijama kroz neku vrstu sveobuhvatne proširene realnosti.\nMnogi kritikuju razvoj IR tehnologije i plaše se posledica koje bi njena masovna primena mogla da proizvede. Preterano korišćenje moglo bi izazvati gubitak veze sa realnošću, dok nekontrolisana manipulacija ljudskim umom može da ostavi ozbiljne posledice na zdravlje. Razlog za bojazan zaista postoji, ali kao i u svim drugim slučajevima novih tehnoloških otkrića, stepen opasnosti direktno zavisi od toga na koji način će biti regulisana primena i u kojoj meri će korisnici biti obučeni za pravilno korišćenje. Zloupotreba će uvek biti, a najbolji način da se protiv njih borimo je znanjem.


Beta 7. septembra 2017. 18:55\nNastupili su svetski asovi tog vremena u bolidima „mercedesima“ i „auto uniona“, a na stazi dugoj 2,79 kilometara voženo je 50 krugova koje je pratilo oko 75.000 ljudi.\n„Pozivamo Beogradjane da u subotu dodju na Kalemegdan, a posebno nam je drago što je staza gotovo identična onoj iz 1939“, istakao je gradski menadžer.\n„Verujem da ćemo sa novom lokacijom moći da još više približimo stare automobile današnjim generacijama“, naglasio je Vesić.\nPetković je rekao da Beograd ima tradiciju kada je brdska trka u pitanju i podsetio da je ’30-tih godina prošlog veka pravljen hotel na Avali, i da je tada napravljen i put u tom kraju.\n„Najveći potencijal je trka oko Kalemegdana jer ima stazu koja je identična kao 1939. godine, i to Beograd treba da iskoristi“, rekao je Petković.


Hoteli MK Grupe na Adria Hotel Forumu - TU magazin\nHoteli MK Grupe na Adria Hotel Forumu\nHotel Grand Kopaonik i Kempinski Hotel Adriatic ove godine bili su zlatni sponzori vodeće međunarodne hotelsko – investicione konferencije u regionu, Adria Hotel Foruma koja se održala od 15. i 16. septembra u hotelu Hilton Garden Inn u Zagrebu.\nNakon više od godinu i po dana pauze, ponovo su se na jednom mestu uživo okupili međunarodni i regionalni investitori zainteresovani za ulaganje u region jugoistočne Evrope, kao i predstavnici hotelskih brendova, finansijskih institucija, hotelijeri, konsultanti, arhitekte i advokati. Centralna tema ovogodišnjeg devetog izdanja AHF-a “Let’s reimagine our future”, osmišljena je u cilju podsticanja dijaloga o uticaju klimatskih promena na industriju, novim investicionim prilikama i predviđanjima za 2022/23. godinu, inovacijama koje mogu učiniti ulaganja održivim i profitabilnim, što pojedine zemlje u regionu preduzimaju kako bi podstakle ponovno pokretanje turizma i investicija, kao i ko će u budućnosti finansirati razvoj hotelijerstva.\nAutor fotografije: Petar Santini\nPrethodni tekstZlatibor obara sve rekorde u posećenosti\nSledeći tekstČeška za početnike, Češki Krumlov


Kampanja Trezno, oprezno i odgovorno - Kampanja Udruženja pivara Srbije\nPivo je vekovima deo naše, ali i svetske kulture. Ovo omiljeno piće je nezaobilazan činilac velikih proslava, prijateljskih susreta, a nekad samo i povod za trenutak predaha\n16. Sep 0\nU Srbiji se popije oko 61 litar po glavi stanovnika godišnje, što nas stavlja na sredinu evropske liste. Pivo je obično i prvo piće uz koje mladi počinju da uživaju u alkoholu. Zato je Udruženju i članicama - (Apatinska pivara, Carlsberg Srbija, Sladara Soufflet i Heineken Srbija) izuzetno važno da se svakodnevno utiče na odgovorno uživanje u ovom piću, da podsećamo na značaj ovog datuma i širimo svest o važnosti umerenosti.\nJedan od najznačajnijih projekata koje Udruženje pivara Srbije organizuje od 2017. godine je i nagrađivana kampanja „Trezno i oprezno“. Ona je, pre svega, upućena mladima, jer prema statističkim podacima u Srbiji godišnje strada preko 2.500 ljudi usled neodgovorne konuzmacije alkohola, a posmatrano po starosti najveći udeo smrtnosti odnosi se upravo na ovu osetljivu populaciju. Kroz svoje akcije i kampanje Udruženje pivara Srbije, uz adekvatne poruke, kod mladih razvija svest o značaju umerene konzumacije piva kao i da se nakon konzumacije alkoholnih pića ne upuštaju u upravljanje motornim vozilima.\nPored udruženih akcija, sve članice Udruženja pivara Srbije tokom cele godine sporvode i pojedinačne društveno odgovorne kampanje koje vode ka istom cilju - Odgovorna konzumacija. Tako je NULA neodgovorne konzumacije piva deo programa Carlsberg Grupacije „Zajedno ka NULI”, koji je predstavljen u junu 2017. Heineken je postao prepoznatljiv i po podršci koju godinama svesrdno pruža lokalnoj festivalskoj industriji i kulturnoj sceni. Svaka prilika i događaj koji Heineken podržava usmereni su i ka promociji odgovorne konzumacije, u okviru koje posetioci mogu da učestvuju u aktivacijama posvećenim ovoj temi od posebnog značaja za Heineken. Kao najstarija pivara u okviru Molson Coors Beverage Company, Apatinska pivara koja posluje više od 265 godina, među prvim pivarama u regionu je pokrenula kampanju “Kad pijem ne vozim”. Već 15 godina u okviru kampanje, pivara posvećeno radi na edukaciji, informisanju i promovisanju odgovorne konzumacije ka potrošačima i društvu u celini. Globalni cilj Molson Coors-a je da do 2025. godine kroz partnerstva sa globalnim proizvođačima alkoholnih pića smanji neodgovornu i neprimerenu konzumaciju alkohola za 10%.\nPrema statistikama Agencije za bezbednost saobraćaja postoji trend smanjenja u broju nesreća koje su uzrokovane lošim psihofizičkim stanjem vozača. Verujemo da su kampanje koje su realizovane u tom periodu doprinele smanjenju saobraćajnih nesreća i upravo je ovo jedan od razlog što obeležavamo Svetski dan odgovorne konzumacije piva. Podršku kampanji Udruženja pivara Srbije su pored članica pružile i ambasada Kanade, ambasada Belgije, AIESEC i NVO ReGeneracija, mediji i mnoge poznate ličnosti. Pozivamo Vas da u svakom trenutku podržite Trezno, oprezno i odgovorno!\n-Prema Nacionalnom vodiču za dijagnostikovanje i lečenje alkohola, najveći procenat ljudi koji piju je u starosnoj grupi 20-34 godine.\n-Prema Evropskom istraživanju o upotrebi alkohola u 2008 koje su realizovali Ministarstvo zdravlja RS i Instituta za javno zdravlje Srbije „Dr Milan Jovanović Batut”, koje je obuhvatilo mlade uzrasta 15-16 godina pokazuje da je 9 od 10 učenika bar jednom u životu popilo jedno ili više alkoholnih pića, a da jedna četvrtina dece uzrasta 16 godina redovnije konzumira alkohol.\n-Statistike Uprave saobraćajne policije Ministarstva saobraćaja pokazuju da su u više od 4.000 saobraćajnih nesreća u 2016. vozači bili pod dejstvom alkohola. Od ukupnog broja saobraćajnih nesreća sa smrtnim ishodom, 21% su one u kojima su vozači bili pod dejstvom alkohola.\n-Najveći broj povređenih lica u saobraćajnim nesrećama su mladi starosnog uzrasta 15-30 godina (Agencija za bezbednost saobraćaja). U ukupnom broju vozača, najveći procenat su maldi od 18 godina.\nIgor Ševo - Na nivou i u teškim vremenima


