Dačić: Članstvo u EU jedan od najvažnijih prioriteta Srbije\nBeta\t 16. juna 2016. 15:50\nMinistar inostranih poslova Srbije Ivica Dačić izjavio je danas u Banjaluci da je punopravno članstvo u Evropskoj uniji (EU) jedan od najvažnijih spoljnopolitičkih prioriteta Srbije.\n“U tom smislu, želim da istaknem važnost očuvanja stalne dinamike pregovaračkog procesa sa EU. Srbija je ispunila sva prelazna merila za poglavlja 23 i 24, i s pravom očekuje njihovo otvaranje tokom holandskog predsedavanja”, rekao je Dačić učesnicima sastanka šefova diplomatija zemalja članica Centralnoevropske inicijative (CEI).\nOn je istakao važnost te inicijative, ocenivši da je ona “most izmedju makroregiona, članica EU i onih koje to još uvek nisu, ali i most izmedju delova Evrope koji imaju različita imena – Miteleuropa, Zapadni Balkan, Istočno partnerstvo, Baltik – ali pripadaju jedinstvenoj evropskoj kulturi”.\nNavodeći da se CEI od ostalih regionalnih inicijativa razlikuje po projektnoj orijentacijia, Dačić je naglasio da je Srbija 2014. godine dobrovoljno udvostručila svoj godišnji doprinos što, kako je kazao, u novcu možda i nije mnogo, ali pokazuje poverenje i važnost koju Srbija pridaje saradnji u CEI.\nŠef diplomatije Srbije je ukazao da je migrantska kriza jedan od najozbiljnijih izazova sa kojima se suočavaju region i cela Evropa, ističući da se taj problem mora rešavati sveobuhvatno i zajednički.\nProšle godine u Srbiji je registrovano i privremeno prihvaćeno 600.000 migranata, a ove godine više od 100.000.\n“Sa zadovoljstvom mogu da konstatujem da su i državni organi i gradjani Srbije svojim delovanjem i ponašanjem pokazali da na migrante ne gledaju kao na izvor problema, već pre svega kao na ljude u nevolji. Ne tvrdim da smo svakom čoveku pomogli onoliko koliko mu je bilo potrebno, ali tvrdim da smo svakome pomogli onoliko koliko smo mogli”, naglaiso je Dačić.\nGovoreći o problem terorizma, on je naveo da rezolucija o zaštiti ljudskih prava i osnovnih sloboda u borbi protiv terorizma, koja se već više godina konsenzusom usvaja u Trećem komitetu Generalne skupštine UN i Savetu UN za ljudska prava, dovoljno jasno izražava stav Srbije o tom pitanju i pruža smernice za dalje zajedničko delovanje.\nMinistar inostranih poslova Srbije dalje je rekao da su potencijali zajedničkog prostora zemalja članica CEI-a prepoznati i u mehanizmu Kina-CIEZ, ocenivši da taj model povezivanja dela Evrope sa Kinom u praksi pokazuje kako i geografski udaljene delove sveta može približiti interes na zajedničkim projektima.\n“Model svestranog povezivanja, komunikacije i integrisanja različitih razvojnih strategija u okviru ‘Pojasa i puta’, nudi nam dodatnu poslovnu platformu i perspektivu razvoja”, kazao je on.\nDačić je naglasio da će izgradnja brze pruge Beograd-Budimpešta biti značajan doprinos boljem transportnom povezivanju evropskog juga i Srednje Evrope.\nOn je upozorio i da bi se Srbija, kao i većina zemalja regiona već 2019. godine mogle imati problem snabdevanja gasom, jer se još ne naziru konkretna rešenja za ovaj problem i pozvao EU da što skorije ponudi trajna rešenja za snabdevanje zemalja regiona gasom.\nDačić je poželeo BiH uspeh u nastavku predsedavanja CEI ove godine, dodavši da Srbija pozdravlja i podržava predsedavanje Belorusije tom inicijativom 2017. godine.


Nova podvala: Zatežu sankcije Rusiji, pa joj izvoze „srpske” jabuke - Sputnjik Srbija\n13:13 25 Jun 2021\n11:13 27.09.2017 (osveženo 18:09 28.09.2017) Preuzmite kraći link\nNije prvi, a verovatno ni poslednji put da se među srpskim voćem i povrćem koje je namenjeno ruskom tržištu, nađe i ono inostrano koje bi da se prošvercuje kao naše gore list. Tako je od kada je Rusija uvela embargo na uvoz prehrambenih proizvoda iz EU kao odgovor na sankcije Zapada Rusiji. Znaju to i srpski i ruski zvaničnici i privrednici, ali i oni kojima je posao da šverc spreče. Pre svih inspektori Roseljhoznadzora, koji od strane srpskog Ministarstva poljoprivrede imaju otvoren poziv da u svakom trenutku dođu u Srbiju i zajedno sa srpskim kolegama analiziraju sve što je sporno.\nU avgustu je od ukupno 1.200 pošiljki sporno bilo 12 zbog kojih je Ministarstvo poljoprivrede Srbije u dnevnoj komunikaciji sa kolegama iz nadležne ruske inspekcije. Ministar poljoprivrede Branislav Nedimović je potvrdio da je Rusija od nas zatražila da joj do 2. oktobra dostavimo podatke o tome koliko površina imamo pod zasadima voća i povrća koje se najviše izvoze u tu zemlju. Sa tim podacima znaće pouzdano na koje izvozne količine mogu da računaju u narednom periodu.\nOd januara do avgusta ove godine, izvoz povrća iz Srbije u Rusiju bio je veći 22 odsto u odnosu na isti period 2016, a voća 10 odsto.\nNedimović, naravno, ne isključuje da je neko pokušao da falsifikuje srpsku dokumentaciju da bi se okoristio. Da se sa tim, s vremena na vreme suočavamo, ispričao je i prilikom nedavnog intervjua Sputnjiku. Tako je prilikom kontrole sporne pošiljke, zajedno sa ruskim inspektorima utvrđeno da je ono što je upisano na našim deklaracijama tako i otpremljeno preko naše granice. Rusi su potom istraživali gde je došlo do falsifikovanja na putu od naše granice do ulaska u Rusiju. I naravno otkrili.\nDirektor predstavništva Privredne komore Srbije (PKS) u Ruskoj Federaciji Dejan Delić ne bi, kaže da ulazi u analizu toga da li je bilo reeksporta, pogotovo s obzirom na podatke koji karakterišu izvoz Srbije u Rusku Federaciju za sedam meseci ove godine. A on je u svim segmentima rastao i to ukupno 25,7 odsto, do 567,8 miliona dolara. S obzirom na tendenciju, očekuje se da do kraja godine bude oko milijardu dolara, kaže Delić za Sputnjik.\nA da li druge zemlje koje su pod sankcijama falsifikuju deklaracije, a da taj proizvod nije ni video Srbiju to, kako ističe, ne može da tumači.\n„Mislim da treba da nastavimo ovaj tempo izvoza s obzirom na pokazatelje da naš proizvod ima kupca, tražen je i kvalitetan“, zaključuje direktor predstavništva PKS-a u Rusiji.\nNa to ukazuju i rezultati učešća srpskih prehrambenih firmi na nedavno održanom Sajmu hrane održanom u Moskvi. Prve procene, kako kaže, pokazuju da su kompanije ugovorile nove poslove vredne više od 17 miliona evra.\nNa pitanje kako će na dalju trgovinsku saradnju dve države uticati ako se utvrdi da je reeksporta bilo, Delić je mišljenja da neće biti dinamičnih ni posebnih promena u kursu trgovinskih odnosa Srbije i Ruske Federacije.\n„U svakom slučaju, za sastanke koji se iduće nedelje planiraju u cilju unapređenja međuinstituacionalne saradnje nema dramatičnih tema“, kaže Delić.\nNedimović, koji će sledeće nedelje u Moskvi učestvovati na sednici mešovite komisije gde će sa najvišim ruskim zvaničnicima, između ostalog, i ministrom poljoprivrede Aleksandrom Tkačevim, razgovarati o svim pitanjima, ovih dana je morao da demantuje pisanje pojedinih medija da je ograničen izvoz srpskih proizvoda na tržište Ruske Federacije.\nDrugim rečima, na srpskim voćarima i povrtarima je da i dalje povećavaju površine pod zasadima i njihov kvalitet koji će na ruskom tržištu imati sigurnog kupca, na lovcima u mutnom je da probaju da se tu nekako ovajde, a na ruskim inspekcijama da taj šverc spreče. Ne toliko što će se među srpskim jabukama naći, na primer, i neka poljska, nemačka, ili italijanska koja im sigurno neće stati u grlu zbog kvaliteta, već zbog principa. Ako ste već tražili sankcije, onda kusajte čorbu koju ste sami zakuvali.\nZato bi se moglo reći da je povremeno oglašavanje o reeeksportu više poruka EU da Roseljhoznadzor i dalje revnosno radi svoj posao.\nvoće i povrće, ministarstvo poljoprivrede, ruski embargo, carina, sankcije Rusiji, Deklaracija, izvoz, šverc, Branislav Nedimović, Aleksandar Tkačov, Dejan Delić, EU, Srbija


Istorija - Očna Kuća ProfiLens\nU enciklopedijama obično nailazimo na šturo objašnjenje da su naočare – specijalno montirana optička stakla koja služe za ispravljanje mana oka i poboljšanje vida – najverovatnije italijanski pronalazak iz 13. veka i da su počele da se masovno koriste tek u drugoj polovini 19. veka. Ovo zanimljivo i nedovoljno istraženo pitanje ponovo postaje aktuelno zahvaljujući novoj studiji Vinsenta Ilardija, profesora italijanske istorije na univerzitetu u Masačusetsu. Nakon dugogodišnjeg istraživanja i analize dokumenata u evropskim i italijanskim arhivama, autor je ustanovio da su naočare pronađene (izumljene) u Pizi i da je Firenca, a ne Venecija, kako se tradicionalno verovalo, bila centar za proizvodnju i komercijalizaciju naočara još u srednjem veku. Ilardijeva hronološka priča, sabrana u knjizi „Renaissance vision from spectacles to telescopes” („Renesansna vizija, od naočara do teleskopa”), obojena anegdotama i raznoraznim dogodovštinama iz starih vremena, prolazi putem legendarnog rivaliteta između Pize i Firence.\nPregledajući opsežnu dokumentaciju, profesor Ilardi je otkrio da je milanski vojvoda Frančesko Sforca još 1462. naručio od firentinskog ambasadora u Milanu 200 pari naočara sa konveksnim (ispupčenim) staklima, koja su služila za kompenzaciju dalekovidosti. Na taj način se došlo do saznanja da je Firenca bila središte proizvodnje odličnih naočara. Ustanovljeno je da je oko 80 Firentinaca bilo uključeno u delatnost bujajuće trgovine ovih korisnih naprava, počev od 14. pa sve do kraja 16. veka. Ilardi je takođe ukazao na to da je već u tom periodu postojalo saznanje o promenama kod staračke dalekovidosti (prezbiopije) i da se miopija korigovala mnogo ranije nego što se do sada smatralo. O tome u knjizi svedoči tadašnja klasifikacija koja se koristila za narudžbe: „Konveksna stakla za dalekovide od 60, 65 i 75 godina, ili konkavna (izdubljena rasipna) sočiva za mlade, to jest kratkovide”.\nNije, međutim, utvrđeno sa sigurnošću gde su se naočari proizvodile. Pretpostavlja se da su se prve radionice i sirovine, kao što su drvo i silicijumski „pesak”, neophodne za sočiva, nalazile u toskanskoj varošici Kole Val d’Elsa (mesto gde je u 13. veku Firenca odnela pobedu nad Sijenom, događaj opisan u Danteovoj „Božanstvenoj komediji”– Čistilište), u kojoj i danas postoje fabrike stakla i kristala.\nIstorijski, pronalazak naočara se pripisuje jednom dominikanskom kaluđeru u Pizi 1286. To potvrđuje i blaženi Đordano od Pize u svojoj propovedi izgovorenoj u crkvi Santa Marija Nova u Firenci 1305: „Nije prošlo ni dvadeset godina od kada je pronađena umetnost pravljenja naočara pomoću kojih se dobro vidi… Ja sam video onoga koji ih je prvi izumeo i napravio i govorio sam sa njim”.\nMeđutim, Firentinci nisu želeli da prihvate činjenicu da su naočare ponikle u Pizi. Izgleda da politička hegemonija Firence nad Pizom (i gotovo celom Toskanom) nije bila dovoljna njenim žiteljima. (Podsetimo da je Piza, nekad značajna pomorska republika, izgubila svoju moć i najpre bila prodata milanskom vojvodi Viskontiju, a zatim Firentincima. Pizanci su se pobunili, ali nakon duge i krvave opsade, grad je bio prinuđen da se preda Firenci 1406.)\nU 17. veku Firentinci su konačno uspeli da otrgnu primat Pizi i u pronalasku naočara. Oslanjajući se na neprikosnoveni autoritet Frančeska Redija, slavnog naučnika, pisca i pesnika, omiljenog na dvoru Medičija (Redi je bio i dvorski lekar Ferdinanda II i Kozima III), Firentinci uspevaju u naumu da se pronalazak pripiše izvesnom Sandru Pipocu i tako započinje era istorijskog falsifikata. Kreiranje neistine se nastavlja: u kasnijim zapisima se nailazi i na drugog firentinskog „pronalazača naočara”, Salvina Armatija, koji je navodno izumeo naočare 1317. Dugo se verovalo da je ova u stvari izmišljena ličnost pravi izumitelj naočara.\nBilo je neophodno sačekati 20. vek, tačnije 1920, kada Isidoro del Lungo, poznati književni kritičar i erudita, konačno raskrinkava čitavu firentinsku konstrukciju uperenu protiv Pize. Možda je ova zakasnela istina uticala na odluku autora da knjigu, uz učešće poznatih italijanskih naučnika i istoričara, predstavi prvo u Pizi, u Galilejevoj kući, a potom u firentinskom Državnom arhivu.


