Zagreb na službenom putu - Dan u Beogradu\nNaslovna » BG svaštara » Zagreb na službenom putu\nVikend savremene hrvatske pop kulture „Zagreb na službenom putu“ biće organizovan u Domu omladine Beograda (Makedonska 22) od 9. do 11. novembra.\nUstanova kulture „Parobrod“ i DOB predstaviće „Zagreb film festival“, koji je od 2003. na listi najznačajnijih hrvatskih kulturnih manifestacija. Boris T. Matić i Lana Ujdur najavljuju beogradsku premijeru omnibusa 11 autora „Zagrebačke priče 1“ iz 2009 i ekskluzivno sa ovogodišnjeg festivala i novi omnibus novih šest autora izabranih među 142 pristigla scenarija „Zagrebačke priče 2“.\nBeogradska publika će imati prilike da pogleda četiri dosadašnja pobednika: „Pusti me da spavam“ Sare Hribar, „Hladna fronta“ Uroša Živanovića, „Onda vidim Tanju“ Juraja Lerotića i „Komba“ Tina Žanića. Splitski bend St!llness i world music sastav Cinkuši, okosnica su muzičkog dela vikenda hrvatske savremene pop kulture, a oba sastava nastupaju u Klubu DOB.\nKnjiga „Sedma republika“ zadarskog novinara, publiciste, rok kritičara i muzičara Ante Perkovića biće predstavljena uz prisustvo autora, Dubravka Jagatića, Mome Rajina i Dragana Ambrozića. (danubeogradu.rs)\n(19.00) Pusti me da spavam i Hladna fronta\n(20.00) Zagrebačke priče 1\n(18.00) Predstavljanje knjige „Sedma republika“, Ante Perković\n(20.00) Luka Belani\n(00.00) Pepermint after party (Bar Mladost, Karađorđeva 44)\n(19.00) Predstavljanje Zagrebačkog film festivala\nGovore: Boris T.Matić/autor festivala, Lana Ujdur/producent festivala, moderator – Aida Alilović\n(20.00) Zagrebačke priče 2, Onda vidim Tanju i Komba\nTagovibg svaštara dom omladine beograda dub film književnost muzika\nPrethodni Moskva nije samo Crveni trg…\nSledeći Sumrak saga: Praskozorje 2 (Twilight Saga: Breaking Dawn Part 2)


Kašćelan: Premijer i Abazović da se izvine Cetinjanima\nTanjug 7. septembra 2021. 15:00\nCETINJE – Gradonačelnik Cetinja Aleksandar Kašćelan pozvao je premijera i potpredsednika vlade, Zdravka Krivokapića i Dritana Abazovića da upute izvinjenje Cetinjanima iz, kako je naveo, najmanje pet razloga.\nKašćelan smatra da Krivokapić i Abazović treba da se izvine Cetinjanima najpre zbog prekomerne upotrebe sile – upotrebe gumenih metaka i zasipanja građana suzavcem tokom protesta protiv ustoličenja mitropolita crnogorsko-primorskog Joanikija.\nKao jedan od razloga naveo je i to što su učesnike, kako navode, mirnih protesta nazvali kriminalcima.\nIzvinjenje dvojice zvaničnika, prema rečima Kašćelana, treba da usledi zbog toga što su „bez valjanog povoda naredili napad na građane koji su koristili Ustavom i međunarodnim aktima garantovano osnovno ljudsko pravo na mirno okupljanje i protest…:.\nKašćelan tvrdi i da su Krivokapić i Abazović stali na stranu jedne, kako navodi, verske zajednice i njenih poštovalaca, zanemarujući bez osećaja ikakve odgovornosti bezbednosne procene službi i interese ostalih građana Crne Gore, među kojima nisu samo pravoslavni Crnogorci.\nI kao poslednji razloga za izvinjenje Krivokapića i Abazovića Cetinjanima, Kašćelan bavodi to što su, kako tvrdi, državne resurse stavili na raspolaganje verskoj zajednici.\n„Podrška ustoličenju mitropolita SPC na Cetinju s vojnim helikopterom ne predstavlja vršenje državne funkcije, već je isključivo kršenje Ustava i zakona ove zemlje, koji su obavezujući i za nosioce vlasti“, saopštio je Kašćelan.