Karatistima Kolubare pet medalja na “Zlatnom pojasu” u Čačku - GEM info1\nProteklog vikenda u Čačku je održan međunarodni turnir “Zlatni pojas Čačak”. Učešće na takmičenju uzeo je i Karate klub “Kolubara” koji je osvojio 5 medalja. Na ovom takmičenju po uspehu se najviše izdvajaju Nemanja Aranđelović, Nikola i Ilija Radonjić, Aleksandar Stojanović i Luka Pantelić. Članovi ovog kluba nastupaće 15. maja u Beočinu na kupu Srbije. Konkurencija će biti jaka ali takmičari očekuju da će se u Lazarevac vratiti sa velikim uspehom.\nTrud, vredan rad i predanost ključ su uspeha u svakom sportu. Trener karate kluba “Kolubara” Veljko Simić pohvalio je svoje takmičare i istakao da se vredan rad i trud itekako isplatio. Karatisti su pokazali zavidnu spremnost proteklog vikenda u Čačku na međunarodnom turniru “Zlatni pojas Čačak”. U Lazarevac su doneli tri zlata , jedno srebro i jednu bronzu.\nKruna uspeha u ovoj sezoni za karatiste “Kolubare” su brojna priznanja sa prestižnih takmičenja i turnira. Takmičar Luka Pantelić osvojio je zlato, i nada se da i na sledećem takmičenju neće izostati uspeh.\nNa ovom takmičenju učestvovala su rođena braća Nikola i Ilija Radonić i za televiziju Gem otkrili su koliko je teško kada se bore jedan protiv drugog.\nPrema rečima Nemanje Aranđelovića i Aleksandra Stojanovića sport i škola mogu da se usklade.\nMlade nade svakog dana stasavaju u Karate klubu “Kolubara”, a njihov trener kaže da će mnogi od njih biti budući šampioni.


source.ba | Fudbaleri BiH protiv Belgije na Grbavici\nNogometna reprezentacija BiH utakmicu devetog kola kvalifikacija za odlazak na svjetsko prvenstvo naredne godine protiv Belgije igrat će na stadionu Grbavica.\nSekretar reprezentacije BiH Emir Pilav izjavio je za portal Klix.ba kako je NSBiH uz obavijest od FIFA-e da je suspendovano "Bilino polje" dobio i informaciju da su njihovi inspektori preporučili stadion Grbavicu za odigravanje utakmice s Belgijom.\n- Ujedno smo dobili i instrukcije šta je potrebno popraviti u ovom periodu koji je pred nama, tako da možemo potvrditi da će se utakmica igrati na Grbavici - dodao je Pilav.\nUtakmica između BiH i Belgije igra se 7. oktobra.\nTagovi: Reprezentacija BiHGrbavica


Sezona KK Partizan koja je propala zbog korone – GLAS SRBIJE\nSezona KK Partizan koja je propala zbog korone\nMalo ko je očekivao da košarkaši Partizana mogu da ugroze poziciju Crvene zvezde na jadranskom košarkaškom nebu, ali i da se ravnopravno, ako ne i nadmoćno bore sa najboljim ekipama u Evrokupu.\nMeđutim, pod čvrstom dirigentskom palicom Andree Trinkijerija crno-beli su igrali fantastično, a sezona 2019/2020, bar do njenog prekida, bila je jedna od najboljih i najkvalitetnijih u novijoj istoriji Partizana.\nTim je osvojio dva trofeja – Superkup ABA lige i Kup Radivoja Koraća, a u preostala dva takmičenja bio je najbolji u trenutku prekida.\nA onda se pandemija koronavirusa, koja je poremetila život na celoj planeti, postarala da se sezona ne završi – prekinuto je takmičenje u Jadranskoj ligi, ali i u Evrokupu i sav uloženi trud ostao je uzaludan.\nCrno-beli su pred plej-of regionalnog takmičenja imali pol-poziciju, odnosno prednost domaćeg terena, što nije mala stvar u duelima sa ekipama Crvene zvezde, Budućnosti ili Cedevite/Mornara.\nSamo četiri poraza u 21 odigranom meču bilo je više nego dovoljno da se vrati vera da Partizan može da u svoje vitrine vrati šampionski trofej Jadrana, na koji navijači čekaju još od, sada već toliko daleke, 2013. godine.\nJoš bolje rezultate Partizan je beležio u Evrokupu, što je posebno radovalo sve kojima je crno-bela boja u srcu i koji su se nadali da Trinkijerijevi momci mogu do finala, koje bi garantovalo učešće u Evroligi.\nCrno-beli su u duelima sa mnogo bogatijim ekipama pokazali da na terenu pobeđuje znanje, zalaganje i veliko sportsko srce, a ne brojevi i kese sa novcem, pa su u 16 odigranih mečeva doživeli samo četiri poraza.\nPosebno će ostati upamćeni dueli protiv italijanksog Virtusa, koji je sa klupe predvodio Saša Đorđević, a srpski tim ostvario je pobede i u Bolonji i u Beogradu.\nOsigurano je prvo mesto u top 16 fazi takmičenja i prednost domaćeg terena do kraja sezone. Put do finala nikako ne bi bio lak, ali crno-bela ekipa odavala je utisak da može do samog kraja – do jedinog trofeja koji nedostaje u klupskoj riznici, ali i do povratka u elitu.\nA onda je došla pandemija koronavirusa i sve je pošlo naopako.\nSezone se prekinute, crno-beli su ostali bez mogućnosti da se bore za titule, a potom je usledio i veliki šok – Andrea Trinkijeri je odlučio da napusti klupu Partizana.\nNavijači su ostali zabezeknuti, pošto su harizmatičnog Italijana već prihvatili kao svog, kao deo porodice, kao čoveka koji će vratiti klubu stari sjaj i povesti ekipu u vrh evropske košarke.\nTežak zadatak da nasledi Trinkijerija pripao je Vladu Šćepanoviću, legendarnom košarkašu crno-belih. Iako je bio u stručnom štabu prethodne sezone, crnogorski stručnjak nije uspeo da napravi hemiju u ekipi kakva je vladala za vreme Trinkijerija.\nNa štetu Partizana ide i odluka da se, u skladu sa antipandemijskim protokolima, utakmice igraju bez prisustva navijača, što je sigurno uticalo na slabije rezultate tima na početku tekuće sezone.\nBez obzira na okolnosti, zabeleženi su neki neočekivani porazi, pa je uprava kluba reagovala i dovela Saša Filipovskog.\nIgra crno-belih se donekle stabilizovala pod slovenačkim trenerom, obezbeđen je plasman među 16 najboljih ekipa u Evrokupu, ali rezultati, naročito u regionalnom takmičenju, daleko su od očekivanih.\nPartizan u novu godinu ulazi sa negativnim skorom u regionalnom takmičenju (5/6) i ekipi predstoji grčevita borba za plasman u plej-of u nikad izjednačenijoj jadranskoj konkurenciji.\nGrupa u top 16 fazi Evrokupa deluje zanimljivo – Levaloa, Lokomotiva i Trento nisu ekipe kojih se treba plašiti, ali ih nikako ne treba ni potceniti.\nGodina za nama nije bila blagonaklona prema košarkašima Partizana, sticajem nesrećnih korona okolnosti propuštena je prilika da klub napravi veliki iskorak ka redovnom učešću u eliti, ali je i pored toga napravljen dobar temelj za blisku budućnost.\nOstalo je „samo“ da igrači prebrode tranziciju i svoj kvalitet potvrde na terenu u novoj 2021. godini.\nLA Liga: Atletik Bilbao – Real Sosijedad (0:1)