Polazna - Garden centar Beograd - Zelena oaza Beograda sa najvecim izborom cveca i biljaka na jednom mestu\nxFajl ne postoji.\nGarden Centar se dugi niz godina bavi uvozom, maloprodajom i veleprodajom hortikulturnih proizvoda i prateće galanterije. Poznati smo kao „Zelene oaze Beograda“ zbog prijatnog ambijenta i najveće ponude biljaka na jednom mestu u našem maloprodajnom objektu na Vidikovcu. Pored ovog objekta imamo i dve cvećare na Kalenić pijaci.\nPoverenje kupaca smo stekli širokim asortimanom proizvoda, kvalitetnom uslugom i pristupačnim cenama. Roba u našoj ponudi je od renomiranih dobavljača iz celog sveta, kao i vodećih rasadničara iz zemlje. Nudimo sve na jednom mestu za uređenje vašeg vrta, terase, kuće ili poslovnog prostora. Detaljniju ponudu našeg proizvodnog programa možete pogledati na stranici asortiman.\nKako je biodekoracija jedna od najatraktivnijih usluga, naš tim nudi kompletno uređenje enterijera i eksterijera. Detaljnije možete pogledati na stranici usluge, kao i kompletnu ponudu naše ćerke firme GARDEN ING.\nPrateći svetske trendove već dugi niz godina organizujemo radionice za izradu cvetnih aranžmana koje vode renomirani aranžeri iz celog sveta. U cilju obučavanja i informisanja pomažemo stručne obrazovne institucije u praktičnom znanju i obrazovanju.


KANTON SARAJEVO Ministar za rad, socijalnu politiku, raseljene osobe i izbjeglice\nPovećanje u zbiru iznosi 10 posto\nNakon što u proteklih 11 godina nije bilo povećanja socijalnih naknada u Kantonu Sarajevo, ove godine povećane su već drugi put, a time je obuhvaćeno oko 23.000 korisnika pojedinačnih prava koja se računaju u odnosu na osnovicu.\nMinistar za rad, socijalnu politiku, raseljene osobe i izbjeglice KS Malik Garibija naglašava da povećanje u zbiru iznosi deset posto, ali da su i dalje daleko od zadovoljavajućeg nivoa.\nTo povećanje realizira se uvećanjem osnovice za izračun socijalnih davanja, a koja je u proteklih 11 godina iznosila 600 KM, početkom godine Vlada KS je osnovicu podigla na 630 , a sada na 660 KM.\nIzračun velikog broja prava iz oblasti zaštite porodica s djecom i socijalne zaštite radi se pomoću ove osnovice, kao i izračun cenzusa za ostvarivanje određenih prava. Tako, naprimjer, cenzus prihoda za ostvarivanje prava na dodatak na djecu za četveročlanu porodicu umjesto ranijih 480 KM sada iznosi 528 maraka.\nZa dva ovogodišnja povećanja potrebno je dodatnih dva miliona maraka godišnje, a Vlada KS osigurala je neophodna sredstva.\n- Bez obzira na povećanje od deset posto, iznosi koje dajemo i dalje ne garantuju dostojanstven minimum i nemamo pravo stati dok ne dođemo do tog nivoa – smatra ministar Garibija, saopćeno je iz Pres-službe KS.\nMalik Garibija KS Sarajevo\nPorodično savjetovalište do kraja godine u novoj zgradi\nGaribija: Uvećavamo subvencije za grijanje sa 450 na 500 KM


Glumci iz Montevidea igraju za pomoć niškom porodilištu - „Daske humanosti“ - Media & reform centar Niš\nPosted on 8 априла, 2016 April 11, 2016 by mirc\nPremijera predstave „Kod opšteg mesta levo“ odigraće se u Narodnom pozorištu u Nišu 13. aprila od 20 sati. Komad se igra u okviru manifestacije „Daske humanosti“, koju organizuje udruženje mladih JCI Niš, a prihod od prodatih ulaznica otići će niškom porodilištu.\n„Ovom predstavom želimo da pomognemo porodilištu da poboljša uslove. Nadamo se da ćemo prikupiti novac kako bismo obezbedili roletne da trudnicama i porodiljama sunce ne bi smetalo dok leže na GAK-u“, rekao je PR JCI-a Stevan Đorđević na pres-konferenciji u Media i reform centru Niš.\nUlaznice po ceni od 500 dinara mogu se kupiti u turističkoj agenciji „Clock travel“.\n„U predstavi ustanove kulture Vuk Karadžić koja se premijerno igra u Nišu učestvuju i glumci iz popularnog Montevidea. Komad je satira o životu glumaca, a akteri predstave su se odrekli honorara i time doprineli opremanju porodilišta“.\nOvo su treće „Daske humanosti“ koje organizuje JCI, organizacija koja, kako kažu, nastoji da osnaži mlade da prave pozitivne promene u društvu.


Kako i najmanji stres utiče na naše zdravlje\n15.04.2018 / 17:42 Ljepota i Zdravlje - Istraživanje\nČak i najmanji stres tokom dana mogao bi da utiče na kasnije zdravstvene probleme, pokazalo je najnovije istraživanje.\nJedan od faktora rizika za nastanak mnogih zdravstvenih problema poput depresije, anksioznosti, kardiovaskularnih bolesti i hroničnog bola jeste izloženost stresu.\nPretpostavlja se da stres koji dovodi do ozbiljnih bolesti uzrokuju bitna dešavanja pojedinca poput raskida, otkaza ili operacije. Međutim, nedavno istraživanje pokazalo je da i najmanji stres može da ostavi posljedice na dugoročno zdravlje ukoliko dozvolimo da intenzitet stresa pređe u sljedeći dan.\n“Naše istraživanje pokazuje da i najmanje negativne emocije utiču na naše zdravlje”, navodi vođa studije Kejt Ledžer.\nOd ispitanika je zahtijevano da tokom osam dana bilježe svaki put kada ih preplave negativne emocije kao što su nervoza, beznadežnost, usamljenost, strah, razdraživost, sramota, uznemirenost, ljutnja, frustracija, nemir i napetost. Osim toga, traženo je da objasne šta je izazvalo svaku od tih emocija.\nDeset godina nakon istraživanja učesnici su ispitani u namjeri da se sazna da li su u međuvremenu razvili neku od hroničnih bolesti ili imaju zdravstveni problem koji ometa njihov svakodnevni život.\nRezultati su pokazali da su osobe koje nisu mogle da se oslobode dnevnog stresa, koji se prenosio i na naredni dan, imale više zdravstvenih problema, uključujući i hronične bolesti.\n“Većina ljudi kada razmišlja o razlozima zbog kojih su pod stresom, misli o velikim događajima poput smrti voljene osobe. Međutim, rezultati su pokazali da nije riječ samo o važnim trenucima, već i o svakodnevnom stresu koji utiče na naše zdravlje”, objašnjava Ledžer.\nU KCUS-u po prvi put počela primjena stereotaktičke iradijacije - SRS\nU Tuzli obilježen Svjetski dan borbe protiv epilepsije\nLimunska trava ublažava nervozu i liječi depresiju\nMasnoće ne debljaju i trebate ih redovno jesti\nVježbanjem protiv proljetnog umora\nKnjiga 'Kardiovaskularne bolesti i komorbiditeti' predstavljena u Sarajevu\n16:26 BiH Više od dva kilometra nove gasne mreže u Dobroševićima i na Aneksu\n16:22 BiH Skupština BPK-a usvojila kantonalni budžet za 2019. godinu


BIZNIS KORISNICI REŠENJA OSTALE USLUGE GSM GATEWAY\nGSM Gateway je uređaj koji se povezuje na fiksni telefon ili fiksnu telefonsku centralu, pomoću SIM kartice usmerava pozive sa fiksne telefonije na mobilnu telefoniju. Kada korisnik sa svog fiksnog telefona poziva mobilni telefon, poziv obilazi mrežu fiksne telefonije i usmerava se direktno na GSM mrežu. Na ovaj način, iako poziva sa fiksnog aparata, korisnik telefonira u okviru mobilne mreže.\nNa ovaj način možete da uštedite i do 70% na telefonskom računu za fiksnu telefoniju.\nTarifni paket i cena uređaja\nGSM Gateway tarifni paket:\nGateway tarifni paket\nCena poziva ka svim mrežama\nUspostava veze je 3,48 din. Pozivi se tarifiraju 60+1 (prvi minut + svaki naredni sekund). U minimalnu potrošnju su uključeni pozivi ka nacionalnim i internacionalnim destinacijama, uspostava veze, SMS i GPRS saobraćaj.\nCene su prikazane u dinarima sa PDV-om.


UBIJANJE NAROD U POJAM: Zatvoriti sve u Srbiji od 30. decembra do 2. januara! - Naša Borba\nPredstojeći period praznika nosi sa sobom rizik od povećane transmisije koronavirusa i mere se moraju odmah dobro osmisliti kako bi se to sprečilo, ukazala je organizacija Ujedinjeni protiv kovida i navela da bi trebalo uvesti obaveznu vakcinacija za sve građane, što je u skladu sa Zakonom o zaštiti stanovništva od zaraznih bolesti.\nTreba uzeti u obzir činjenicu da dosta ljudi u regionu neometano cirkuliše, kao i da veliki broj građana Srbije dolazi iz inostranstva u decembru, navode Ujedinjeni protiv kovida.\nUlazak naših državljana se ne može zabraniti, ali se mora sprečavati prenošenje virusa u tim situacijama, zbog čega predlažu dodatne mere za praznike koje podrazumevaju meru zabrane okupljanja za više od petoro ljudi u grupi na otvorenom i za više od deset ljudi u zatvorenom ako postoje uslovi za četiri kvadratna metra po osobi.\nU zavisnosti od epidemijske situacije rad ugostiteljskih objekata značajno limitirati uz mogućnost kompletnog zatvaranja u vremenskom periodu od tri nedelje, uz poseban fokus na zimske turističke centre.\nZatvoriti sve objekte sem prehrambenih prodavnica, apoteka i benzinskih pumpi od 21 čas 30. decembra 2021. do sedam časova 2. januara 2022. godine.\nUkoliko se prethodne mere ne sprovedu, jedina mera koja ostaje jeste striktna mera zabrane kretanja stanovništva od 17 časova 31. decembra do sedam časova 1. januara i od 17 časova 1. januara 2022. godine do sedam časova 2. januara 2022. godine, ukazuju Ujedinjeni protiv kovida.\nPosebno naglašavamo značaj da mere poštuju državni zvaničnici i posledično kažnjavanje istih kao primer dobre prakse. Mora biti jasno da je striktna primena mera za kraći period, jednako za sve, jedini, najkraći i najjeftiniji način da se poboljša poštovanje mera i da se spreči veća katastrofa, navodi se u saopštenju.\nMasovno testiranje ostaje ključni instrument u borbi protiv epidemije. Apelujemo da se poveća kapacitet za testiranje formiranjem velikih, centralizovanih centara za testiranje, po mogućstvu, bezkontaktno testiranje, po principu drive-through u okviru velikih garaža, koje smo već predlagali, odvojenih od kovid ambulanti, sa prethodnim zakazivanjem preko eUprave ili pozivnog centra, ističe se u predlozima lekara okupljenih u ovoj grupi.\nPrethodni tekstVULIN PORUČIO NARODU: Možete da protestujete koliko god hoćete!\nSledeći tekstNEMANJA MATIĆ PODRŽAO NAROD PROTIV RIO TINTA: Neću ovakve reke u našoj Srbiji!\nAleksandar 6 decembra, 2021 At 1:33 pm\nsrećna vam poslednja godina !!!


"Ne želimo lažljivicu, nego ovo mnogo simpatičnije ljudsko biće" - BIGportal.ba\n25 Maja, 2022 25 Maja, 2022 064\nFanovi Džonija Depa su u potrazi za novom kraljicom Merom koja bi zauzela mesto Amber Herd u filmu “Akvamen 2”. Nedavno je više od četiri miliona Depovih obožavatelja potpisalo peticiju tražeći da Herd bude potpuno uklonjena iz glumačke ekipe “Akvamena 2” usred suđenja za klevetu. Sada se pojavila nova peticija koja poziva kreatore filma da zamene Herd sa Blejk Lajvli.\nPored Lajvli, Emilija Klark se pominje i zbog njenog prethodnog rada sa Džejsonom Momoom na HBO-ovoj “Igri prestola”.\nTrenutno, novu peticiju je potpisalo 5.000 fanova i u njoj se navodi: “Izgleda da je ona (Herd) lagala da je zlostavljana… čini se da je zlostavljač… ona je zbog svojih laži uništila karijeru Džonija Depa.”\nPeticija upućena Varner Bros-u sadrži i objašnjenje preferencije za Lajvli u ulozi Mere.\n“Posle suđenja za klevetu između Džonija Depa i Amber Herd i sve negativne ’energije’ oko toga, tvrdimo da je Blejk Lajvli mnogo simpatičnija glumica i ljudsko biće”, navodi se u peticiji i dodaje:\n“Amber Herd je podla osoba i ne bi trebalo da ima privilegiju da prikazuje voljenog heroja. Blejk Lajvli je ljupka i ljubazna osoba, sa daleko većim glumačkim talentom. Ona je tip osobe koja treba da prikaže heroja. Ona je neko na koga se mlade devojke mogu ugledati i treba da teže da budu slične”, zaključuju fanovi koji su peticiju pokrenuli.\nPodsećamo, producenti su na osnovu prve peticije o izbacivanju Herdove iz glumačke ekipe filma “Akvamen 2”, odlučili kako će se Amber Herd u novom filmu pojavljivati manje od 10 minuta.\nRodik otkrio: Nije bilo tuče sa Novakom