Železničar savladao kraljevačku Slogu - ePancevo\nFudbaleri “Železničara” savladali su kraljevačku “Slogu” 1:0 u 29. kolu Prve lige Srbije. Strelac za pančevački tim bio je Stanimirović u 73.minutu. Ovom pobedom “Želja” se učvrstio na poziciji koja obezbeđuje opstanak u ovom rangu takmičenja.\nPobeda protiv “Sloge” i tri boda na kontu “Železničara” epilog su utakmice 29.kola Prve lige Srbije. U duelu u kome je trijumf bio imperativ fudbaleri “Želje” su pružili dobru partiju, stvarali šanse, bili bolji i na kraju zasluženo ostvarili pobedu 1:0. Strelac za “Dizelku” bio je Stanimirović u 73.minutu utakmice.\nU prvom poluvremenu nizale su se šanse za “Železničar”, najpre je priliku imao Stojanović, ali je zakasnio u reakciji. Posle slobodnog udarca Jovanović je odlično pronašao Sikimića, ali je golman gostiju Andrijanić bio siguran. Do kraja poluvremena šanse da “Želji” obezbede prednost imali su Sikimić, Savanović i Stojanović, ali se istakao golman “Sloge”. Jedini put kad je “Sloga” zapretila bila je prilika Žerađanina u finišu prvog poluvremena.\nU drugom poluvremenu ista slika kao u prvih 45 minuta. “Železničar” je taj koji napada, stvara šanse, prilike su imali Mihajlov, Tomović, Sikimić, ali golman gostiju Andrijanić branio je i nemoguće. Kapitulirao je u 67.minutu posle udarca Stanimirovića. Do kraja meča još nekoliko prilika za “Železničar” da zabeleži ubedljiviju pobedu, ali je izostala uspešna realizacija.\nPo završetku utakmice Miljan Đurović, trener gostiju, čestitao je na pobedi Železničaru. Strateg “Železničara” osvrnuo se na igru svog tima istakavši da je pobeda mogla da bude i ubedljivija. U narednom kolu “Železničar” gostuje u Sremskoj Mitrovici ekipi Radničkog.


Politički kapacitet u javnoj administraciji | Institut za javnu politiku\nVeliki deo političkog rada vlasti odvija se preko organizacija koje čine javnu birokratiju. I zaista, ove organizacije same sprovode politiku preko sopstvenog delegiranog autoriteta da donose podzakonske akte (Page, 2012; Kerwin, 2014). Ali čak i kada administrativne organizacije nastupaju kao izvršioci političkih vođa, one imaju značajne uloge u kreiranju i sprovođenju politika. Iako se taj kapacitet može pronaći u skoro svakoj javnoj birokratiji, postoji mnoštvo faktora koji utiču na kapacitet administracije da oblikuje javnu politiku.\nU ovom članku razmatraćemo zadatke birokratije i njen “politički rad” (Colebatch, Hoppe i Noordegraaf, 2010) iz perspektive organizacionih i strukturnih karakteristika ovih institucija. U akademskom i popularnom diskursu postoji tendencija da se o “Birokratiji” govori kao o integrisanoj celini. Iako postoje sličnosti između birokratija bilo koje dve zemlje, po sredi je mnoštvo organizacija visoko definisane strukture, koje sebe smatraju manje ili više autonomnim. Dalje, ove organizacije imaju sopstvene političke veze sa klijentelističkim grupama koje ih podržavaju u političkim borbama sa drugim organizacijama, pa i sa njihovim nominalnim političkim gospodarima.\nPolitička uloga organizacija u okviru državne birokratije ima određenu stabilnu utemeljenost, ali se takođe nalazi pod znatnim uticajem trajnih obrazaca reforme. Reforme su oduvek bile endemske u državnim birokratijama, ali u periodu od ranih osamdesetih godina zapaža se neuobičajeno visoki nivo reformske aktivnosti. Iako su reforme prvenstveno bile usmerene na povećanje efikasnosti, one su imale i znatnih posledica po javnu politiku. Lester Salamon je tvrdio (1981) da je pokušaj dostizanja efikasnosti putem administrativne reforme bio himera, ali i da je promena politike verovatnija putem promene organizacije.\nPolitički resursi javne administracije\nPošto se administracija uključuje u politički proces, ona sa sobom donosi nekoliko važnih resursa. Ti resursi nisu dostupni samo tim organizacijama, već stoje na raspolaganju i kompletnom javnom sektoru. Ova dvostruka uloga birokratija ključna je za razumevanje kako te organizacije funkcionišu, kao i kakva je politička dinamika koja će odrediti njihovu ulogu u upravljanju. Sa jedne strane, one su specijalizovane organizacije osmišljene tako da ispune relativno uzak spektar usluga, kao i da razviju ekspertizu u određenoj oblasti. Sa druge strane, one su deo veće institucije i veće vlasti, koja bi trebalo da pruži kompletan spektar usluga, čineći to što je moguće više koordinisano (vidi Bouckaert, Peters i Verhoest, 2010).