Nastavak partnerstva SAD-Kosovo\nPredsednica Kosova Atifete Jahjaga (D) i nova ambasadorka SAD na Kosovu Trejsi En Džejkobson\nTo je najavila nova ambasadorka Sjedinjenih Američkih Država na Kosovu, Trejsi Džejkobson, koja je danas stupila na dužnost\nNova ambasadorka Sjedinjenih Američkih Država na Kosovu, Trejsi Džejkobson stupila je danas na tu dužnost. Džejkobsonova, koja je na mestu ambasadora nasledila Kristofera Dela, sastala se danas sa predsednicom Kosova, Atifete Jahjagom.\nNakon razgovora sa predsednicom Kosova Atifete Jahjagom kojoj je predala akreditivna pisma, ambasadorka Džejkobson rekla je da će Sjedinjene Američke Države i ubuduće biti partner Kosovu u svim segmentima koji vode razvoju kosovskog društva.\n„Uverena sam da u partnerstvu sa nama kosovski lideri mogu da unaprede vladavinu prava i na taj način izgrade jake temelje za stabilnu prosperitetnu i demokratsku budućnost“, rekla je Džejkobson.\nI predsednica Kosova Atifete Jahjaga rekala je da je za Kosovo razvoj vrlo dobrih odnosa i stalnog prijateljstva sa SAD veoma bitan.\n„Podrška i stalna pomoć Sjedinjenih Američkih Država ceni se visoko od našeg naroda na našem putu oslobođenja, nezavisnosti i državotvornosti, kao pravedno rešenje da danas Republika Kosovo, suverena i nezavisna država, sa garantovanim suverenitetom i integritetom jeste faktor mira i stabilnosti koja razvija dobrosusedske i bilateralne odnose sa mnogo država koje su već priznale nezavisnost zemlje“, rekla je Jahjaga.\nPosle deset godina danas je prvi put na konferenciji za novinare u kabinetu predsednika Kosova bio obezbedjen prevod i na srpski jezik, kako je inače predvidjeno članom 5 Ustava Kosova, gde se navodi da su službeni jezici na Kosovu albanski i srpski.


Grad za vantelesnu oplodnju namenio milion dinara: Za lekove i suplemente, po paru 60.000 dinara · gradski.online\nGrad za vantelesnu oplodnju namenio milion dinara: Za lekove i suplemente, po paru 60.000 dinara\nKIKINDA- Do kraja maja, grad Kikinda raspisaće javni poziv za sredstva namenjena parovima koji se već nalaze u programu vantelesne oplodnju. Kao što je ranije već najavljeno, u tu svrhu je iz ovogodišnjeg gradskog budžeta namenjeno milion dinara. Ovaj potez pozdravila je naša sugrađanka Maja Gvero. Avgusta 2019. godina, rodila je blizance, Tadeja i Vidaka:\n– Sinove sam dobila iz šestog pokušaja. U to vreme, plaćalo se zamrzavanje jajnih ćelija. Država sad snosi i te troškove. Suprug i ja smo se prvi put opredelili za privatnu kliniku, misleći da će sve biti brže i lakše. Potrošili smo 6.000 evra, a dva puta smo pokušali vantelesnu oplodnju o državnog trošku. Država sad finansira tri pokušaja vantelesne oplodnje- kaže naša sugrađanka i nastavlja:\n– U najkraćem, inicijativa lokalne samouprave je predivna, a svaka pomoć takvim parovima značajna i dobrodošla. Oko 500 evra koštaju lekovi za stimulaciju. Parovima će značiti ako ovaj izdatak ne moraju da finansiraju iz svog džepa. Jako je tužno kad nekome finansijska situacija ne dozvoljava da ponovo proba da vantelesnom oplodnjom dođe do potomstva- iskrena je Maja Gvero.\nSa parovima koji su zainteresovani za novčanu pomoć lokalne samouprave i u državnom su programu vantelesne oplodnje, razgovarali su Ramona Tot, članica GV za nacionalne manjine, rodnu ravnopravnost i brigu o porodicu, i predsednik gradske Skupštine, Mladen Bogdan. U našoj sredini, postoji 12 takvih parova. Oni smatraju da je taj broj sigurno veći:\n– Finansijski ćemo podržati one parove koji su već prošli nadležnu komisiju i imaju odgovorajuće potvrde za vantelesnu oplodnju o državnom trošku. Lokalna samouprava finansiraće kupovinu lekova, suplemenata… Konkretno, naša materijalna podrška kretaće se u visini neto prosečne zarade, odnosno oko 60.000 dinara.\nPredlozi i sugestije parova koji žele da se podvrgu vantelesnoj oplodnji iskoristićemo da, u saradnji sa našim pravnim timom, napravimo Pravilnik koji će regulisati ovu materiju-rekla je Tot i naglasila da iznos od 60.000 dinara neće biti maksimalan. Da je prvi preliminarni sastanak sa parovima koji se već nalaze u programu vantelesne oplodnje bio konstruktivan, ocenio je Bogdan.\nNjega je, kako je priznao, iznenadio broj parova koji su se odazvali sastanku:\n– Razumeveli su suštinu ove meru populacione politike, koju želimo da promovišemo i realizujemo.\nO ovoj osetljivoj temi, u ranijem periodu, nije se puno govorilo. Prilikom kreiranja budućeg Pravilnika, uvažićemo njihova zdravstvena i materijalna iskustva- potvrdio je Bogdan.\nPrethodno“Ordinacija” u petak: Nakon duže pauze, po pravu terapiju u kikindski teatar\nSledećeSputnjik V aterirao i u Kikindi: Rusku vakcinu primili naši zdravstveni radnici