SKANDAL U KOLUMBIJI Policijski kadeti obučeni kao NACISTI, javnost šokirana, direktor akademije SMENJEN\nKolumbijski predsednik Ivan Duke osudio je danas postupke policijskih kadeta, koji su se obukli kao nacisti u okviru ceremonije koja je bila posvećena Nemačkoj.\nFoto: Policia Nacional de Colombia / Ustupljene fotografije\nDogađaj kulturne razmene u čast Nemačke, koji su obeležavali studenti kolumbijske policijske akademije obučeni u nacističke uniforme, izazvao je nacionalni skandal, a reagovao je predsednik zemlje, koji je oštro kritikovao inicijativu i Ministarstvo unutrašnjih poslova, a oglasili su se i ambasade Nemačke i Izraela, prenosi BBC.\n- Svako izvinjenje za nacizam je nedovoljno. Osuđujem svako javno prikazivanje koje koristi ili upućuje na simbole povezane sa onima koji su odgovorni za jevrejski holokaust - napisao je Duke danas na Tviteru.\nNa fotografijama sa ceremonije u policijskoj akademiji u gradu Tulua ranije ove nedelje vide se nacističke zastave i druga obeležja, dok su kadeti na njima nosili uniforme sa trakama i kukastim krstom, a jedan je takođe imao brkove po ugledu na nemačkog nacističkog vođu Adolfa Hitlera.\n- Na Policijskoj akademiji Simon Bolivar u Tului organizujemo međunarodnu nedelju sa državom gostom Nemačkom. Kroz ove kulturne razmene, unapređujemo znanja naših učenika iz policije - navedeno j zvaničnom Tviter nalogu policije, u objavi vezanoj za događaj.\nPredsednik je najavio da će svi uključeni u organizovanje policijskog događaja u Tului, u zapadnoj Kolumbiji, i svi učesnici biti pozvani na odgovornost, a direktor policijske akademije je već smenjen.\nAmbasadori Nemačke i Izraela pozvali su Kolumbiju da učini više na edukaciji svog stanovništva o Holokaustu.\nKolumbija Policija Nacisti Ivan Duke Nemačka\nKolumbijski predsednik tvrdi da su i neki kolumbijci ZNALI da se planira ubistvo Moiza\n11:03 SVADBE SKUPLJE DO 30 ODSTO U Srbiji oko 25.000 venčanja godišnje, termini popunjeni do novembra\n11:01 Dječak zadobio povrede opasne po život, vozač uhapšen: Oglasili se iz policije o stravičnoj nesreći u Sarajevu


Crne prognoze za SAD: Dug do 2028. godine...\nIzvor: B92, 13.Feb.2018, 19:03\nVašington -- Galopirajući dug SAD će verovatno porasti za dodatnih 10.000 milijardi dolara u narednoj deceniji.\nDo 2028. godine će se popeti na gotovo 30.000 milijardi dolara, prema procenama sadržanim u najnovijem predlogu budžeta SAD.\nPrema projekcijama Kancelarije za budžet pri Beloj kući, javni dug SAD će dostići 29.900 milijardi dolara do 2028. godine, a budžetski deficit činiće 101 odsto bruto domaćeg proizvoda SAD, prenosi Raša tudej. >> Pročitaj celu vest na sajtu B92 <<\nJavni dug SAD je trenutno na rekordnih 20.600 milijardi dolara, što je najviši nivo od završetka Drugog svetskog rata.\nAmerički predsednik Donald Tramp je, u predlogu novog budžeta, zatražio izdvajanje rekordnih 686 milijardi dolara za Pentagon, što je za 13 odsto više u odnosu na budžet iz 2017. godine.\nAmerička bonitetna agencija Mudis upozorila je prošle nedelje da bi mogla sniziti rejting SAD zbog "značajnog pogoršanja fiskalne situacije".\n"Nedavno usvojene poreske reforme će pojačati i povećati fiskalne pritiske", ocenili su analitičari Mudisa.\nKineska rejting agencija Dagong u januaru je snizila rejting SAD na "BBB+" sa "A-", stavljajući američku ekonomiju u "isti koš" sa Peruom, Kolumbijom i Turkmenistanom, navodi RT.\nAmerički dug će verovatno porasti za još 10 biliona dolara u narednoj deceniji, pokazale su procene o poslednjem budžetu...Prema Kancelariji za upravljanje budžetom Bele kuće, državni dug će do 2028. godine dostići čak 29,9 biliona (triliona) dolara...Deficit će tako biti na 101 odsto američkog...


Somborska bolnica postaje lečilište za kovid?\npetak, 10 jul 2020 05:34\nU dužem periodu nijedna zvanična institucija nije smatrala za shodno da stanovnike Sombora i okoline obavesti o tačnom broju obolelih od Kovid 19 u takozvanom drugom piku prvog talasa epidemije koronavirusa.\nTo je predstavljalo plodno tlo za spekulacije pa i katastrofične „varoške abrove“, a konačno se oglasila i ovdašnja Opšta bolnica „Dr Radivoj Simonović“.\nPrema informacijama sa zvaničnog sajta ove medicinske institucije koja predstavlja ustanovu za sekundarnu zdravstvenu zaštitu preko 180.000 žitelja Zapadnobačkog upravnog okruga, na bolničkom lečenju na Odeljenju za infektivne bolesti Opšte bolnice Sombor trenutno se nalazi šest pacijenata kod kojih je potvrđen koronavirus.\nKako se nezvanično saznaje, somborska ustanova trebalo bi da bude jedna od pet novih kovid bolnica u Vojvodini, u kojima bi se lečili zaraženi koronavirusom koji imaju lakše simptome. Samo u utorak u respiratornoj ambulanti Opšte bolnice pregledano je 20 pacijenata sa temperaturom i respiratornim simptomima. Nakon pregleda i trijaže je naloženo da se 12 pacijenata testira na koronavirus, da bi bilo ustanovljeno da je kod polovine, odnosno kod šest pacijenata i potvrđeno prisustvo virusa. U skladu sa kliničkim slikama obolelih, četiri pacijenta su zadržana na bolničkom lečenju, dok su dva pacijenta sa lakšom kliničkom slikom puštena na kućno lečenje u samoizolaciju, a prema navodima sa zvaničnog sajta Opšte bolnice „Dr Radivoj Simonović“ jedan pacijent sa težom kliničkom slikom je premešten u Klinički centar Vojvodine.\nMada se ne barata sa podacima odakle tačno dolaze pacijenti zaraženi koronavirusom, nezvanično se može saznati da, pored grada, svojevrsna žarišta epidemije predstavljaju i sela Stapar i Kljajićevo, kao i salaško naselje Lugovo.\nInače, nove-stare mere u borbi protiv epidemije koronavirusa su zaživele i u gotovo svim institucijama u gradu, pa je tako odlukom Gradske uprave prilikom ulaska u zgradu Skupštine grada, Županije, obavezno nošenje zaštitnih maski koje pokrivaju usta, nos i bradu, dok se svim licima, bili oni zaposleni, stranke ili službeni posetioci, prilikom ulaska putem beskontaktnog toplomera meri telesna temperatura, pošto u zgradu gradske uprave ne može da uđe lice koje ne nosi zaštitnu masku i koje ima povišenu telesnu temperaturu iznad 37 odnosno 37,5 stepeni Celzijusa. Pride, kao ulaz u zdanje Županije koriste se isključivo glavna ulazna vrata nakon čega je dodatno obavezna dezinfekcija obuće prolaženjem preko dezinfekcionog otirača.


Tači: Rusija se ne bi protivila sporazumu Beograda i Prištine - Politika - Dnevni list Danas\nPočetna » Politika » Tači: Rusija se ne bi protivila sporazumu Beograda i Prištine\n1Piše: Beta 05. februara 2019. 22.27\n„Veoma direktno sam ga pitao – kakva bi bila reakcije Rusije ako Kosovo i Srbija postignu dogovor? Njegov odgovor je bio da bi to podržao“, rekao je Tači.\n„Mnogo bih cenio da održi reč“, dodao je predsednik Kosva.\nPredsednik Kosova je, kako je preneo portal Gazeta ekspres, rekao da bi „mala korekcija granica“ bila prihvatljiva za postizanje konačnog sporazuma s Beogradom i dodao da su jezero Gazivode, Mitrovica i Trepča resursi o kojima se ne pregovara.\nHašim Tači, pomirenje, Rusija, Sporazum\nDebata: Postizanje sporazuma Prištine i Beograda u roku od nekoliko meseci gotovo nemoguće\n05. februara 2019. u 23.34\nPa normalno je ,Rusija se ne mesa nigde u unutrasnje stvari i interese jedne zemlje. Ako ovaj nas klovn izda zemlju i Kosovo zasto bi se Putin mesao -ako nas vodja preda Kosovo sta treba onda ,Putin da bude veci Srbin od nas samih .A druga stvar -polako pocinje da se otkriva sta znaci to razgranicenje ,kompromis sto ova dvojica konstantno ponavljaju .Taci i Vucic su se vec dogovorili ,rukom ocrtali granice cisto radi nase buducnosti radi nase dece da nam ne ostavljaju problem neresen ! Tacija mogu da razumem zasta se bori i za koji cilj ali ovog naseg nikako .za cije ti interese radis ?


Časopis Industrija :: Spoljnotrgovinska robna razmena Srbije od januara do kraja maja ove godine iznosila je manja je za 8,1% nego u istom periodu prošle godine\n01.07.2020 Komentari: 0\nSpoljnotrgovinska robna razmena Srbije od januara do kraja maja ove godine iznosila je 15,34 mlrd EUR i manja je za 8,1% nego u istom periodu prošle godine, objavio je danas Republički zavod za statistiku.\nVrednost izvezene robe bila je 6,42 mlrd EUR, što je za 9,5% manje nego u prvih pet meseci 2019. godine, dok je uvoz smanjen za 7,1%, na 8,92 mlrd EUR.\nDeficit u trgovini sa svetom iznosio je 2,5 mlrd EUR, što je za 0,5% manje nego sa istim periodu prošle godine.\nPokrivenost uvoza izvozom je bila 72% i manja je nego u istom periodu prethodne godine kada je iznosila 73,8%.\nZemlje članice Evropske unije imale su udeo od 60,1% u ukupnoj razmeni, a najveći pojedinačni spoljnotrgovinski partner bila je Nemačka, u koju je izvezeno robe u vrednosti od 819,3 mil EUR, a uvezeno je za 1,14 mlrd EUR.\nDrugi po važnosti partner su bile zemlje CEFTA, u koje je iz Srbije izvezena robu za 1,03 mlrd EUR a uvezeno je u vrednosti 317,1 mil EUR.


Cirkularna ekonomija u Privrednoj komori Vojvodine – Poslovni portal o upravljanju otpadom i reciklaži\nU prostorijama Privredne komore Vojvodine u Novom Sadu, u petak, 30. avgusta, održana je Radionica cirkularne ekonomije. Na taj način, obeležen je početak čitavog niza aktivnosti, koje će PKV, a posebno njeni sektori usluga i industrije, realizovati u narednom periodu. Nedavno je, u okviru PKV, konstituisan i Savet za cirkularnu ekonomiju, kao konkretna podrška aktivnostima čiji je cilj edukacija privrednih subjekata i njihov što brži i potpuniji zaokret ka svim postulatima cirkularne ekonomije.\nRadionica cirkularne ekonomije realizovana je od strane tima Privredne komore Srbije, a predavač je bio Milan Veselinov, ekspert za ovu oblast iz kompanije CirEkon.\nGovoreći o ovoj radionici, kao i o narednim aktivnostima, Zoran Trpovski, sekretar udruženja industrije PKV, istakao je:\nKolega Branislav Mamić iz udruženja usluga i ja smo imali zadovoljstvo da budemo domaćini Radionici cirkularne ekonomije koju su održali članovi tima koji to radi u okviru Privredne komore Srbije. Privredna komora Vojvodine, kao članica zajedničkog komorskog sistema, učinila je maksimalne napore da za ovaj skup animira učesnike iz raznih privrednih krugova. Smatramo da smo u tome uspeli i da su na radionici dobijena osnovna znanja o ovoj materiji koja se veoma intenzivno sprovodi i promoviše prevashodno unutar EU, a i među zemljama kandidatima. Mnogo šira znanja o ovome moguće je steći na Akademiji koja će uskoro započeti. Lično smatram da su uslovi veoma povoljni i da bi potencijalni učesnici trebali da iskoriste priliku da nauče mnogo o ovome koristeći činjenicu da su troškovi u značajnoj meri subvencionisani iz međunarodnih izvora.\nGovoreći o predstojećim događanjima u organizaciji PKV, Trpovski je istakao: U našim prostorijama će u utorak 03.09. u organizaciji Color Media Communication i Privredne komore Vojvodine biti održana zajednička konferencija „Invest in Vojvodina“ sa brojnim učesnicima iz diplomatskih krugova, komora iz okruženja i drugih subjekata. Želeli bismo posebno da ukažemo na panel posvećen cirkularnoj ekonomiji gde ćemo, između ostalog, dati priliku nekim kompanijama da iznesu svoje uspešne primere primene ovog koncepta u stvarnom životu.


Podgoricom - datum: 2018-12-06 IZABRAN POBJEDNIK KONKURSA ZA IZRADU IDEJNOG RJEŠENJA GRBA I ZASTAVE OPŠTINE TUZI\nPobjednički rad: Autor Srđan Marlović Na grbu pelikani i otvorena ruka\nZavršen je konkurs za izradu idejnog rješenja grba i zastave Opštine u okviru Glavnog grada- Tuzi, a komisija za pripremu predloga simbola na čelu sa Halilom Dukovićem, predsjednikom je izabrala tri rješenja koja će biti i nagrađena. Prvu nagradu zaslužio je Srđan Marlović, drugu Mirsad Koljenović, a treću NVO „Pokret za razvoj Tuzi” koji su za svoje predloge nagrađeni sa 600, odnosno 300 i 100 eura. U nastavku procedure biće odlučeno da li će pobjedničko rješenje i biti izabrano za grb.\nArhitekta, konzervator i jedini licencirani heraldičar u Crnoj Gori Srđan Marlović bio je i više nego zadovoljan što je njegov predlog prepoznat kao najbolje rješenje za novoformiranu opštinu Tuzi, a kako je istakao njegove predloge usvojili su i Podgorica, Kortor i Bar. Marlović je istakao da je heraldika složena disciplina kojoj je grafički dizajn samo oruđe, te da se uvijek obraduje kad neka komisija pri izboru važnih simbola izabere predlog heraldičara a ne grafičkog dizajnera što se u Crnoj Gori u par navrata i dešavalo.\n– U Crnoj Gori je jako teško da nekom žiriju koji se sastoji od umjetnika, istoričara i drugih sličnih profesija objasnite razliku između heraldički ispravnog predloga i predloga grafičkog dizajnera, pa dođete u situaciju da izaberete pogrešan predlog, kao što su to uradile pojedine opštine u Crnoj Gori. Zato mi je drago da je u Tuzima to prepoznato, a mislim da znam i zašto je to tako. Vjerovatno zato što su oni godinama bili dio Podgorice koja ima jednostavan i heraldički ispravan grb i naučili su vizuelno na jednu disciplinu koju su prepoznali i u mom predlogu za Tuzi - kaže Marlović.\nMarlović objašnjava i kako izgleda grb Tuzi.\n– Na malom grbu se nalazi prikaz voda Opštine Tuzi odnosno Skadarsko jezero koje je prikazano kroz srebreno vertikalno polje. Zatim tlo koje je bogato kulturno-istorijskim nasleđem koje predstavlja kontekst u kome su se Tuzi razvile kao naseljeno mjesto i na tom crvenom polju se nalazi srebrena šaka, koja je legitiman heraldički simbol, a koja predstavlja zapravo vizuelnu stilizaciju nasleđa brojnih plemena u Tuzima. U heraldičkom smislu znači spremnost na saradnju, dijalog i sveopštu saradnju između ljudi. Veliki grb se sastoji od krune na koju Tuzi imaju pravo jer su postali nezavisna opština, broj merlona na kruni zavisi od broja stanovnika to je dato u srebrenoj boji. Tu su čuvari štita- pelikani koji su prepoznatljivi jer naseljavaju sjeverni dio Skadarskog jezera, a i čuvari štita treba da predstavljaju prirodnu floru ili mitologiju. Zatim tu je svitak srebreni sa crvenom poleđinom na kojoj se nalazi 1222. godina, godina kada se toponim Tuzi pominje po prvi put – pojasnio je Marlović.\nKako se navodi u odluci koju potpisuje Halil Duković, predsjednik komisije za pripremu predloga simbola Opštine u okviru Glavnog grada-Tuzi odluku su donijeli cijenivši istorijska, kulturna, prirodna i obilježja opštine Tuzi, pri čemu je posebno uzeta u obzir usaglašenost pristiglih radova sa standardima heraldičke prakse, u kom dijelu se naročito istaklo prvorangirano idejno rješenje.