\nKao što je navedeno gore, značajan resurs koje birokratske službe poseduju je ekspertiza, a za kreiranje politika postoje dve vrste ekspertiza. Prva stoji u vezi sa tehničkim znanjem u oblasti politike u kojoj deluju. Podela birokratije na veliki broj posebnih domena omogućava ovim organizacijama da se fokusiraju na posebnu politiku, kao i da joj se posvete. Goodsell (2011) govori o ovoj kombinaciji ekspertize i posvećenosti kao “mističnost misije” organizacija.\nDruga dimenzija ekspertize birokratije je njihovo poznavanje klijenata i uslova političkog domena u kome rade. Javne birokratije su veza između države i društva. Njihovo osoblje – birokrate koje imaju direktan kontakt sa stanovništvom – iz prve ruke vidi efekte politika i izmenjene uslove u okviru kojih se one primenjuju. Ovi podaci se mogu proslediti donosiocima odluka u narednim rundama kreiranja politike, što uz malo sreće može dovesti do njihovog poboljšanja (Carter, 2012). Strukture birokratija, javnih ili privatnih, mogu predstavljati barijeru efektivnom protoku tih informacija (Wilsensky, 1968), ali u principu ta veza može da vodi politiku i njenu implementaciju.\nDrugi glavni resurs za birokratije prilikom kreiranja politike predstavlja njihovo poznavanje procesa. Birokratske organizacije uglavnom znaju kako da sprovedu stvari u delo, i s toga mogu biti veoma efikasne ako su posvećene datoj politici. Međutim, za organizacije u javnom sektoru, usporavanje promena takođe može biti od velike važnosti. Organizacije su posvećene određenim politikama, i često smatraju da inicijative za promene koje dolaze od trenutnih držalaca političkih položaja nemaju smisla. Stoga one mogu koristiti svoje resurse i da spreče kreiranje politika, kao i da ih podstaknu i primene.\nJavne organizacije su takođe stalne, ili gotovo takve. Iako mnogi građani i političke vođe smatraju da je ova stabilnost prepreka dobroj upravi, ona ostaje resurs za organizaciju. Vlade se menjaju, ali javne organizacije ostaju, i osim toga imaju i neku vrstu kolektivnog pamćenja koje može da vodi njihove akcije, kao i da obaveštavaju druge učesnike u procesu. One takođe mogu uzeti u obzir i dugotrajnije perspektive nego što su to u stanju da učine političari, koji se moraju pripremati za nove izbore skoro odmah nakon što su izabrani (Jacobs, 2011).\nNa kraju, organizacije u javnoj birokratiji imaju sopstvene političke resurse. Iako u principu zavise od političkih činilaca u vezi svojih budžeta, njihov pravni autoritet i njihovo samo postojanje daje im političku moć. Deo te moći izvire iz veza sa klijentima, poput mogućnosti da se oni upotrebe za pritisak na donosioce odluka. Slično tome, u slučaju da se ne slažu sa svojim nominalnim političkim gospodarima, organizacije mogu da zabušavaju (Brehm i Gates, 1997), ili da ne ponude savete i podršku koju bi ministri i drugi politički lideri očekivali.\nDalje, kao što je već bilo rečeno, informacija i ekspertiza su takođe važni politički resursi. U svakoj organizaciji, a pogotovo u vladi koja zavisi od informacija, znanje predstavlja moć. Nekoliko teorijskih modela delovanja javnih organizacija smatra da one trguju informacijama u zamenu za druge resurse koji su im potrebni – novac, ljudstvo, vreme za donošenja akata itd. – kako bi ispunili svoje ciljeve. Iako ovi modeli, poput zabašurivanja obaveza, imaju tendenciju da preuveličavaju koristoljubivo ponašanje ovih službenika, kapacitet za korišćenje informacija radi postizanja sopstvenih organizacionih i političkih ciljeva mora se posmatrati kao jedna od dimenzija ponašanja javnih organizacija.\nResursi dostupni organizacijama u javnom sektoru, kao i postojanje više takvih organizacija dovodi do stvaranja takmičarski nastrojenog okruženja. Naravno, organizacije se takmiče za novac u budžetskom procesu (vidi Rubin, 2013), ali se takođe takmiče i za vreme za donošenje akata. Dalje, mnoge organizacije su zadužene za srodne oblasti i nadmetaće se za dominantnu poziciju u vezi sa određenim pitanjem. Na primer, u okviru Evropske unije biotehnologija potpada pod resore poljoprivrede, nauke i industrije (Rhinard, 2010).