ZVEZDAN MILOVANOVIĆ I DALJE POVERENIK NAPREDNJAKA ZA NIŠ\nMilovanović nije smenjen, nego dobio podršku.\nPredsednik Aleksandar Vučić ljut na Nišlije zbog aerodroma, pa će doći u Niš da im objasni zašto država želi da preuzme Nišli aerdorom.\nNa društvenim mrežama objavljena informacija da je novi poverenik za Niš politički komesar SNS Branko Malović.\nZvezdan Milovanović, poverenik Gradskog odbora Sprske napredne stranke(SNS)za Niš demantovao je danas da ga je vrh stranke smenio sa te funkcije.\n-Ne samo da to nije tačna informacija, nego sam u centrali SNS dobio punu podršku za sve što radim. Tačno je da smo razgovarali o problemu Niškog aerodroma. Predsednik( Aleksandar Vučić) je veoma ljut što Nišlije ne razumeju da država želi da pomogne da se Aerodrom u Nišu dalje razvija-rekao je Milovanović.\nOn je napomenuo da će Vučić uskoro doći u Niš da “ građanima lično objasni zašto Republika Srbija želi da preuzme upravljanje I vlasništvo nad Niškim aerodromom”, ali nije mogao da precizira kada će to biti.-”Zavisi od Vučićevih državničkih obaveza”.\nNa društvenim mrežama su se pojavile informacije da će” Milovanović biti smenjen na tajnom sastanku vrha SNS u Beogradu I da će Vučić za poverenika imenovati političkog komesara SNS Branka Malovića.\nMarinka Tepić, narodna poslanica Nove stranke nedavno je javnost podsetila da je Malović prošle godine šamarao gradonačelnicu Vršca Branku Mitrović.\nSUKOB U NIŠKOM SNS KRIV ZA AERODROM\nPredsednik Srbija I SNS Aleksadar Vučić nedavno je ocenio da su, pored ekonomske situacije u kojoj je Niš , “ glavni krivci” za to što Niš planira da ustupi aerodrom Republici Srbiji, i političke prilike u Gradskom odboru Srpske napradne stranke u Nišu(SNS).


Šarčević: Obnovićemo i izgraditi oko 17.000 vrtića od kredita Svetske banke – Gradskibiro.rs\nBEOGRAD, 18. maja 2017. (Beta) – Ministar prosvete, nauke i tehnološkog razvoja Mladen Šarčević izjavio je danas u Beogradu da će oko 17.000 predškolskih ustanova u Srbiji biti obnovljeno i izgradjeno od 50 miliona dolara kredita koje je Svetska banka nakon dve godine pripreme potpisala sa tim ministarstvom.\n“Novac koji smo dobili od Svetske banke namenjen je obnovi, ali i izgradnji novih predškolskih ustanova koje će povećati obuhvat dece”, rekao je Šarčević nakon otvaranja “Prolećne vašarijade” u vrtiću Ježurko u beogradskom naselju Borča tri.\nGradski menadžer Goran Vesić kazao je da će Beograd biti spreman da novim projektima konkuriše za kredit Svetske banke jer ima udeo u 40 odsto bruto domaćeg proizvoda zemlje i kako se izrazio, “najveći pritisak” dece koja čekaju na svoja mesta u vrtićima.\n“Izaći ćemo sa novim projektima i očekujemo da će dobar deo tog novca ostati u Beogradu za rekonstrukciju predškolskih ustanova i izgradnju novih. Nadamo da će svaka beogradska opština uspeti da dobije makar još jednu ustanovu ili rekonstrukciju postojećih”, kazao je Vesić.\nKomentarišući ugovore koje je Ministarstvo prosvete, nauke i tehnološkog razvoja potpisalo sa Kinom, Šarčević je rekao da će Ugovor o strateškoj saradnji sa kompanijom “Huawei” biti sproveden za “nekoliko meseci i da su ostali samo tehnički detalji”.\n“Do sada je kvota razmene Srbije i Kine na godišnjem nivou bila 10 studenata, a sada očekujemo da će taj broj porasti na 100 studenata”, kazao je Šarčević.