Miloš Milanović i ASU ,,UE˝pred Srbija reli iz ugla prateće ekipe\nOpšte je poznato da je reli više nego timski i tehnički sport i da sve zavisi od kompletnog tima ljudi i automobila da bi se ostvario dobar rezultat. Naravno, vozači su heroji i uvek su u prvom planu, tu su i suvozači, ali ljudi koji su potpuno medijski zapostavljeni su oni iz timova i pratećih ekipa, pogotovo kod nas, što je u neku ruku velika nepravda, jer publika ne može da vidi i zna ko su sve ljudi koji su uložili ogroman rad i trud da bi automobil i tim na dan relija funkcionisali bez greške.\nU svetu imamo velike profesionalne timove, pa čak i u jakim nacionalnim šampionatima, dok se naše posade uglavnom oslanjaju na pomoć svojih prijatelja u vidu prateće ekipe, dok ostali koji brinu o automobilima uglavnom nisu adekvatno „nagrađeni“ , obzirom da na svojim „plećima“ nose kompletan reli. U drugim disciplinama uloga prateće ekipe je svakako bitna, ali na reliju imamo i dodatani izazov u vidu jako kratkog, odrećenog vremena kada je dozvoljeno raditi na automobilu.\nOvom prilikom razgovarali smo sa Milošem Milanovićem iz užičkog kluba ASU „UE“, koji je glavna karika prateće ekipe posade Tomo Nikitović / Siniša Milanović, a u isto vreme je zadužen i oko pripreme VW Pola 1,4 grupe A, dok smo ovaj razgovor vodili upravo iz garaže.\n„Reli pratimo već dugi niz godina, pa smo tako ove sezone odlučili da napravimo naš klub, Tomo, Petar, Siniša i ja. Naravno da je ogroman zadatak poveren pratećoj ekipi i ekipi koja brine oko automobila. U pauzama između relija radimo na samom automobilu, sređujemo sve što je oštećeno ili je za zamenu, dok na samoj trci pripremamo i radimo servis, radimo na Polu ako je potrebno, vršimo provere između brzinaca, sipamo gorivo u zoni...\nPetar je zadužen i za papirologiju, da sve bude u minut kao što to nalažu pravila. Često se dešava da neki uočen problem ili kvar rešavamo da posada to i ne zna, da se ne bi previše time opteretili, već servis iskoristili da se odmore, osveže i pripreme za sledeći brzinac. U neku ruku je problem što ljudi koji nisu sto posto u reliju nisu ni svesni šta je sve potrebno da se bavi ovim sportom, što je samim tim i jedan od najvećih problema, jer je teško privući i edukovati nove posade“, ukazao je Miloš Milanović.\nMiloš je prošle godine nastupao kao takmičar u Klasi I, „Mali N“, na brdskoj trci u Kruševcu, dok kao član prateće ekipe ima više nego veliko iskustvo. Sa Nikitovićem ove godine slavi jublije pet godina saradnje, dok je pre toga bio zadužen za posadu koji su činili njegova braća, Petar i Siniša, a prvi put na reliju je bio zadužen oko automobila Ivana Bošnjakovića.\n„U reliju smo više od petnaest godina, kao prateća ekipa i kao takmičari, pa svakako da imamo veliko znaje i iskustvo, a iz grada smo u kome je reli tradicija i ovaj sport okuplja dosta publike i ljudi koji se zaista razumeju, ali je jako malo onih koju su stvarno upućeni u sva dešavanja i naš rad, pa je jedan od zadataka našeg kluba da svima koji žele da saznaju više izađemo u susret.“\nSrbija reli je za par dana, klub ASU „UE“ zauzima četvrto mesto u konkurenciji klubova, iako su ove sezone nastupili samo sa jednom posadom na prva tri relija sezone, a na svom domaćem terenu imaju velika očekivanja i šansu za titulu u Klasi II.\n„Pred Srbija reli dosta smo radili na Polu, uspeli smo da rešimo i poboljšamo neke sitnice i to je to što se tiče unapređenja na njemu za ovu sezonu, pošto je on kod nas stigao kao automobil grupe N. Odradili smo test, auto funkcioniše odlično, sve je potpuno spremno i siguran sam da će Tomo i Siniša da pokažu na stazi koliko smo odradili“, rekao je on nešto više o pripremam za Srbija reli.\nSastav će biti više nego mešovit u taboru tima ovog puta, a u pitanju su privatne obaveze.\n„Prvog dana relija ja sam u pratećoj ekipi, pored mene je Mladen Hadžić, dok je Petar (Milanović) opravdano odsutan na vojnoj vežbi, koji je inače koordinator tima. Drugog dana sam ja sprečen, tako da će pomoć Mladenu činiti Dalibor Jović i Ljube Ćubić, a tim će voditi legenda našeg relija, Vlade Dubljanin“, izjavio je Miloš.\nTim za sledeću godinu ima velike planove, a jedna od njih će svakao ići na ruku novim posadama u klubu.\n„Od sledeće sezone planiramo da oformimo još širu prateću ekipu, koja će biti na usluzi svima koji budu nastupali za naš klub. Nije tajna da je pred reli jako teško posadama da sastave sve potrebne elemente, pa smo odlučili da bi veliki teret sa vozača i suvozača bio skinut kada bi više vremena posvetili samom reliju, dok bi mi birnuli za sve ostalo, od tehničkog pregleda, pripremen servisnog mesta, do same organizacije i svega oko automobila, kao što se to radi u svetu“, zaključio je on.\nNadamo se da smo vam ovim tekstom malo više izbliza dočarali reli kao disciplinu, a za sve su vam otvorena vrata kluba „Užičko sportsko automobilsko udruženje“, kao i naš portal koji je svima na usluzi koji vole i prate reli.


Republika / (FOTO) Vučića na Ohridu dočekali kao svog uz transparent dobrodošlice\nPovodom posete predsednika Vučića Ohridu, Srbi su na ulazu u grad postavili baner na srpskom i makedonskom jeziku sa natpisom "Dobrodošli predsedniče Aleksandre Vučiću".\nBaner je postavljen, kako su Tanjugu rekli članovi Kulturnog centra "Spona", da bi poželeli dobrodošlicu sprskom predsedniku, koji je, kažu, uložio velike napore i dao doprinos razvoju odnosa dva naroda i dve zemlje pokretanjem brojnih inicijativa na polju kulture, i očuvanja identiteta i istorije Srba i Makedonaca, u jednoj i u drugoj zemlji.\nJedan od osnivača "Spone" Milutin Stančić i predsednik skopske opštine Centar Saša Bogdanović obišli su ovom prilikom i mesto gde je bio spomenik poznat kao "Tužni spomenik njih 400" iznad Ohrida.\n- Spomenik je vladika Nikolaj podigao između dva rata, dok je stolovao u Ohridu, a podignut je u znak sećanja na mlade regrute, koji su ubijeni na tom mestu na početku Prvog svetskog rata - objasnio je za Tanjug Stančić.\nSastanak o "malom Šengenu"\n- Iskoristili smo susret sa predsednikom da razgovaramo i o obnovi spomenika i većoj brizi za naša obeležja u Severnoj Makedoniji. Međutim, treba razmišljati o budućnosti i raduje nas projekat otvaranja kulturno informativnog centra u Skoplju i Beogradu, koji će biti most povezivanja dva naroda - rekao je Stančić.\nGovoreći o položaju Srba u Severnoj Makedoniji, rekao je da im je pošlo za rukom da se, nakon 15 godina, predmet "srpski jezik i kultura“ ponovo uvrsti kao izborni u obrazovni sistem Severne Makedonije.\n- To je odlična stvar za prevazilaženje svih barijera i stereotipa - podvukao je Stančić.\n- To pokazuje da je želja velika, samo što niko do sada nije davao šansu - rekao je on.\n- Raduje me i da država Srbija daje svoj doprinos očuvanju makedonskog identiteta u Srbiji. Inicijativa "mali Šengen" zbog toga može doprineti očuvanju identiteta naroda u obe države, kao i njihovom boljem položaju - zaključio je on.\nSrbija Aleksandar Vučić Beograd Makedonija Ohrid Mali Šengen


Odgovor RS-u: SDA pokrenula aktivnosti za formiranje rezervnog sastava policije u FBiH\nKako je saopšteno iz ove stranke, istovremeno je zatraženo da se zvanično pokrenu procedure za izmjene zakona u FBiH i kantonima kojima će se omogućiti uvođenje rezvernog sastava policije.\nSDA će, također, poduzeti sve zakonske mogućnosti da se iz novog zakona u entitetu RS ukloni odredba o tzv. legendiranju, koja bi omogućila izdavanje lažnih bh. dokumenata za navodno izvođenje policijskih akcija. Takva odredba protivna je važećim zakonima i policijskim standarima, a njome bi se omogućile brojne zloupotrebe i narušila sigurnost, stoji u saopćenju Stranke demokratske akcije.\nPodsjetimo, Narodna skupština Republike Srpske (RS) usvojila je jučer Nacrt zakona o izmjenama i dopunama Zakona o policiji i unutrašnjim poslovima u RS, kojim je predviđeno uspostavljanje rezervnog sastava policije.


Rusija ne podržava nijednu od sukobljenih strana u Libiji - Sputnjik Srbija\nRusija ne podržava nijednu od sukobljenih strana u Libiji\n14:00 06.04.2019 (osveženo 14:01 06.04.2019) Preuzmite kraći link\nRusija podržava sve političke snage u Libiji i smatra da oni sami treba da dođu do prihvatljivog rešenja za obe strane, izjavio je šef ruske diplomatije Sergej Lavrov na konferenciji za štampu sa egipatskim kolegom Samehom Šukrijem u Kairu.\n„Mi podržavamo sve libijske političke snage kako bi došli do dogovora koji im niko ne bi nametao“, izjavio je Lavrov za vreme posete Kairu.\n„Smatramo da tako i treba da se radi u ovom slučaju“, dodao je ministar.\nŠefa ruske diplomatije brine što su oružane formacije u određenim regionima Libije saopštile da će koristi i borbenu avijaciju protiv libijske nacionalne armije.\n„Oni koji imaju uticaj na njih ne treba da dopuste takvu eskalaciju i svi treba da pozovemo Libijce da prekinu sve ofanzive, vojne akcije i sednu za pregovarački sto“, rekao je Lavrov.\nOn je dodao da je egipatskom kolegi preneo tok diskusije u SB UN o ovom pitanju i obavestio ga da će sednica biti nastavljena danas.


Uginuo najstariji mačak na svetu - Pet Magazine\nUginuo najstariji mačak na svetu\nTužna vest pogodila je mačji svet – pre nekoliko dana uginuo je Rabl, žuto-beli mačor za kojeg se smatralo da je najstariji mačak na svetu.\nMekani mačak rase mejn kun je u dom njegove vlasnice Mišel Heritedž stigao kao rođendanski poklon pre 31 godinu. Računajući u ljudskim godinama Rabl je živeo oko vek i po!\nU maju 2019. godine sa navršenom 31. godinom on je postao najstarija mačka na svetu, a njegova vlasnica otkriva da je preminio malo pre 32. rođendana. Rabli nije imao određenih zdravstvenih problema, ali je pre nekoliko meseci postao veoma mršav i preminuo je od starosti.\nPročitajte još: Rabl proslavio 30. rođendan\nPročitajte još: Švrća je najstariji mačak u Srbiji


dr Andrija Petković uplatio odborničku nadoknadu u humanitarne svrhe - Opština Tivat\ndr Andrija Petković uplatio odborničku nadoknadu u humanitarne svrhe\nU skladu sa obećanjem koje je dao prilikom imenovanja na mjesto predsjednika Skupštine Opštine Tivat, dr Andrija Petković je uplatio svoju odborničku nadoknadu u iznosu od 270 eura u humanitarne svrhe, licu koje se pismeno obratilo sa molbom da mu se pomogne u nabavci ljekova neophodnih za kvalitetnu terapiju.\n„Bio sam protiv toga da predsjednik Skupštine pored pristojne zarade dobija i odborničku nadoknadu i smatram da je ovakav način odricanja jedini ispravan. Puno je ljudi u našem gradu kojima pomoć treba i kojima ovaj novac znači više nego opštinskom budžetu. Želim i da sačuvam dignitet i dostojanstvo osoba kojima se ovaj novac dodijeljuje pa zbog toga i neću objavljivati ime onoga koji je pomoć dobio.\nSvjestan sam, na žalost i činjenice da ima puno „nevijernih Toma“, koji sumnjaju u sve pa i u ovakve gestove. Svi oni mogu doći u skupštinsku službu i dobiti na uvid priznanicu, pri čemu će takođe morati da pristanu na to da ime ne objavljuju. Novac je sada, kao što će to biti slučaj i sa sledećim odborničkim nadoknadama, uplaćen onome kome je zaista bio prijeko potreban“ – rekao je predsjednik SO Tivat dr Andrija Petković.