\nUkratko, javne organizacije nisu posvećene samo “pukoj administraciji”, one su takođe i značajni politički akteri. Neke od njihovih aktivnosti su u direktnoj službi njihovih političkih gospodara, ali neke od njih su samostalno nastale. Ove organizacije mogu biti neutralne u partijskom smislu, ali su daleko od neutralnih u političkom smislu. One imaju politički kapacitet koji mogu iskoristiti u odbrani postojećih politika koje im se dopadaju, kao i što mogu podstaći promenu politike kojoj su posvećene. Stalnost ovih organizacija pruža im priliku da izaberu kada će se boriti, kao i da prosto sačekaju da odu vlade koje su samo prolazne.\nIzazovi politike javne administracije\nKao što javne birokratije imaju znatne resurse za kreiranje politike, takođe se suočavaju i sa brojnim značajnim izazovima u pokušaju da iskoriste tu moć radi sprovođenja sopstvenih ciljeva. One se suočavaju sa izazovima dok pokušavaju da pruže objedinjenije planiranje politika i da ih plasiraju u javni sektor. U nekom opsegu resursi i posvećenost koje im pomažu kao posebnim organizacijama čine da dostizanje sveobuhvatne uprave i kreiranja politike bude teže.\nKoordinacija predstavlja stalan izazov za kreatore politike (Peters, 2015). Nastojanje za boljom koordinacijom u okviru javnog sektora upoređivalo se sa potragom za Svetim gralom, podrazumevajući da ako su politike usklađene da će i vlada biti uspešna. Očekivanja su možda preterana, ali je sigurno da koordinacija može da poboljša politiku. Međutim, za javne organizacije koordinacija politika nije jedinstveni izazov, već sadrži nekoliko dimenzija koje u stvarnosti mogu biti kontradiktorne.\nKada se spomene koordinacija politika, obično se zamišlja koordinisanje različitih programa koje sprovode različite organizacije. Na primer, ako se želi da zdravstvene politike budu efikasne, one se moraju uskladiti sa socijalnim, obrazovnim i programima zaštite životne sredine. Sa tim nastojanjima za koordinacijom stvara se bolja prilika da se usluži “ceo klijent”, kao i da se smanje preklapanja i propusti u sprovođenju. A potreba za koordinacijom nije ograničena samo na socijalnu politiku, već je relevantna za sve domene u javnom sektoru.\nAli ova horizontalna koordinacija nije jedini izazov za javne organizacije. Vertikalna dimenzija koordinacije je takođe problematična, i ne postoje garancije da će biti uspešnija od horizontalne. Kao prvo, vertikalna koordinacija obuhvata povezivanje sa organizacijama na sub-nacionalnom nivou, ili sa nevladinim organizacijama koje su zadužene za obavljanje javnih usluga putem ugovora. Uprava postaje sve više interaktivna između javnog i privatnog sektora (Torfing et al., 2012) i postoji potreba da se osigura da te organizacije sarađuju i slede prioritete politike organizacije odgovorne za njenu implementaciju. Osim problema vertikalne koordinacije, može se desiti i da postoje problemi u okviru same organizacije. Kao što se često pogrešno zamišlja da je javna birokratija jedinstveni činilac, takođe je pogrešno i smatrati da je svaka organizacija jedinstvena iznutra. Stoga, ako se želi da birokratska organizacija bude efektivan politički činilac, mora se obezbediti njena unutrašnja koordinacija.\nGlavni unutrašnji izazov koordinaciji je povezivanje od nižih nivoa hijerarhije do samog vrha, mesta na kome se donose odluke. Postoje dokazi da niži slojevi razvijaju sopstveni pogled na politiku i da donose odluke na osnovu kriterijuma koji su drugačiji od onih koji su zamišljeni na vrhu (Gofen, 2014). Dalje, ovi nivoi organizacije mogu pokušati da izvrše kontrolu nad ostatkom organizacije putem kontrole informacija i političkim vezama sa klijentima. Kao što je Hud naveo (1976), organizacija će morati da ide usklađenim korakom, ako želi da bude efikasna u kreiranju i primeni politike.