Obeležen početak radova na intermodalnom terminalu u Batajnici\nSvečanim polaganjem kamena temeljca obeležen je početak radova na izgradnji intermodalnog terminala u Batajnici, ali i zvaničan početak kampanje u oblasti povezivanja. Događaju su prisustvovali predsednik Republike Srbije, Aleksandar Vučić, ministar za evropske integracije, Jadranka Joksimović I ministar građevine i saobraćaja, Tomislav Momirović i šef Delegacije Evropske unije u Srbiji, ambasador Sem Fabrici, kao i predstavnici vlade i gradskih vlasti i predstavnici zemalja članica Evroske unije, Evropske investicione banke i Transportne zajednice.\nOvo će Srbiji puno da znači. Ovde će da bude neka vrsta šireg logističkog centra, gde će moći da se pretovara roba iz kamiona u vozove, takozvana „suva luka“. Beč ima tri ovakva terminala, u celoj Nemačkoj ima preko stotinu. Ovo je uslov bez koga ne možemo da idemo napred, pre svega zbog posla, zbog profitne razlike za preduzeća, ali i zbog niže cene za obične ljude, za običnog potrošača. Važno je i zato što je to deo programa za zaštitu životne sredine, za zeleniju Srbiju, nešto što smo potpisali i prihvatili na nedavno održanom Sofijskom samitu\nkaže predsednik Srbije.\nOvaj terminal će povećati sadašnje kapacitete kombinovanog transporta u Srbiji za 8 puta, nalazi se u industrijskoj zoni u Batajnici, a ukupna investicija iznosi 15,5 miliona evra od čega EU finansira 90% ovih radova putem bespovratnih sredstava dok preostali iznos finansira Republika Srbija.\n2020. godina pamtiće se po pandemiji COVID, ali istovremeno i po našim dodatnim naporima da pružimo značajnu podršku privredi. Povezivanje tržišta za brže sigurnije kruženje ljudi i robe, sprovođenje investicija, pružanje usluga i poboljšanje ekonomije – to su ključni elementi na kojima je zasnovana EU. EU je 2015. godine dodelila milijardu evra za agendu povezivanja kako bi pomogla ubrzanju izgradnje modernih transportnih i energetskih veza između Zapadnog Balkana i EU. Srećan sam kada vidim da je pet godina kasnije Srbija jedan od najvećih korisnika fondova za povezivanje EU za region, sa preko 200 miliona evra bespovratnih sredstava za šest investicionih projekata. Izgradnja ovog intermodalnog terminala u Batajnici jedan je od ovih projekata, zajedno sa Modernizacijom železničke pruge Niš – Brestovac (45 miliona evra), izgradnjom autoputa Niš – Pločnik (1. faza Mirovnog autoputa za 40 miliona evra); modernizacija železničke pruge Niš – Dimitrovgrad (74 miliona evra); rehabilitacija brane Đerdap I (11,4 miliona evra) i rehabilitacija brane Đerdap II (17 miliona evra). To je važan deo Agende povezivanja i primer dobre sinergije između EU, nacionalnih i lokalnih vlasti.\nNovi terminal povezaće infrastrukturu drumskog i železničkog saobraćaja i olakšaće upotrebu železnice kao ekološki prihvatljivog tipa prevoza. Poboljšavanjem saobraćajne povezanosti praktično poboljšavamo socijalne i ekonomske standarde građana\nzaključio je ambasador Sem Fabrici.\nPartnerstvo Srbije i EU vidljivo je na svakom koraku kroz brojne projekte realizovane sredstvima EU u različitim delovima Srbije i različitim oblastima. Ovo je korak napred u evropskom putu Srbije, jer koliko su važni klasteri poglavlja, toliko su važna i sredstva iz EU koja na odgovoran način koristimo u cilju daljeg razvoja Srbije, infrastrukture poslovanja, koje su važne i za kompanije iz EU. Upravo kroz projekat izgradnje Inter-modalnog terminala u Batajnici omogućava se povezivanje drumskog i železničkog saobraćaja. Dodatno, ovaj projekat nema uticaj samo na transport već i na kvalitet vazduha, odnosno kvalitet životne sredine u Beogradu, jer doprinosi smanjenju emisije štetnih gasova zbog smanjenja prisustva teških transportnih vozila na našim ulicama\nizjavila je ministar za evropske integracije i nacionalni IPA koordinator Jadranka Joksimović.\nProjеkat intermodalnog terminala obuhvata radovе, nadzor nad izgradnjom, nabavku oprеmе i tеhničku pomoć tеrminalskom opеratеru. Radovi obuhvataju izgradnju pristupnih drumskih i žеlеzničkih saobraćajnica, površina za skladištеnjе i manеvrisanjе i administrativnog objеkta sa parkingom za tеrеtna vozila.\nPočela EU kampanja u oblasti povezivanja!\nPovezivanje – Šansa za razvoj Srbije\nSnimljen spot za EU kampanju u oblasti povezivanja!


Lalatović: Ovaj klub treba tretirati prema rezultatima koje ostvaruje\nEkipa Radničkog u okviru 14.kola Super lige Srbije na niškom stadionu ’’Čair’’ dočekuje goste iz Šapca, ekipu Mačve. Domaćini ne beže od uloge favorita i ističu da ih interesuju samo sva tri boda.\nNišlije u ovaj meč ulaze sa puno samopouzdanja, nakon zaista sjajnih rezultata na startu aktuelne sezone. Ipak, šef stručnog štaba niškog tima Nenad Lalatović nezadaovoljan je odnosom medija prema uspesima njegovog tima ismatra se nedovoljno ističu:\n’’Raduje me što smo razdvojili Crvenu zvezdu i Partizan na tabeli i smeta mi kada se komentariše kako Zvezda ima jedanaest bodova više od Partizana, a niko ne spominje Radnički. Logično je da se kaže da Zvezda ima devet bodova više od Radničkog, jer smo mi ta ekipa koja je u ovom trenutku najbliža lideru na tabeli. Svi moraju da shvate da se fudbal u ovoj zemlji ne igra samo u Beogradu. Ove sezone se jasan kvalitet vidi u Nišu i zato smatram da ovaj klub treba tretirati prema rezultatima koje ostvaruje. U petnaest odigranih mečeva u sezoni doživeli smo samo jedan poraz, od Crvene zvezde, a dobro znate kakav smo gol primili na toj utakmici. Meni je lično veoma drago što smo došli u situaciju da sada svi žele da pobede Radnički i što u utakmice protiv nas ulaze kao da igraju sa Crvenom zvezdom. Moram da naglasim i da ovih rezultata ne bi bilo da nije fenomenalnog odnosa rukovodstva kluba prema nama. Plate su redovne, stanarine takođe i to nam daje komfor da možemo da razmišljamo samo o fudbalu.’’\nOn se potom osvrnuo i na sutrašnji meč ističući da ne beži od uloge favorita i da njegov tim zanima samo pobeda u duelu sa Šapčanima:\n’’Mačvu respektujem, kao i njihovog trenera Tešovića, ali bodove će morati da potraže na drugom mestu. Ja ne bežim od uloge favorita na ovom meču. Zanimaju me samo tri boda i verujem da ćemo ih osvojiti pred našom publikom. Hoćemo da nastavimo da pišemo istoriju. Radnički posle 15 kola nikada nije imao više od 27 bodova, sada već ima 28, ali mi se ovde nećemo zaustaviti.’’\nMeč 14.kola Super lige Srbije između Radničkog i Mačve igra se sutra, u sredu 31.oktobra 2018.godine, sa početkom u 16:00 časova.