Vučić i Bramerc: Kontinuirana i dobra saradnja - Info 24\nVučić i Bramerc: Kontinuirana i dobra saradnja\nSaradnja Srbije sa Mehanizmom za međunarodne krivične tribunale odvija se kontinuirano i na dobrom je nivou, rekao je Vučić Bramercu i naglasio da će Srbija, uprkos neslaganju oko nekih pitanja, nastaviti da jača saradnju sa Tužilaštvom Mehanizma međunarodnih krivičnih tribunala.\nPredsednik Vučić sastao se sa glavnim tužiocem Mehanizma za međunarodne krivične sudove Seržom Bramercom sa kojim je razgovarao o predstojećem izveštaju tužioca za Savet bezbednosti Ujedinjenih nacija, učinku Tužilaštva Haškog tribunala za bivšu Jugoslaviju, kao i pomoći u izgradnji institucija i prenošenju znanja srpskim pravosudnim organima.\nSaradnja Srbije sa Mehanizmom za međunarodne krivične tribunale odvija kontinuirano i na dobrom je nivou, ocenjeno je u razgovoru ministarke pravde Nele Kuburović i bivše glavnog tužioca Haškog tribunala, a sadašnjeg tužioca Mehanizma.\nMinistarka Kuburović i tužilac Bramerc razgovarali su o dosadašnjoj saradnji Srbije sa Mehanizmom, saopštilo je Ministarstvo pravde, napominjući da je poseta Srbiji deo Bramercovih priprema za predstavljanja redovnog Izveštaja o radu Mehanizma na sednici Saveta bezbednosti u Njujorku.\nKada je reč o jačanju kapaciteta Tužilaštva za ratne zločine, ministarka je ukazala da su izbarana dva nova zamenika tužioca, da su još dva upućena iz drugih tužilaštva, kao i da je u toku konkurs za izbor još tri nova zamenika.\nOna je dodala da je povećan i broj tužilačkih pomoćnika, kao i broj zaposlenih u administraciji.\nMinistarka Kuburović je, takođe, rekla da će tokom naredne godine biti prošireni i smeštajni kapaciteti Tužilaštva za ratne zločine, kako bi svi zaposleni imali adekvatne uslove za rad.\nTužilac Bramerc biće jedan od predavača, dodaje se u saopštenju.\nTags: aleksandar vucic, info24, portal www.info24.rs\nZvezda i Liverpul večeras od 21 sat


Sve američke diplomate napustile Venecuelu - Sputnjik Srbija\n09:43 16 April 2021\n19:22 14.03.2019 (osveženo 19:25 14.03.2019) Preuzmite kraći link\nSve diplomate iz SAD koje su ostale da rade u Venecueli napustile su tu zemlju, izjavio je američki državni sekretar Majk Pompeo.\n„Danas su sve američke diplomate koje su ostale u Venecueli napustile zemlju. Američke diplomate će sada nastaviti tu misiju iz drugih mesta, gde će pomagati upravljanjem toka humanitarne pomoći venecuelanskom narodu i podržavati demokratske aktiviste koji se hrabro protive tiraniji“, rekao je Pompeo.\nU saopštenju američkog državnog sekretara je navedeno da SAD s nestrpljenjem čekaju obnavljanje svog prisustva u Venecueli, čim se „ostvari prelazak na demokratiju“ u toj zemlji.\nU Venecueli su 21. januara počeli masovni protesti protiv aktuelnog predsednika Nikolasa Madura. Predsednik parlamenta Venecuele Huan Gvaido 23. januara se proglasio za privremenog šefa države.\nameričke diplomate, Venecuela


Deveti trijumf seniorki\nObjavljeno 25 jun 2011\nSENIORKE – III EVROPSKA LIGA 2011.\nŽenska seniorska reprezentacija Srbije ostvarila je devetu pobedu u III Evropskoj ligi 2011. Srbija je večeras u Beogradu, u prvoj utakmici V vikenda A grupe, savladala Španiju sa 3:1, po setovima 25:14, 21:25, 25:9 i 25:10, posle 86 minuta igre.\nBesplatan ulaz u Pionir za mečeve protiv Španije – utakmice sutra i u nedelju od 20,00 časova\nObjavljeno 24 jun 2011\nŽenske seniorske reprezentacije Srbije i Španije odigraće u dvorani Pionir u Beogradu utakmice V vikenda A grupe III Evropske lige 2011. Tim povodom, danas je u beogradskom hotelu “M“ održana konferencija za novinare, kojoj su prisustvovali Zoran Terzić, Maja Ognjenović i Jovana Brakočević.\nOsma pobeda Srbije\nObjavljeno 18 jun 2011\nSeniorke Srbije su zabeležile osmu pobedu u A grupi Evropske lige 2011. Srbija je večeras u Sent Dijeu, u drugom meču IV vikenda, savladala Francusku sa 3:1, po setovima 25:18, 23:25, 25:21 i 26:24, posle 106 minuta igre.\nTreća pobeda Srbije protiv Francuske, druga maksimalna\nSeniorke Srbije su zabeležile sedmu pobedu u A grupi Evropske lige 2011. Srbija je večeras u Sent Dijeu, u prvom meču IV vikenda, savladala Francusku sa 3:0, po setovima 25:21, 25:21 i 25:18, posle 80 minuta igre.\nSeniorke sutra putuju u Francusku\nObjavljeno 15 jun 2011\nŽenska seniorska reprezentacija sutra rano ujutro putuje u Sent Die, preko Beča i Bazela, gde će u petak i subotu odigrati dve utakmice IV vikenda A grupe III Evropske lige 2011. protiv Francuske. Tim povodom danas je u beogradskom hotelu „M“ održana konferencija za novinare, kojoj su prisustvovali Zoran Terzić, Milena Rašić i Sanja Malagurski.


Postavio Redakcija Kucnilekar\t OdDec 9, 2017\nDo 1990. nije postojalo istraživanje koje pokazuje delovanje fluorida na epifizu. Fluorid je jedan rutinski dodatak u skoro svoj pijaćoj vodi da bi navodno sprečio karijes(USA) Njegova je primena je od uvek bila kontroverzna, istraživanja oko sporednih dejstava su često obeshrabrena. Melatonin produkovan u epifizi, ne koristi samo u regulaciji puberteta već pomaže i telu da se štiti od oštećenje ćelija, koje uzrokuju slobodni radikali. Poznato je, (zahvaljujući temeljnom rešašitranju dr. Dženifer Luk) da je epifiza primarni cilj akumulacije fluorida u ljudskom telu. Meko tkivo odrasle epifize sadrži više fluorida od bilo kog drugog mekog tkiva u telu- povećan nivo fluorida je sposoban da stopira enzime. Epifiza poseduje i čvrsto tkivo i ono sakuplja više fluorida od bilo kog drugog čvrstog tkiva u telu uključujući i zube koje navodno štiti.\nShvativši da je epifiza stvarni cilj tolikog fluorisanja, doktorka Luk je sprovela eksperimente na životinjama da bi ustanovila da li nakupljeni fluorid može negativno uticati na regulaciju melatonina. Pokazala je da životinje tretirane sa fluoridom imaju manji nivo cirkulišćeg melatonina. Ovaj redukovani nivo melatonina pratio je prerani početak puberteta kod ženki tretiranih fluoridom. Luk je obuhvatila rezultate na ljudima i životinjama i zaključila: „ ljudska epifiza sadrži najviši nivo fluorida u celom telu. Fluorid asocira na potisnutu epifizu i na umanjenu sintezu melatonina kod pustinjskih miševa u pubertetu i povezan je sa ubrzanom polnom zrelošću. Ovi rezultati pojačavaju hipotezu da epifiza ima vrlo veliku ulogu u vremenskom određivanju pravog momenta za početak pubetreta …“\nŽlezda epifiza: Deluje duboko iz mozga, podmuklo krije bolesti, a ovo su simptomi da…


Kravica: Negiranje navoda optužnice - Detektor\nKravica: Negiranje navoda optužnice\n5. Decembra 2007.18:17\nDražen Erkić, pripadnik Drugog odreda Specijalne policije iz Šekovića, tvrdi da je Miloš Stupar komandovao ovom jedinicom do polovine juna 1995. godine, kada ga je zamijenio Rade Čuturić zvani Oficir.\n“Nama je to saopćeno neposredno pred polazak nateren u Srednje. Postrojeni smo i Stupar nam se obratio, te se pozdravio sasvima pojedinačno”, objasnio je svjedok.\nDražen Erkić je jedan od pet svjedoka koje je na ovom ročištu saslušala Odbrana Miloša Stupara. Državno tužilaštvo smatra Stupara, zajedno sa desetoricom bivših pripadnika Specijalne policije i Vojske Republike Srpske (VRS), odgovornim za genocid u srebreničkom selu Kravica.\nStupar je, prema navodima optužnice, komandovao Drugim odredom Specijalne policije iz Šekovića, kojem su pripadala devetorica optuženih. Deseti, Milovan Matić, bio je pripadnik VRS-a. Svih jedanaest Tužilaštvo tereti za ubistvo više od 1.000 Bošnjaka 13. jula 1995. godine.\nErkić je ispričao da je sredinom jula 1995. godine u Zvorniku sreo Radeta Čuturića, kojem su obje ruke bile zamotane, te da mu je rekao kako je “jedan musliman” oteo pušku Krsti Dragičeviću i ubio ga, a Čuturić je potom njemu oteo pušku “kako bi ga spriječio da ubije još nekoga”. Erkić tvrdi da ne zna šta se poslije toga desilo.\n“Čuo sam iz medija da je bilo ubistava. Navodno da je u Srebrenici počinjen genocid i da su moje bivše kolege saučesnici”, ispričao je svjedok.\nSnježan Sokić, također svjedok na ovom ročištu,tvrdi kako se ne sjeća, iako je radio kao ljekar u Drugom odredu, da je Čuturić– koji je, prema njegovom iskazu, Stupara zamijenio u junu 1995. godine – bio povrijeđen. Ovo je izjavio odgovarajući na pitanja člana Sudskog vijeća.\nMilan Vukanović, vozač u Drugom odredu, također je rekao da je Stupar komandovao Odredom do juna 1995. godine, jer su od tada “išli na teren” sa Čuturićem.\nOdgovarajući na pitanja tužioca Ibre Bulića, svjedok je rekao da se ne sjeća “da je bilo neke posebne ceremonije” prilikom imenivanja Čuturića, te da se prije toga samo “počelo pričati” da je Stupar smijenjen.\nSvjedokinja Dostana Šulić, nekadašnja direktorica preduzeća “Teretni saobraćaj” iz Šekovića, koje se nalazilo pored baze Drugog odreda, tokom unakrsnog ispitivanja rekla je da je Stupar, s kojim je često bila u kontaktu, u junu 1995. godine nekoliko puta dolazio u civilnoj odjeći.\n“Djelovao mi je nekako frustrirano i znala sam da mu se sprema smjena”, rekla je Šulić.\nPosljednji svjedok, Mladenko Borovčanin, tvrdi da je bio na terenu u Srednjem kada je Drugim odredom komandovao Čuturić, ali mu nije poznato kada je došlo do smjene. Borovčanin je bio pomoćnik komandanta Specijalne brigade policije, te je i sam privremeno komandovao Drugim odredom nakon Čuturićeve smrti u septembru 1995. godine.\nSuđenje se nastavlja 12. decembra 2007. godine, kada će Odbrana Miloša Stupara saslušati preostalih šest svjedoka.


Nema promene Ivana i dalje na vodećoj poziciji - Sportski portal Srbije\nNema promene Ivana i dalje na vodećoj poziciji\nSrpska atletičarka Ivana Španović posle trećeg mitinga Dijamantske Lige i dalje zauzima vodeću poziciju u sveukupnom poretku DL-a.\nŠpanovićeva je večeras u Oslu osvojila peto mesto, dok je pobedu odnela svetska šampionka iz Helsinkija (IAAF WCH 2005), Amerikanka Tiana Bartoleta sa najboljim rezultatom na svetu ove godine 7.02m. Odlična je bila i bronzana iz Sopota 2013 WICH Britanka Sara Proktor sa najboljim rezultatom ove sezone 6,78m, dok je treće mesto osvojila Amerikanka Funmi Jimoh sa rezultatom 6,71m.\n„Nisam se osećala baš najbolje“ izjavila je srpska atletičarka po završetku i dodala da se još uvek oseća umorno od puta u Šangaj i Judžin, kao i da su joj nedostajali saveti trenera Obradovića koji nije bio večeras sa njom u Oslu.\n„U drugoj seriji sam skočila solidnih 6,67m isto koliko i Darija Klišina, međutim ovog puta ona je imala bolju seriju skokova i zaslužila poziciju ispred. Večeras su u Oslu proskakale i ostale devojke što samo govori u prilog da je konkurencija u skoku udalj izuzetno jaka i izjednačena, i upravo to svako takmičenje čini posebno uzbudljivim i nepredvidivim. Raduje me da i dalje zauzimam vodeću poziciju u sveukupnom plasmanu. Imamo dugu sezonu i očekuje me još dosta takmičenja ove godine , a već sledeće ovog vikenda na stadionu Crvene Zvedze. U pitanju je Finale Kupa Srbije te koristim priliku da pozovem publiku u što većem broju da uživaju u atletici i bolje upoznaju srpske šampione“ kazala je Španovićeva.\nFinale Kupa Srbije izborno je takmičenje za Evropsko Ekipno prvenstvo koje se održava 21-22 Juna u Rigi.