SUTRAŠNjI SASTANAK S CILJEM OČUVANjA MIRA U REGIONU | SRNA\nSUTRAŠNjI SASTANAK S CILJEM OČUVANjA MIRA U REGIONU\nBEOGRAD, 20. SEPTEMBRA /SRNA/ - Predsjednik Srbije Aleksandar Vučić potvrdio je da će sutra u Beogradu razgovarati sa predstavnicima svih značajnijih političkih stranaka u Republici Srpskoj u želji da se sačuva mir u regionu.\n"Doći će i predsednik /SNSD-a Milorad/ Dodik, doći će i /lider SDS-a/ Mirko Šarović, doći će verujem i /lider PDP-a Branislav/ Borenović i mnogi drugi i razgovaraćemo o tome jer mi želimo da očuvamo mir za srpski narod da se izborimo za mir, da ne ugrozimo ni napredak Srbije jer mi brže napredujemo nego drugi", kaže Vučić.\nVučić je za Televiziji "Pink" rekao da Srbiji ne treba zaustavljanje tog napretka "ni na koji način i ni po koju cijenu".\n"Nama treba mir. Zato naša situacija nije nimalo laka, jer sad kada odem bilo gde u svet, u skladu sa Dejtonskim sporazumom, pitaju nas i za situaciju u BiH, a ja im kažem - `Mi se ne mešamo u njihove odnose`", dodao je Vučić.\n"Uvek smo ćutali i rekli da je to njihovo unutrašnje pitanje. Mi smo vojno neutralni. Zato ćemo i da se naoružavamo i opremamo tako da bi mogli da branimo svoje nebo, svoju zemlju od svakog", istakao je predsjednik Srbije.\n"Jer u tom budućem vremenu jedna iskra može da napravi probleme za sve nas, a ja se nadam da ih niko ne želi, a siguran sam da ih Srbija ne želi", rekao je predsjednik Srbije.\n"Čeka nas teška jesen kada je u pitanju Kosmet", poručio je predsjednik Srbije.


Četiri pop dive iz regiona na zajedničkom koncertu\nPevačice Aleksandra Radović, Nina Badrić, Karolina Gočeva i Maja Sar održaće 7. novembra veliki zajednički koncert u zagrebačkoj koncertnoj dvorani “Vatroslav Lisinski”.\nAleksandra Radović u humanitarnoj akciji\nOvaj koncert na kome će nastupiti četiri pop pevačice ima humanitarni karakter, a cilj je podizanje svesti žena o prevenciji raka grlića materice kroz kampanju “Moj je život, moja pesma”.\nInicijator ovog humanitarnog muzičkog događaja u Zagrebu je Nina Badrić, a sa ovim koncertom se nastavlja odlična saradnja četiri pevačice iz regiona koja je započela u Sarajevu na inicijativu tuzlanske kantautorke Maje Sar. Ona je svoje koleginice ugostila u “Domu mladih” u Sarajevu kada su održale prvi zajednički koncert\nNina, Aleksandra, Maja i Karolina zajedničkim snagama otpevale su pesmu “Moj je život moja pesma”, a sve u svrhu podrške ovoj kampanji.\nolgica-p Ko je ovde POP diva???? i da li je neko spomenuo da one za taj humanitarni nastup uzese pare?


2016._Petrovdanski brzopotezni turnir u Banatskom Karlovcu | Šah klub Bora Kostić Vršac\nPočetakArhiva tabela i rezultata5 – Brzopotezni turniri2016_Brzopotezni turniri2016._Petrovdanski brzopotezni turnir u Banatskom Karlovcu\n10.07.2016. je u Banatskom Karlovcu odigran brzopotezni turnir sa 22 učesnika koji su igrali po sistemu svako sa svakim po jednu partiju (Berger sistem ili round Robin) a igrači su imali na raspolaganju za razmišljanje po pet minuta.\nTurnir je protekao u izuzetno prijatnoj atmosferi a tome je najviše doprinelo angažovanje domaćina, organizatora turnira koji su počastili učesnike odgovarajućim posluženjem sokova i hrane.\nDomaćini su obezbedili i pehare za prva tri mesta koje su ovog puta osvojili:\nĐonin Boško, fm sa 18 poena,\nĆirjanić Velibor fm, sa 16 poena i\nRankov Petar mk, sa 15,5 poena.\nTurnir je vodio Jovanović Dušan koji je i igrao na turniru i verovatno je da bi postigao i bolji rezultat da mu upisivanje rezultata i čitanje parova nije remetilo koncentraciju u sopstvenim partijama.\nGlavni organizator turnira je Šah klub Banatski Karlovac a najviše je obaveza oko organizacije preuzeo i izuzetno dobro obavio Milan Pović,mk a šteta je da ovog puta nije mogao i da igra na turniru iako je poznat kao izuzetno uspešan brzopotezni igrač.\nEvo i nekoliko fotografija sa turnira:\nPobednici turnira sa leva na desno: Velibor Ćirjanić,fm – treće mesto, Boško Đonin,fm – prvo mesto i Petar Rankov,mk – treće mesto\nUčesnici turnira po završetku i dodeli pehara. U centru slike u plavim kariranim bermudama je mladi Milić Ilija, I kat. iz Vršca koji se više nego uspešno borio sa seniorima i mnoge savladao u lepim partijama.


Koveši-Barać, borba protiv korupcije i uticaj uređenja država na manjinska pitanja\nLaura Koveši i Verica Barać, rumunska i srpska heriona u borbi protiv korupcije & uticaj uređenja država po najvišim standardima na manjinska pitanja\nDNA ili Rumunski Nacionalni direktorat za borbu protiv korupcije je jedna od najefikasnijih institucija u borbi protiv korupcije na svetu. Tu poziciju drži posljednjih 5 godina. Na čelu ovog Direktorata je od 2013 do 2018. godine bila Laura Kodruca Koveši, kada je došla na ovu poziciju imala je samo 40 godina.\nRukovodila je timom od preko 120 istražitelja koji su pokenuli hiljade istraga protiv najviše rangiranih političara, sudija, biznismena, itd. Rezultat je na stotine osuđenih za razna krivična dela iz sfere politike i biznisa uglavnom zbog pranja novca, zloupotrebe položaja, falsifikovanja izbora. Najznačajnije istrage i osude su u vezi sa politikom i korupcijom u vrhu državnog aparata. Političkoj mafiji i povezanim poslovnim ljudima oduzeta je protivpravno stečena imovina u vrednosti od skoro 2 milijarde dolara.\nDok u Srbiji ovako nešto nije ni u planu, rumunski mediji neprekidno sa iščekivanjem prate ko će biti doveden u zgradu Direktorata na ispitivanje. Deo javnosti koji nije povezan sa kriminalom pruža veliku podršku Lauri Koveši, njenom timu, i rumunskom sudskom sitemu uopšte. Stotine hiljada ljudi je izlazilo na ulice da podrži rad Direktorata kad god bi političari pokušali da izmenama propisa umanje njegovu efikasnost, kao i kada bi predlagali smenu Laure Koveši.\nSve ovo vreme, Laura Koveši i njen tim su na meti kritika domaćih političara, ali imaju ne samo ogromnu podršku naroda, već i podršku mnogih evropskih centara koji prepoznaju značaj toga da što više država EU ima sinhronizovan nivo vladavine prava. U suprotnom veliki deo EU ostao bi unutrašnja periferija Unije.\nU Nemačkoj i Francuskoj je npr. uobičajeno da premijeri i predsednici budu procesuirani i to govori o snazi ovih država, odnosno o funkcionisanju koje podrazumeva da državni funkcioneri nisu isto što i država. Tako je Laura Koveši za svoj rad dobila niz priznanja, nagrada i odlikovanja u inostranstvu. Rumunski korumpirani političari međutim, ovakva priznanja koriste za napade na sudski sitem pod izgovorom da se radi o stranoj zaveri protiv njih a ne o njihovoj odgovornosti koja je u stvari njima "izmišljena" a sudski procesi "namešteni".\nDvadesetak ministara koji su bili na vlasti od 2004. godine je optuženo ili osuđeno u Rumuniji zbog koruptivnih dela. Procesuirani su i mnogi drugi političari i biznismeni, a među njima je i bivši premijer Rumunije Viktor Ponta. Isti Viktor Ponta koji je nedavno dobio srpsko državljanstvo, čime se po svemu sudeći vodeći srpski političari ponose. U tom kontekstu relevatno je i da je najtraženiji rumunski begunac Sebastijan Gica pobegao upravo u Srbiju, mada je lociran i priveden, srpske vlasti ga štite i ne izručuju Rumuniji. Sebastijan Gica je jedan od najvećih korupcionaških afera u Rumuniji, usko povezan sa tamošnjim poslovnim krugovima, bezbedonosnim službama i političarima, optužen je za pronevere od više stotina miliona dolara. Sebastijan Gica je prešao u Srbiji put od hapšenja pre oko godinu dana do toga da je jedna od njegovih firmi nedavno učestvovala na tenderu Ministarstva finansija Srbije vrednom više od milion evra. Gicina firma je zajedno sa još jednom firmom na trenutak bila i pobednik tendera prema pisanju Danasa, da bi po prigovoru drugoplasirane firme ipak izgubila posao. Međutim, skandalozno je što je Gica kao begunac iz drzge države uopšte slobodno učestvovao na tenderu, a posebno što je bio na korak od toga da posao i dobije.\nDa li je ova povezanost Gice sa srpskim političkim i poslovnim krugovima i stvari koje zna o tome razlog zaštite koju mu srpske vlasti pružaju? Otkrivanje takvih, za sada potencijalnih afera, neminovno bi dovelo da pokretanja međunarodnih istraga te bi DNA morala da optuži i faktore preko granice, što bi mnoge stavilo u nepovoljnu situaciju.\nList Danas izvestio je i o poseti rumunskog ministra pravde Toadera Beogradu aprila ove godine, baš u vezi Gice i zastoja u procesu ekstradicije Rumuniji ovog begunca. Sam Toader je međutim deo anti-DNA lobija u rumunskoj vladi, i perjanica je pokušaja blokiranja DNA u ovom pohodu na kriminal u visokim krugovima. Te su njegovi stvarni ciljevi po ovom pitanju u rumunskoj javnsti diskutabilni. Neizručivanje Gice i zataškavanje celog događaja samo podgreva sumnju.\nTako je Toader saopštio novinarima da je Rumunija zaključno sa 9. martom 2018. godine dostavila sva potrebna dokumenta koja su zahtevale srpske vlasti. Međutim, list Danas izveštava u tekstu od 26. marta 2018. godine da u nadležnom sudu pred kojim se vodi ekstradicioni postupak dokumenta još uvek nisu stigla, što list Danas navodi da im je rečeno iz samog suda.\nPonta je podneo ostavku na mesto premijera jer ga je DNA kojom rukovodi Laura Koveši teretila za pranje novca, neplaćanje poreza i druge zloupotrebe. Ministar pravde Rumunije Toader zahtevao je smenu Laure Koveši, međutim, podržali su je predstavnici EU, predsednik Rumunije Klaus Johanis, rumunsko telo za izbor nosilaca pravosudnih funkcija i što je najvažnije masovno, rumunski narod. Na kraju je pritisak vladajuće večine ipak prevagnuo te je Klaus Johanis bio prinuđen da početkom jula 2018 god. smeni Koveši.\nU poređenju sa Laurom Koveši Verica Barać nije imala ni približna ovlašćenja, niti čvrstu podršku domaćih ili inostranih političara, a što je najgore nije je podržao aktivno ni narod masovno... sve dok nije preminula.\nOvo je paradoksalni pokazatelj stanja svesti kod naroda u Rumuniji i Srbiji. Dok u Rumuniji u vladajuću elitu vlada veliko nepoverenje a rumunski birači većinski ne podelžu pokušajima medijskih manipulacija, u Srbi je je obrnuto, narod slepo veruje vlasti i imun je na visoku korupciju vlasti po principu, ako nema na Pinku i RTS to se nije ni dogodilo.\nOvakvo stanje posledica je dešavanja na političkoj sceni u proteklih 25-30 godina. Sav stres koji je srpski narod pretrpeo, vlast sada koristi za stvaranje psihologije straha od stvarnih promena, i spoljnog sveta. Ovim su srpski građani naterani da slepo veruju vlasti i da njihove poteze ne dovode u pitanje. Obmana je postala istina, a istina zlonamernost protiv državnih interesa. Ovom manipulacijum vlast je dovela građane na takav nivo svesti da realnost percipiraju kroz kontrolisane medije a ne ono što se zaista oko njih dešava.