Jadransko brodogradilište Bijela - GARANCIJA KVALITETA: Zaštita zdravlja radnika i sigurnost na radu\nPosvećenost kvalitetu: Zdravlje i sigurnost na radu\nNajviše rukovodstvo Jadranskog Brodogradilišta Bijela smatra da su zaštita zdravlja i sigurnost na radu od vrhunskog značaja i interesa za poslovanje i zato ih je integrisalo u ukupni poslovni sistem Brodogradilišta.\nSvjesni rizika po zdravlje ljudi i sigurnost na radu koji postoje prilikom remontovanja brodova i izvođenja drugih radnih aktivnosti u Brodogradilištu, kontinuirano ćemo sprovoditi identifikaciju opasnosti i procjenu rizika sa ciljem da iste svedemo na najmanju mjeru, primjenom programa i mjera prevencije i menadžmentom rizika u svim procesima.\nZaposleni, podizvođači, klijenti i posjetioci u Jadranskom Brodogradilištu Bijela imaju prava na zaštitu zdravlja i bezbjedne uslove rada, ali i obavezu da odgovornim ponašanjem i primjenom propisanih mjera zaštite i sigurnosti na radu daju doprinos da se ti uslovi ostvare.\nMi potvrđujemo svoju posvećenost da uspostavimo programe čiji je cilj smanjenje rizika za sve zainteresovane strane, kroz sljedeće aktivnosti:\nUsaglašavanje sa važećom propisima i standardima iz oblasti zaštite zdravlja i sigurnosti i zaštite na radu i drugim internim i eksternim zahtjevima.\nKoordinaciju i integraciju programa upravljanja rizikom u oblasti zaštite zdravlja i sigurnosti na radu na svim nivoima i u svim radnim procesima.\nEliminisanje ili minimizacija nivoa rizika za zaposlene, podizvođače, klijente i posjetioce kroz:\npraćenje i nadgledanje aktivnosti koje prouzrokuju povećani rizik po zdravlje i sigurnost na radu, ili povrede na radu, profesionalna oboljenja i gubitke radnog vremena, opreme i resursa;\nedukaciju i osposobljavanje zaposlenih za bezbjedan rad, na svim nivoima;\nblagovremeno izvještavanje rukovodstva o problemima upravljanja rizikom i unaprjeđenje upravljanja zaštitom zdravlja i sigurnošću na radu u cilju minimizacije broja povreda na radu, profesionalnih oboljenja i gubitaka radnog vremena usljed povreda na radu\nBijela, oktobar 2009


октобар 22, 2020 – Adria Media Group\nDan: 22. oktobra 2020.\n08.06.2020 – Projekat „Zasadi drvo“ dobio je „honourable mention“ priznanje u takmičenju Global Media Awards, koje organizuje International News Media Association (INMA). Nagrađeni projekat pokrenuli su 2019. Adria Media Group i kompanija dm drogerie markt zajedno sa institucionalnim partnerima: Ministarstvom poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede – Uprava za šume, JP „Srbijašume“, JP „Vojvodinašume“, Pokretom gorana Srbije […]\nPovodom lansiranja ZASADI DRVO 2020, organizovano je gostovanje predstavnika organizatora i institucionalnih partnera projekta u emisiji Puls Srbije na Kurir televiziji. Igor Žeželj, predsednik Adria Media Group, govorio je o značaju ove akcije, ali i o potrebama i planovima za očuvanje prirode i prelazak na zelenu ekonomiju. On se zahvalio građanima koji su se uključili […]\nPovodom lansiranja ZASADI DRVO 2020, organizovano je gostovanje predstavnika organizatora i institucionalnih partnera projekta u emisiji Puls Srbije na Kurir televiziji. Igor Žeželj, predsednik Adria Media Group, govorio je o značaju ove akcije, ali i o potrebama i planovima za očuvanje prirode i prelazak na zelenu ekonomiju. On se zahvalio građanima koji su se […]


Deršovic: Međunarodni sud pravde nije sud, niti služi pravdi - Ozonpress :: internet portal\nTag: Deršovic, pravda, Sud\nČuveni harvardski profesor prava i poznati američki advokat Alan Deršovic (Dershowitz) izjavio je u diskusiji sa predsednikom Centra za međunarodnu saradnju i održivi razvoj (CIRSD) Vukom Jeremićem da Međunarodni sud pravde „nema nikakvu posebnu nadležnost da na obavezujući način proglasi da li su užasni događaji u Srebrenici bili genocid ili ne”.\n– Istoričari bi trebalo da nastave debatu o tome šta se dogodilo – rekao je Deršovic u onlajn diskusiji „U ime pravde“ koju je organizovao CIRSD u saradnji sa Pravnim fakultetom Univerziteta u Nišu, navodi se u saopštenju CIRSD-a.\nDeršovic je istakao da, po njegovom mišljenju, Međunarodni sud pravde „nije međunarodni, nije sud i ne služi pravdi“.\n– Međunarodni sud pravde ne zaslužuje da uopšte bude nazvan sudom, jer je to zapravo skup diplomata u sudskim odorama koje ih štite od uobičajenih kritika kojima su izložene diplomate. Sudije biraju države iz kojih oni dolaze i odluke se često donose u njihovim prestonicama, a ne u salama suda. U prošlosti su doneli neke užasne odluke i zato nemam apsolutno nikakvo poštovanje prema Međunarodnom sudu pravde – rekao je Deršovic.\nJeremić je rekao da je odluka kojom je Međunarodni sud pravde odredio masakr u Srebrenici kao genocid „jedna od najkontroverznijih“, i da u Srbiji o toj temi traje žestoka debata i to sa veoma dobrim razlogom.\n– Srbi su u Drugom svetskom ratu bili žrtve brutalnog genocida koji je sprovodila marionetska nacistička Nezavisna Država Hrvatska. Mi smo zato veoma osetljivi kada neko pomene genocid – rekao je Jeremić.\nJeremić je naveo da je kao predsednik Generalne skupštine UN 2012. godine u tom telu pokrenuo debatu o ulozi međunarodnog krivičnog prava u pomirenju naroda, i da je taj potez tada smatran veoma kontroverznim.\n– Trpeo sam jake pritiske, naročito od Amerike, koja je tražila da otkažem diskusiju. Nisam se povukao, diskusija je ipak održana i razgovaralo se i o Haškom tribunalu za bivšu Jugoslaviji, čiji se predsednik nije usudio da pojavi. Ispostavilo se da je to bila debata sa do tada najvećim brojem učesnika u istoriji UN – rekao je Jeremić.\nJeremić je dodao da se međunarodno krivično pravo „u mnogim državama, kao i u UN, doživljava kao sveta krava koja ne sme biti kritikovana“.\nDeršovic, koji je u Haškom tribunalu zastupao bivšeg predsednika Skupštine Republike Srpske Momčila Krajišnika, rekao da je veoma dobro što je Jeremić pokrenuo tu debatu, koja se pokazala kao veoma značajna.\n– Zastupao sam dvojicu u Haškom tribunalu, a malo je nedostajalo da zastupam i trećeg, bivšeg predsednika Republike Srpske Radovana Karadžića, ali se nismo dogovorili – rekao je Deršovic.\n– Suđenja su zavisila od sudija, jer su tamo na sudijskim pozicijama bili i ljudi koji zapravo nisu bili sudije, nego su izvršavali naređenja država iz kojih dolaze. Bilo je i nezavisnih sudija od integriteta koji su bili veoma dobri. Sudovi nikako ne smeju biti zaštićeni od kritike i trebalo bi uvek da cenimo da li je pravda zadovoljena – dodao je Deršovic.\nJeremić je se složio da sudovi moraju biti podložni kritici, i dodao da su se „mnogima smučile lekcije koje nam ponavljaju da sve što je Haški tribunal učinio ili rekao mora da se smatra gotovo svetim i ne sme biti podložno nikakvoj kritici“.\nDeršovic je istakao da se „divi držanju Srbije u svetskim ratovima i da mu niko ništa ne može reći protiv Srbije, dok o Hrvatskoj ima drugačije mišljenje“.


Hanes Svoboda (Foto trojka.rs)\nHanes Svoboda je na konferenciji "Srbi i Albanci-kuda dalje?", koju organizuje novinska agencija Tanjug u saradnji sa albanskom agencijom ATA, rekao da to pitanje ne bi smelo da bude rešeno otvaranjem drugog, odnosno da to ima posledice po, na primer, Bosnu i Hercegovinu.\nSvoboda, koji je bio izvestilac Evrpskog parlamenta za Zapadni Balkan, ocenio je pozitivnim to što je bilo brojnih susreta predstavnika Srbije i Albanije, koji su, kako je rekao, imali produktivan dijalog.\nZa ovog austrijskog političara, člana Upravnog odbora Centra za demokratiju i pomirenje u jugoistočnoj Evropi (CDRSEE) je bitno, kaže, da ove dve zemlje preuzmu odgovornost ne samo za sebe već ceo region.\nOsvrnuvši se na rezultate istraživanja koje je agencija "Faktor plus" uradila za potrebe Tanjuga, Svoboda je rekao da s obzirom na to da je zajednički cilj obeju zemalja ulazak u EU, neophodno da žive ne jedni pored drugih, već zajedno.\n"Osnovna ideja EU je ne da se živi jedni pored drugih, već zajedno, a da se konfliti rešavaju sa pogledom u budućnost", jasan je Svoboda.\nUkazujući da su mnoga pitanja između Srbije i Albanije još otvorena i da obe zemlje imaju veliku odgovornost po region, Svoboda kaže da bi se moglo reći da je njihov odnos "skoro kao nekada Nemačka i Francuska".\nKazao je da se ne sme dozvoliti da etnički i nacionalistički stavovi, koji su uvek vezani samo za pogled u prošlost, spreče usmerenje ka budućnosti.\nKao primer je naveo Makedoniju, gde je, kaže, sprečen kompromis zbog nacionalista.\nIstakao je da Albanija i Srbija treba da imaju snažan glas u novom poretku u regionu.\nTreba, kako naglašava, prevazići otvorena pitanja, gledati u budućnost i ne zloupotrebljavati prošlost.\n"Ne možemo poreći istoriju, ali možemo da je iskoristimo da iz nje učimo", istakao je Svoboda i dodao da mlađe generacije treba da se sreću i govore o budućnosti, a ne prošlosti.


Datum objave: 28.05.2018 13:55 | Autor: Ivona Mihajlović - administrator\nDanas je u Ministarstvu finansija održan prvi sastanak Upravnog i Savjetodavnog odbora projekta “Reforme Poreske Administracije”, kojim je označen početak projekta i predstavljen nacrtni plan aktivnosti u narednom petogodišnjem periodu.\nUpravni odbor formiran je u cilju donošenja strateških odluka i smjernica za realizaciju projekta i čine ga predstavnici Ministarstva finansija, Poreske uprave, Uprave carina, Fonda PIO i Fonda zdravstva, dok su članovi Savjetodavnog odbora predstavnici udruženja privrednika i udruženja računovođa i revizora koji imaju savjetodavnu ulogu.\nSastankom je predsjedavao predsjednik Upravnog odbora, ministar finansija Darko Radunović, dok su ispred Svjetske banke, predstavnici bili vođa projektnog tima Srđan Svirčev, kao i konsultant SB za ovu oblast, Piter Polin, koji će tokom ove sedmice u Poreskoj upravi održati niz predavanja u funkciji bolje pripremljenosti zaposlenih za realizaciju projekta.\nProjekat „Reforma poreske administracije“ za cilj ima poboljšanje efikasnosti poslovanja Poreske uprave, kako u funkcionalnom i tehnološkom pogledu, tako i u kontekstu kadrovskog snaženja kapaciteta i sposobnosti za moderno upravljanje prihodima, kao i smanjenje opterećenje poreskih obveznika u procesu ispunjavanja poreskih obaveza. U tom kontekstu, ministar Radunović je naglasio da je riječ o jednom od najvažnijih projekata koji se sprovodi u Crnoj Gori, te da od njegove realizacije treba očekivati povećanu poresku disciplinu, snažniju naplatu prihoda i sistem upodobljen da odgovori svim izazovima savremenog poreskog poslovanja.\nDirektor PU, Miomir M. Mugoša, je naglasio da će pomenuti projekat značiti reorganizaciju dosadašnjeg poslovanja Poreske uprave u smislu institucionalnog razvoja, unapređenja poslovnih procesa ali i usluga poreskim obveznicima, te izrazio očekivanja da će uz podršku Vlade uspješno realizovati projekat koji će značiti angažovanje svih kapaciteta i punu posvećenost kako zaposlenih u PU, tako i svih uključenih partnera.\nSve faze projekta biće realizovane u skladu sa smjernicama Svjetske banke koja raspolaže bogatom ekspertizom u pomenutoj oblasti, tako da će , pored finansijske podrške, kroz projekat kontinuirano biti korišćene konsultativne usluge Svjetske banke.\nPodjećamo da vrijednost projekta iznosi 14 miliona eura, te da su sredstva obezbijeđena iz kredita Svjetske banke koji je potpisan u januaru 2018. godine


Riječ - dvije o rukji\nPrimijetili ste da povremeno na fejsu objavim nesto o rukji i o dzinima, ili o lijecenju Kur'anom. Ovo činim radi Allahovog rizaluka pa onda iz par razloga:\nForsiranje ispravnog učenja kojeg je sve manje u najezdi razlicitih učača i duhovnih hećima\nUkazivanje na zablude o dzinima koje su prisutne kod običnog puka ali i kod ucaca i oboljelih\nPotencijalne učače motivisati na učenje rukji koje, doduše, nije jednostavno ali ni toliko opasno da se tako mali broj sposobnih i školovanih vjernika bavi učenjem rukje. Džinni se potrude da preko bolesnih ili pokvarenih ljudi šire glasine o silnim stradanjima i opasnostima ili nezgodama koje cekaju učače rukje, da bi odvratili od ispravnog učenja, ali istovremeno reklamiraju nadrihodže i sihirbaze, kako bi što više zaplijenili i zaveli oko sebe\nMi ne vidimo dzinne i ne znamo da li su muslimani ili ne, da li je jedan ili hiljadu u oboljelom, zato polazimo od osnove da je samo jedan, bez obzira koliko iz usta oboljelog, plašeći učača i bolesnika, "govorilo" da su dva, tri, deset ili sto itd. Džini koriste prednost nevidljivosti pa se igraju sa učačima i oboljelima. Ko radi sa dzinima "hudamima" - slugama, mora znati da taj sluga kod nekih oboljelih može biti od koristi a na drugih sto oboljelih prenijeti bolest ili sihr - jer ih ljudi ne vide a time ni učači rukje koji se sa "hudamima" koriste.\nBorba protiv sihra i sihirbaza je džihad, idealno polje za da'vu, odricanje lične porodice i privatnosti pa molimo Gospodara ljudi i dzina da nagradi i zastiti ispravne Râqije i njihove porodice jer su oni na direktnom udaru sihirbaza i dzina, čak ispred učenih među nama\nHASBUNALLAHU WE NI'MEL WEKIL - NI'MEL MEWLA WE NI'MEN-NASIR\nAbdest i namaz 109550