\nRumuni su tako masovno glasali protiv Rumuna Viktora Ponte i izabrali za predsednika Nemca, političara iz redova nemačke etničke manjine jer su jednostavno smatrali da je on kompetentniji, a ponta korumpiran. U Srbiji su glasači međutim masovno glasali za Vučića ili Tomislava Nikolića zbog njihovog istaknutog nacionalizma dok je njihova kompetentnost biračima potpuno nebitna.\nDa li možemo zamisliti situaciju u kojoj će srpski birači bez obzira na etničku pripadnost masovno za predsednika birati umesto etničkog Srbina, nekog etničkog Nemca, Mađara, Albanca...bilo koga od mnogobrojnih manjina u Srbiji, ili npr nekog deklarisanog Rumuna(Vlaha) na osnovu njihove kompetentosti a ne neminovno na osnovu njihove etničke pripadnosti?\nVerica Barać je vodila Savet za borbu protiv korupcije u Srbiji što je delimično pandan rumunskoj DNA, u periodu 2003 – 2012. Preminula je u 57 godini života. U svom radu nije uživala ozbiljnu podršku ni političara ni naroda.\nSavet kojim je rukovodila nije imao ni funkciju istražitelja na način kao DNA u Rumuniji, niti mogućnost prisluškivanja i pretresa (po odobrenju suda poput DNA), niti tim sastavljen od respektabilnog broja ljudi. Po tome čini se da je Savet za borbu protiv korupcije funkcionisao više kao telo čijim postojanjem se političari mogu dičiti, ali ne i dati mu ovlašćenja da nešto stvarno uradi. Uprkos tome "legendarne" su 24 privatizacije koje su bile predmet rada Verice Barać i koje su ipak dobile i neku vrstu institucionalnog epiloga. 24 privatizacije kojima se bavila Verica Barać je na kraju i Evropska komisija označila kao sporne, međutim, nije bilo epiloga na sudu u skladu sa njenim radom. Tako su procesi razvodnjeni i obesmišjeni te niko nije odgovarao. Osim što rad Verice Barać nije rezultirao na sudu na sličan način kao rad Laure Koveši u Rumuniji, nije bilo ni blagovremene podrške domaćih političara, dok su po njenoj smrti skoro svi iskazivali poštovanje. Slično se ponašao i običan narod, dok je Verica Barać iznosila u medijima probleme sa kojima se suočava, tužbe kojima je izložena, a sve to praćeno i njenim zdravstvenim stanjem koje se pogoršavalo, nikada nije bilo masovnih protesta, poput onih kojima narod štiti Lauru Koveši u Rumuniji kada političari požele da joj oduzmu ovlašćenja ili je smene. Očigledno ni EU ovlašćenja i rad tog Saveta nije tretirala na način kao što tretira neka druga pitanja. Iako i EU poput domaćih političara za mnoge stvari nije nadležna, ipak se stvari do kojih je stalo bilo evropskim bilo domaćim političarima institucionalizuju na ovaj ili onaj način.\nZanimljivo je kako su države u kojima je procesuiranje najviših zvaničnika rutinska stvar daleko snažnije i uticajnije na međunarodnoj sceni od država u kojima se politički i finansijski moćnici poistovećuju sa državom. Čak i u Rumuniji gde deluje DNA Laure Koveši na način koji impresionira veliki deo sveta, vodi se i dalje velika borba oko toga šta je prava mera borbe protiv korupcije. Od ishoda te borbe zavisiće ubuduće i pristup Rumunije evropskim fondovima, a iz tih fondova članice EU dobijaju mnogo puta više sredstava nego što recimo Srbija ostvaruje prilivom stranih investicija.\nLaura Koveši istražuje i zloupotrebe evropskog novca i koliko njen rad bude više podržan u samoj Rumuniji veća sredstva će dolaziti iz fondova EU, jer su izgleda prošla vremena kada su fondovi iz EU masovno nenamenski trošeni u Istočnoj Evropi a da Evropa žmuri na to.\nU Srbiji narod u većini nije informisan o tome koliko su fondovi EU za zemlje članice izdašni i da je reč o mnogo puta većem novcu u poređenju sa nivoom stranih investicija bilo gde. Najveći deo naroda je zakovan u temama koje nemaju veze sa šansama za boljitkom (poput fondova EU za članice), prečesto se u medijima priča o nekim zaverama, problemi se razvlače godinama i decenijama, institucije koja bi se bavila najvišim funkcionerima poput DNA u Rumuniji nema na vidiku, a nema ni reakcije naroda da podrži neki pelcer kada se on slučajno pojavi, kao što je to bila Verica Barać. Od pozitivnog rumunskog primera u vidu Direktorata za borbu protiv korupcije u Srbiji po rezultatima nema uporedivog primera, upravo suprotno - prisutni su pojedinci iz Rumunije koje ta antikorupcijska instuticija tamo optužuje.\nUticaj pravne države na status Rumuna/Vlaha u Timočkoj Krajini.\nSrbija u odnosu na EU ima prioritetno pitanje postizanja neke vrste sporazuma sa Kosovom što odlaže stavljanje akcenta na druga pitanja. Organi EU pišu izveštaje i o drugim pitanjima, poput vladavine prava, ali nema operacionalizacije koja bi to instutuiconalno stavila u fokus u odnosu na Srbiju. Dok se u odnosu na Rumuniju EU aktivno bori da se očuvaju tekovina rada Laure Koveši i njenog tima. Ipak, uprkos impresivnim rezultatima DNA u Rumuniji epilog ove borbe još uvek nije poznat. Dakle sa jedne strane imamo Rumuniju u kojoj postoje snage koje se bore za funkcionisanje države na najvišem evropskom nivou ali i snažne protivnike u redovima političara i biznismena. Sa druge strane imamo Srbiju čiji establišment je povezan sa nekima koji su upravo bili procesuirani u Rumuniji.\nImamo li u Srbiji snage koje su povezane sa snagama koje u Rumuniji vode borbu za uređenje države po najvišim mogućim standardima ?!\nPojedinci sa takvim nastojanjima postoje svakako, ali se njihov uticaj sputava i obesmišljava od postojećeg političkog establišmenta. Dok snage koje teže najvišim evropskim standardima ne budu imale adekvatan uticaj, pitanje prava Rumuna u Timočkoj Krajini uvek može biti razvodnjeno u okviru nekih interesa koji sa tim pravima nemaju dodirnih tačaka.\nZbog toga je malo verovatno da organizacije Rumuna/Vlaha iz Timočke Krajine mogu suštinski unaprediti položaj zajednice u saradnji sa političkim organizacijama i pojedincima u srpskoj vlasti kojima nije do uređenja sopstevne države (po delima, ne prema pukoj retorici), jer njima po prirodi stvari, ako ne poštuju sopstvenu etničku većinu-srpski narod, ne može biti ni do poštovanja prava Rumuna/Vlaha. Čak i kada učine neki pozitivan gest ili korak to ne može biti iskreno, već radi nekog najčešće ličnog, skrivenog interesa i velika je verovatnoća da će neki drugim gestom ili korakom biti anulirano, na vidljiv ili manje vidljiv način.\nLaura Kodruca Koveši ( Photo Wikipedia)\nVerica Barać (Photo print screen:\nSajt Saveta za borbu protiv korupcije-Biografija)