Časovi će trajati po pola sata, Foto: Printscreen/Google maps\nČasovi će trajati po pola sata\nObjavljeno: 16.03.2020. 16:14h\nOd danas nema nastave u školama u Srbiji, a Osnovna škola "Ivan Goran Kovačić" u Beogradu postala je veliki studio gde se snimaju časovi koji će se od sutra emitovati na RTS 3 u okviru programa učenje na daljinu.\nNa vratima šest kabineta, na prvom spratu, natpisi "Snimanje u toku", nastavnici u hodnicima užurbano pripremaju za svoje "setove"... Drže znanje "u malom prstu", ali nije isto stati pred učenike i držati im predavanje i stati pred kameru.\nPriznaju da je na početku bilo malo treme, ali za svako novo uključivanje kamere, i trema polako nestaje.\nGorica Negovanović učiteljica je u OŠ "Mihailo Pupin" u Zemunu i već nekoliko dana snima časove srpskog jezika za prvake koji će se emitovati od sutra na RTS 3.\n"Sigurna sam da će ovi časovi biti veoma zanimljivi našim najmlađim učenicima i našim prvacima. Druženje im zakazujemo sutra za osam časova. Trudićemo se da im prenesemo atmosferu koju su imali u učionicama", kaže Gorica Negovanović za Tanjug.\nNapominje da će nastava biti tako organizovana da učenici aktivno učestvuju u njoj, da će imati i domaće zadatke. Svaki učitelj moraće da kontroliše da li su deca uradila ono što im je zadato.\nDirektor OŠ "Ivan Goran Kovačić" Miomir Dragaš kaže da na snimanju sve funkcioniše dobro, da niko nema zamerku na dosadašnji rad.\n"Naša je uloga mala, samo je u našem prostoru organizovano snimanje. Nadam se da će se uspešno odvijati, da će deca biti zadovoljna i da će imati mogućnost i priliku da uče i nauče", naglasio je Dragaš.\nČasovi se snimaju po nastavnom planu i programu. Za učenike nižih razreda snimaju se časovi srpskog jezika, matematike i Sveta oko nas. Za učenike od petog do osmog razreda snimaju se časovi iz srpskog, matematike, istorije, geografije, biologije, hemije, fizike.\nČasovi će trajati po pola sata, a učenici od prvog do sedmog razreda imaće po dva časa dnevno, dok će učenici osmog razreda imati tri časa dnevno.\nDIREKTOR YUTE SAOPŠTIO: Otkazuju se SVI turistički aranžmani za inostranstvo do 15. maja\nZLATIBOR LONČAR SAOPŠIO: Produžen rok važenja elektronskih recepata za 3 meseca\nSRBIJI JE STIGLA POMOĆ IZ KINE: Poslali su nam i dodatne TESTOVE ZA KORONA VIRUS\nNastavaUčeniciŠkolaOŠ Ivan Goran KovačićKoronavirusKorona virusKorona-virusCovid19Covid-19Covid 19\nHAPŠENJE U SREMSKOJ MITROVICI: Policija u stanu dilera pronašla brdo droge


Banke žele "stečaj na pola sata" da naplate dugove | Kamatica\nPočetna > tekst > Banke žele "stečaj na pola sata" da naplate dugove\nBanke žele "stečaj na pola sata" da naplate dugove\nTekst objavljen: 29.11.2012 7:36\nBanke se sve teže bore sa klijentima koji ne mogu da vrate zajmove, a njihov broj sve više raste. Ukupni zajmovi koje firme i građani ne vraćaju dostigli su 400 milijardi dinara ili oko 20 odsto od ukupne sume svih odobrenih pozajmica.\nPreduzeća su najveće neplatiše i ona duguju 237 milijardi dinara.\n- Banke firmama nude reprograme, ali taj krug ne može da traje dugoročno - kaže jedan od bankara. - Mi smo spremni u dogovoru sa poveriocima da firmu, koja više ne može da plaća kredite, uvedemo u stečaj koji se popularno zove „stečaj na pola sata“ i da onda krenemo u restrukturiranje obaveza. Nikome nije u interesu da ide na sud, jer je stepen naplate potrživanja veoma mali, a sam proces traje predugo. S druge strane, položene hipoteke su precenjene, tako da njihovim puštanjem naplatimo 25 do 35 odsto obaveza.\nMeđu njima duguju najviše građevinci, koji prema podacima Narodne banke Srbije ne mogu da vrate čak 42,4 odsto od ukupno uzetih kredita. Nezvanično, kako kažu bankari, u ovom sektoru je stepen problematičnih zajmova i do 70 odsto!\nZbog stečaja velikog broja građevinskih firmi, kako privatnih tako i državnih, krediti se ne vraćaju, a banke do naplate dela potraživanja (jer hipoteke ne mogu da postignu prvobitnu cenu) čekaju i do četiri godine.\nTakođe, sličan procenat dugovanja je i u domenu poslovanja nekretninama, jer sazidane stanove i kuće, zbog krize, nema ko da kupi. Na drugom je mestu, kako nezvanično saznajemo, poljoprivreda, kod koje banke ne mogu da naplate polovinu odobrenih zajmova.\nPrema zvaničnim podacima Narodne banke Srbije problematičnih kredita ima najviše prerađivačka industrija sa 80,8 milijardi dinara, zatim trgovina sa 52,2 milijarde dinara. Međutim, njihovo učešće u ukupno odobrenim zajmovima je upola manje od građevinarstva i poslovanja nekretninama.\nindustrija bankrot stečaj nenaplativi krediti krediti preduzeća banke


Krivokapić: Evropska direktiva o autorskim pravima menja pravila na internetu | N1 Srbija\nKrivokapić: Evropska direktiva o autorskim pravima menja pravila na internetu\n29.03.2019. |18.38 |\nDanilo Krivokapić iz SHARE fondacije kaže da nova evropska direktiva menja pravila na internetu koja se tiču autorskih prava, ali da se to pre svega odnosi na velike internet platforme, a mnogo manje na umetnike i građane. Kad je u pitanju pooštravanje odgovornosti za zaštitu podataka o ličnosti, slučaj nije kao sa autorskim pravima.\nEvropski parlament je usvojio zakon o autorskim pravima koji omogućava bolju zaštitu interesa umetnika. Kritičari tvrde da novi zakon ograničava slobodu govora, korišćenja interneta i kreativnost. I dok se Evropa bori za sto bolju zaštitu sadržaja na internetu, u Srbiji potpuno drugačija slika. Naime, na Fejsbuk stranici "Srbija naša zemlja" objavljen je tekst krivične prijave protiv direktora televizije N1 Jugoslava Ćosića, a u tekstu prijave i njegov jedinstveni matični broj. Protiv te stranice Ćosić je podneo krivičnu prijavu zbog neovlašćenog prikupljanja ličnih podataka.\nU članu o zaštiti autorskih prava, evropski zakon predviđa da "Jutjub", "Fejsbuk" i slične stranice postave filtere koji će "loviti" kršenje autorskih prava. Na pitanje da li je to zaštita interesa umetnika ili ograničvanje slobode govora, kako se, inače, može čuti od kritičara, direktor SHARE fondacije Danilo Krivokapić kaže da Evropska komisija tvrdi da nova direktiva služi da bi zaštitila prava umetnika, međutim, sam je skeptičan. On navodi da postoje odredbe koje idu u tom smeru - kao napr. to da umetnik može da povrati svoja imovinska prava ukoliko ih niko drugi ne koristi ili pravo da izmeni ugovor sa izdavačem ukoliko je nesrazmerna njihova naknada. Međutim, smatra da će teško taj član pomoći umetnicima, i da više ima za cilj da uspostavi balans između velikih platformi kao što su Jutjub i Fejsbuk s jedne strane i, s druge, velikih producentskih kuća koje proizvode najveću količinu autorski zaštićenih materijala.\nOva direktiva menja pravila na internetu, kaže gost Dana uživo, koji navodi da su do sada na osnovu evropske direktive o elektronskoj trgovini platforme bile dužne, nakon što dobiju prijavu da neki materijal krši autorska prava, da ga i uklone, a po novim pravilima moraju da budu proaktivne i da unapred određuju da li određeni materijali krše autorska prava. Za to će im biti potrebni aploud filteri, kaže Krivokapić, koji dodaje da tu postoji problem što algoritmi vrlo često neće moći da procene da li neki materijal krši autorska prava. Ima tu niz izuzetaka - vi možete da možete koristiti isečke iz filmova ili muzike da dočarate neku edukativnu priču u nastavi, a tehnologija to još ne može da savlada, navodi Krivokapić.\nOn kaže da postoji bojazan da kad aploud filteri ne mogu da odrede da li je nešto kršenje, oni će se odlučiti da ipak ono to jeste, zbog posledica. Ovi aploud filteri već postoje, do sada su korišćeni na dobrovoljnoj osnovi, dodaje. On navodi da je poznat slučaj jedne igrice iz osamdesetih koja je objavljena na Jutjubu, a koju je iskoristila jedna serija, uzevši je sa Jutjuba. Kad je serija objavljena na Jutjubu, onda je bila isključena prva igrica, i to je primer grešaka koje se mogu desiti.\nPredsednik Asocijacije evropskih novinskih izdavača Karlo Peron izjavio je da će reforma u autorskom pravu biti ključna za budućnost novinskog izdavaštva i profesionalnog novinarstva. Osvrćući se na to, Krivokapić kaže da medijska industrija želi da uzme malo profita od agregatora vesti, pre svih od Google news-a ili Fejsbuka, a da član predviđa da ako oni koriste linkove, delove teksta nekih medija, da će morati da plaćaju taksu. Krivokapić navodi primer da je Aksel Špringer u Nemačkoj, pre dve godine, zahtevao od Google-a da mu plaća taksu, i Google ih je skinuo sa svoje pretrage, a posledica je bila da su za dva meseca izgubili 40 odsto prometa i zahtevali da se vrate u Google news bez nadoknade.\nGovoreći o tome šta će ovim zakonom dobiti kreativna industrija, Krivokapuć ocenjuje da mali kreatori neće imati koristi. Ovaj sistem vodi ka tome da štiti najveće, vodiće ka ukrupnjavanju industrije - i stvaranju velih izdavačkih kuća, dodaje.\nČlanice EU imaće dve godine da uvedu nova pravila u nacionalna zakonodavstva, a Krivokapić kaže da ostaje da se vidi da li će ove platforme odmah da krenu da se prilagođavaju evropskoj direktivi i kako će to uticati na nas. Ocenjuje da su to svakako tektonske promene koje dolaze u godinama pred nama i koje će, svakako, uticati i na Srbiju.\nObjavljivanje JMBG i zastareo slučaj više od pet miliona građana Srbije\nNevena Ružić iz kancelarije Poverenika za informacije od javnog značaja kaže da odavno postoje, od 1998, pravila koji se tiču pooštravanja odgovornosti internet provajdera kad je u pitanju kršenje autorskih prava, a da to nije slučaj kad je reč o zaštiti podataka o ličnosti, posebno kod američkih kompanija. Ona dodaje da bi jedan Fejsbuk brzinom svetlosti skinuo materijal koji predstavlja kršenje autorskih prava, ali da to nije slučaj sa ličnim podacima, čak će, navodi, neki snimak koji ugrožava nečiju privatnost ostaviti na toj mreži pod izgovorom da se time krši sloboda izražavanja.\nObjavljivanje JMBG na internetu je nadležnost drugih organa, ne Povernika, kaže, vraćajući se na slučaj Jugoslava Ćosića. Ono što je posebno sporno kod JMBG je što on sam po sebi ima podatke o ličnosti, pa u tom konkretnom slučaju znamo gde je osoba rođena, da je muškog pola, kad je rođena, a to nije baš zanemarljivo, kaže gošća N1.\nOna kaže da je u tom slučaju moguće postojanje krivičnog dela neovlašćeno prikupljanje ličnih podataka, istovremeno može biti i prekršajne odgovornosti, a dodaje da posledice objavljivanja mogu da budu dalekosežne.\nKrvična i prekršajna odgovornost postoji, ne bi bilo fer reći da uopšte ne postoji, ali da li je ima na zadovoljavajućem nivou - ja bih bila slobodna da kažem ne, rekla je Ružićeva.\nKrivokapić podseća da su pre četiri godine objavljeni JMBG pet miliona i 200 hiljada građana Srbije, da su bili dostupni na internetu 10 meseci, da je Povernik čim je čuo za to, sproveo nadzor, podneo prekršajnu priavu, ali da se nikad niko nije pojavio na prekršajnom sudu. Postupak je zastareo i država je ugasila Agenciju za privatizaciju i to dosta o tome govori, istakao je.\nGovoreći o problemima prilikom obrade podataka, Ružićeva kaže da se neki u elektronskom obliku bolje čuvaju nego u papirnom. "Kada dođe do curenja podataka nekad se dešava da ne može da se utvrdi koje lice je pristupilo podatku, to mora da bude nedopušteno... Svaki pristup podatku mora da bude zabeležen, ne može da bude zadovoljavanje nečije radoznalosti, mora da se ima razlog zašto se to radi, ako ga nema - razlog je nezakonit", ističe Ružićeva.\nKaže da je 2018. godina bila godina brojnih propusta, nedoslednosti u obradi podataka i nezakonite obrade.\nRužićeva podseća da od avgusta počinje da se primenjuje novi Zakon o zaštiti podataka o ličnosti.\nPoverenik za informacije od javnog značaja Share fondacija lični podaci Lični podaci građana danilo krivokapić fejsbuk jutjub\nNenadić: Postoji opasnost da se pristup informacijama umanji kroz druge zakone 22.09.2019.


Oglasio se i NS BiH: Nanesena šteta kompletnom fudbalu u BiH | Starmo\nNaslovnica Izdvojeno Oglasio se i NS BiH: Nanesena šteta kompletnom fudbalu u BiH\nOglasio se i NS BiH: Nanesena šteta kompletnom fudbalu u BiH\nSarajevo — Povodom informacija koje su se jutros pojavile u medijima o istrazi koju sprovodi Državna agencija za istrage i zaštitu (SIPA), a odnose se na sumnje u namještanje utakmica, saopštenjem za javnost oglasio se Nogometni savez BiH.\n“Nogometni/Fudbalski savez Bosne i Hercegovine bezrezervno podržava akcije i aktivnosti svih agencija i tijela za provedbu zakona u Bosni i Hercegovini na otkrivanju nedozvoljenih i koruptivnih radnji, kako pojedinaca, tako i organiziranih grupa.\nSnažno smo opredjeljeni i spremni pružiti svaku vrstu podrške i pomoći nadležnim državnim institucijama, kroz dostupnu dokumentaciju i informacije kojima raspolažemo, kako bi one što uspješnije radile na otkrivanju nedozvoljenih i koruptivnih radnji pojedinaca koji participiraju u radu fudbalskih organa i tijela.\nBez obzira na to što prve informacije govore da se radi o aktivnostima na nivou entiteta, koji statutarno i organizacijski imaju potpunu autonomiju u svome radu, ovom prilikom moramo istaći da je u ovom trenutku nanesena nemjerljiva šteta kompletnom fudbalu u Bosni i Hercegovini”, navodi se u saopštenju za javnost iz NS BiH.\nHrvatska: Uhapšen, zbog ratnih zločina\nIlidža: Uhapšeni nakon pjevanja četničkih pjesama\nOštetio šest automobila, pa uhapšen


Danas u podne .YU domen odlazi u istoriju Danas u podne .YU domen odlazi u istoriju – Personal magazin\nDanas u podne, u skladu sa odlukom ICANN-a (Internet korporacije za dodeljena imena i brojeve), prestaje je da funkcioniše YU domen, objavio je Registar nacionalnih Internet domena Srbije (RNIDS). Oprašanje…\nDanas u podne, u skladu sa odlukom ICANN-a (Internet korporacije za dodeljena imena i brojeve), prestaje je da funkcioniše YU domen, objavio je Registar nacionalnih Internet domena Srbije (RNIDS).\nPo završenoj tranziciji sa .YU na .RS domen, oko 4000 korisnika .YU domena je produžilo život svojim .YU domenima do 30.marta 2010. godine.\nOd danas u 12 časova i ovih 4000 .YU domena se više nećе videti na Internetu. Od marta 2008. godine do danas registrovano je oko 60.000 .RS domena u pet adresnih nastavaka (.RS, .CO.RS, .ORG.RS, .IN.RS i .EDU.RS). Ove godine RNIDS je pokrenuo i inicijativu da se nacionalno pismo – ćirilica uvede u korišćenje na Internetu.\nUvođenje ćiriličkog domena na Internet je način da se zaštiti kultura i jezik u svom izvornom obliku, što je težnja svih nacija koje imaju svoje pismo i književnost. Početak registracije ćiriličkih domena se očekuje u 2011. godini\nDanas u podne .YU domen odlazi u istoriju was last modified: March 30th, 2010 by Redakcija\n.rs-domeni.YU domenćirilički domenICANNRNIDS


Kulturno prosvetna zajednica Čačak i zvanično formirana - Ozonpress :: internet portal\nKulturno prosvetna zajednica Čačak i zvanično formirana\nSvečanom sednicom u Čačku je posle dve decenije ponovo formiran ogranak Kulturno prosvetna zajednica (KPZ), čiji će cilj biti podsticanje i obnavljanje kulturnog stvaralaštva mladih na seoskom području.\nUdruženje je registrovano 1. septembra sa ciljem da uspostavi međusobnu saradnju ustanova, organizacija i udruženja, kao i kriterijume u oblasti kulture.\n“Frapantan je podatak da trenutno na području Čačka imamo samo jedno kulturno-umetničko društvo, što je neshvatljivo i nama je cilj da pokrenemo akcije preko osnovnih škola, da organizujemo kurseve, radionice folklora, ali to nije jedina akcija”, izjavio je predsednik Izvršnog odbora KZS u Čačku Zoran Rajičić.\nKPZ Srbije osnovana je 1956. godine i broji 117 ogranaka širom zemlje.\nNakon što su u jednom periodu gašene i pretvarane u centre za kulturu, poslednjih godina ponovo je prepoznat njihov značaj.\n“KPZ je radila manifestacije poput Vukovog sabora, Prođoh Levač prođoh Šumadiju, osnivač je Dragačevskog sabora trubača… Radili smo jedinstvenu akciju susreta sela, dodeljivali nagradu Najdraži učitelj, čitalačku značku za mlade”, naglasio je generalni sekretar KPZ Srbije Živorad Ajdačić.\nRad Udruženja će finansijski podržati Grad i obezbediti prostorije.\nKulturno prosvetna zajednicu u Čačku postojala je od 1991. do 2002. godine kada je ugašena.


CRNO-BELI DOBILI PRVOG PROTIVNIKA U LIGI EVROPE: Partizan ponovo ide u Crnu Goru! • HAPPYTV.RS\nPartizanova sezona opet počinje u Crnoj Gori.\nNa žrebu u Nionu, crno-beli su za rivala u početnom kolu kvalifikacija za Ligu Evrope dobili šampiona Crne Gore i prvi utisak je da su dobro prošli, odnosno da su veliki favoriti za plasman u naredno kolo. I minule sezone morali su u bivšu jugoslovensku republiku, pa su u Podgorici odbranili kapital iz Beograda i eliminisali Budućnost (2:0, 0:0), pa ako je suditi na osnovu tih mečeva ne bi smeli izabranici Miroslava Đukića da imaju problema u ovoj fazi takmičenja.\nPosebno što su izbegli potencijanu minu u vidu mađarskog Honveda, a na izvalečnju kuglica u sedištu UEFA zaobišli su ih i Milsami iz Moldavije, letonska Riga i Balzan sa Malte. To znači da će Parni valjak i da uštedi, jer neće morati da putuje na daleke destinacije, niti će igrači biti iscrpljeni odlaskom u neku fudbalsku nedođiju.\nPrvi mečevi prvog kola kvalifikacija za Ligu Evrope na programu su 12. jula, revanši su sedam dana kasnije.\nVeć za 14.00 na istom mestu zakazan je i žreb za drugo kolo kvalifikacija za Ligu Evrope, u kome će Partizan, takođe, biti povlašćen, a među potencijalim rivalima nalaze se izraelski kluibovi Beitar, Hapoel iz Jerusalima, kiparski AEK iz Larnake i Anortozis, gruzijski Dinamo Tbilisi...\n21.0328 minutes ago


Simatović žalbom traži oslobadjanje, manju kaznu ili novo, treće, sudjenje\nBeta 9. septembra 2021. 15:50\nBivši zvaničnik Službe državne bezbednosti (SDB) Srbije Franko Simatović Frenki najavio je danas da će žalbom tražiti od haškog suda da bude oslobodjen krivice za ratne zločine u Bosanskom Šamcu, za koje je nepravosnažno osudjen na 12 godina zatvora.\nAlternativno, odbrana zahteva da apelaciono veće Simatoviću znatno smanji kaznu ili da naloži novo, treće, sudjenje.\nPremda je po četiri od pet tačaka optužnice bio oslobodjen, Simatović će žalbom praktično osporavati činjeničnu osnovu čitave presude, počev od njegovog položaja i ovlašćenja u SDB Srbije do svega što su on, ali i drugi srpski lideri, radili uoči i tokom ratova u Hrvatskoj i BiH, 1991-95.\nStanišiću (71), sud je, takodje, izrekao zatvorsku kaznu od 12 godina.\nOni su osudjeni su za zločine protiv čovečnosti kršenje zakona i običaja rata.\nSimatović, medjutim, u najavi žalbe negira da je ikada imao komandu i kontrolu nad Crvenim beretkama i odlučivao o obuci i upućivanju jedinice na ratište.\nIako su on i Stanišić prvostepenom presudom oslobodjeni optužbi za brojne druge zločine nad nesrbima u Kninskoj Krajini, Istočnoj Slavoniji i još tri opštine u BiH, Simatović u najavi žalbe ističe da ne prihvata nalaz sudija da su ta zlodela bila deo udruženog zločinačkog poduhvata koji je predvodio predsednik Srbije Slobodan Milošević.\nŽalbu na presudu najavila je i Stanišićeva odbrana, koja traži da on bude oslobodjen ili da mu kazna bude znatno smanjena.\nStanišić i Simatović jedini su zvaničnici Srbije koji su nepravosnažno osudjeni za zločine u BiH.\nProces Stanišiću i Simatoviću – uključujući prvo i ponovljeno sudjenje – traje već 18 godina i najduži je u istoriji haškog suda.\nPosle prvog sudjenja, haški tribunal je 2013. Stanišića i Simatovića oslobodio krivice, ali je apelaciono veće, posle žalbe tužilaca, 2015. poništilo tu presudu i naložilo novo sudjenje.


NIN / Novi konkurs\nRaspisivanjem konkursa za mesto direktora, Studio B napravio je korak vi�e ka sre�ivanju situacije u svom dvori�tu.\nSlobodan Are�ina, i vr�ilac du�nosti direktora i glavni i odgovorni urednik, op�tom saglasno��u Upravnog odbora izabran je pre nekoliko meseci, po�to je tada�nji konkurs propao. Propao je zato �to je osniva�, Skup�tina Beograda, odbacila kandidaturu Bojana Selimovi�a, koji je na nesu�enoj funkciji trebalo da nasledi danas gradona�elnicu Radmilu Hrustanovi�.\nUpravni odbor Studija B, u �ijoj je nadle�nosti razmatranje prijava s konkursa, da bi, potom, Skup�tini predlo�io kandidata, dugo se nije sastajao iz posle prethodnog, neuspelog konkursa. Na sednici od pro�log utorka pak doneta je odluka o raspisivanju novog konkursa.\nIndikativno je da je jedini prisutni �lan UO iz Demokratske stranke (od ukupno �etiri) glasao protiv, dok su dva �lana Demokratske stranke Srbije (od ukupno dva) glasala - za novi konkurs. LJiljana Obradovi�, �lan UO iz DSS-a, ujedno i gradski sekretar za informisanje, ka�e za NIN da inicijativa nije bila njihova, ali da su je, kao i �lanovi UO iz redova zaposlenih, nedvosmisleno podr�ali. Dakle, postoje li politi�ke konotacije u neusagla�enim glasovima: �Za sada ih ne vidim. Nisam stekla utisak da smo se ispolarizovali, bar ne na prvi pogled�, odgovara LJiljana Obradovi�, nagla�avaju�i da ni na sednici Izvr�nog odbora Skup�tine grada od pro�log petka nije bilo �politi�kih nedoumica� po tom pitanju.\nPredsednik Upravnog odbora Zoran Ostoji� smatra da prvo treba da se vidi �ta �e biti s transformacijom ku�e, �ta �e na predstoje�em tenderu za frekvencije tra�iti. S druge strane, za�to nije rano za konkurs? �Studio B se nalazi pred klju�nim odlukama i prirodnije je da u te aktivnosti ide s nekim ko nije v.d. ve� generalni direktor.�\nGovore�i o budu�em statusu Studija B, za koji je, ina�e, na poslednjoj sednici gradske vlade re�eno da je vi�emilionski gubita� - u igri je pet mogu�ih opcija. Studio B mo�e biti lokalna komercijalna TV, ili lokalni javni servis. Me�utim, Ostoji� obja�njava da Studio B nije lokalna televizija i da Beograd nije op�tina, nego grad.\nDalje, mo�e biti regionalna komercijalna televizija, ili regionalni javni servis. Tako�e, mo�e biti i nacionalna komercijalna TV (opcija nacionalni javni servis nije mogu�a, pozicija pripada Radio-televiziji Srbije). A u tom slu�aju, promenio bi se i vlasnik, odnosno stopostotni vlasnik ne bi bila Skup�tina Beograda, koja jeste to od 1996. zahvaljuju�i tada�njoj odluci socijalista. Ostoji� dodaje da bi skup�tini eventualno pripalo do 20 odsto vlasni�tva. Naravno, o�ekuje se da u me�ovitom vlasni�tvu, �gde niko ne bi imao ve�inu�, u�estvuje i strani kapital, �strate�ki partner�, kako se to danas moderno ka�e.\nKako stvari stoje, dve najprihvatljivije varijante su: regionalni javni servis i nacionalna komercijalna TV (�punili bi bud�et, umesto �to ga sada prazne�). �Studio B treba ekonomski da pre�ivi, da bude dobra televizija, da zadr�i svoj dominantni informativni program. Treba da zaradi novac koje �e pokrivati taj informativni program i donositi dobit vlasnicima�, ocenjuje Ostoji�.\nKonkurs za novog direktora objavljen je u ponedeljak, traja�e 15 dana. Posle toga, Upravni odbor ima�e jedan mesec za razmatranje prijava. Poslednji potez pripada Skup�tini Beograda.


Održan tehnički sastanak – sve je spremno za početak Balkanijade – Odbojkaški Savez Crne Gore\nOdržan tehnički sastanak – sve je spremno za početak Balkanijade\nVečeras u hotelu Grand održan je tehnički sastanak, gdje je predsjednik Cvetko Pajković svim timovima poželio dobrodošlicu i puno uspjeha na predstojećim mečevima. Timovi su na sastanku upoznati sa svim pojedinostima vezanim za turnir, čime su stečeni svi uslovi za uspješan početak takmičenja.\n“Želim da isprobam igrače od kojih puno očekujem u budućnosti, tako da će svi igrači dobiti priliku. Ovo su ujedno i pripreme za Evropske olimpijske igre za mlade koje će se održati u Gruziji. U svakoj utakmici daćemo sve od sebe, pa se nadamo i medalji.” – izjavio je selektor turske reprezentacije Salih Erdogan Tavaci.\n“Očekujem da svaku utakmicu odigramo na najvišem nivou i pokažemo naš kvalitet, takođe ovo će biti i odlične pripreme za nastup na Evropskim olimpijskim igrama za mlade” – izjavio je selektor srpske reprezentacije Milan Đuričić\n“Prvenstveni cilj mi je da isprobam nove igrače, tako da će ovo takmičenje za nas biti više kontrolnog karaktera, pa i ne očekujem neki veliki rezultat” – kazao je trener rumunske reprezentacije Daniel Savoiu.\n“Bitno je da odigramo utakmice što je bolje moguće, pa iako izostane rezultat nećemo biti razočarani” – kazao je selektor bosanske reprezentacije Milovan Vasiljević.\n“Na ovom takmičenju daćemo svoj maksimum i pokušati da se borimo za svaki poen” – kazao je trener crnogorske reprezentacije Predrag Ćorluka.\nVojin Ćaćić u izboru sajta World of Volley za najbolji tim Svjetske lige!\nSrbija nakon pet setova savladala Tursku\nJapanese herbal viagra|Iodine supplement low salt diet|cbd gummy bears for sale