\nU većini savremenih demokratija javna birokratija se sastoji od prvenstveno karijernih službenika koji su odabrani na bazi sposobnosti. Njihova uloga je definisana kao sposobnost da se svi politički gospodari služe jednako, kao i da se im se bez straha i iskreno pružaju saveti. To je plemenita definicija prirode posla i uloge javnog službenika, i u mnogim slučajevima je i tačna. Ali ova partijska neutralnost često prikriva suštinsko političko okruženje u kojima ovi službenici rade i takođe protivreči potrebi ovih zvaničnika da razumeju politizovano okruženje kako bi mogli da rade svoj posao (vidi Peters i Pierre, 2004).\nJavna politika je konačni proizvod vladine aktivnosti i zbog toga je neizbežno politička. Ona je proizvod političke aktivnosti i takođe ima političke posledice. Stoga, dok rade svoj posao, javni službenici rade političke zadatke. Neki od ovih zadataka su otvoreno politički, poput savetovanja ministara. Čak iako je uloga savetnika, prema rečima Društva za prijatelje i Arona Vildavskog, da “saopšti istinu moći”, taj savet često mora da bude skrojen prema preferencijama i ciljevima političkog vođstva.\nČak i prilikom vršenja onoga što bi se moglo nazvati prostim administrativnim zadacima, aktivnosti javne birokratije mogu imati duboke političke posledice. Efektivnost programa zavisi od efektivne implementacije, tako da ako političko vođstvo želi da stekne zasluge za usluge koje su pružili, moraju da osiguraju implementaciju. A efektivna administracija je takođe potencijalno sredstvo za izbegavanje krivice ako politika propadne (Hood, 2011). Tako da osim pritisaka za koordinacijom odozdo na gore i odozgo na dole u okviru same organizacije, dolazi i do pritiska sa vrha koji ima za cilj da osigura učinak.\nPartijski pritisci za promenom politike takođe se mogu naći suprotstavljeni agendi same javne organizacije. Čak iako organizacija nije posvećena postojećem režimu politika u ideološkom ili profesionalnom smislu, postoji velika verovatnoća da će se odlučiti za status quo. Promena politika je težak posao za sve javne organizacije, jer uključuje veliki obim posla, od jednostavnog poput smišljanja novih formi, do kompleksnog poput preobuke zaposlenih i uvođenja novog sistema vrednosti koji stoji iza politike. Kao što je već rečeno, iako javne organizacije i njeni članovi ne zabašuruju uvek svoj posao, često ne dočekuju raširenih ruku promene politike. A njihova motivacija splašnjava ako se promene stalno dešavaju, kao što je često slučaj u svetu javne politike.\nStoga se javna organizacija nalazi u donekle čudnoj poziciji pošto izvršava administrativne zadatke i upravlja i kreira politiku. Sa jedne strane, njena formalna pozicija je apolitična i navodno predstavlja neutralan instrument za političke lidere. Sa druge strane, organizacije u javnom sektoru nisu u potpunosti neutralne u vezi politike, čak iako jesu neutralne prema političkim partijama. One imaju političke ideje, posvećenost klijentima i ustanovljene rutine, koje mogu da požele da brane od pritiska za promenom. Čak i više od njihovih političkih gospodara, za ove organizacije politika predstavlja mnogo više od puke reči.\nImajući gore navedeno u vidu, nije čudno zašto postoje snažni pritisci da se politizuju javne organizacije (Peters i Pierre, 2004; Neuhold, Vanhoonacker i Verhey, 2012). Političke vođe su izabrane da kreiraju politiku, a u ne sasvim demokratskim sistemima oni veruju da bi trebalo da budu u poziciji i da kontrolišu politiku. Stoga, kada su suočeni sa trajnim i stručnim organizacijama koje sprovode sopstvene agende, ti lideri osećaju potrebu da pokušaju da ih stave pod kontrolu. Ali čak i tada, politički resursi koje te organizacije imaju kreiraju jedan složen i suptilan proces pregovaranja sa ciljem da se sprovede kontrola bez gubljenja neophodne posvećenosti birokratske organizacije i njenih članova.\nReforma, javne organizacije i politika\nDo ovog trenutka vodili smo jednu opštu diskusiju o ulozi javnih organizacija u kreiranju politike. Za mnoge reformatore javnog sektora ovaj opšti model je suviše institucionalizovan i zahteva znatnu promenu. To je možda tačno, ali problem za reformatore i za organizacije koje se reformišu je u tome što postoje najmanje dve dijametralno suprotne vizije kako treba sprovesti promene, a te dve vizije paralelno su se sprovodile tokom prošlih decenija.\nNova javna uprava bila je dominantna vrsta reformi javne administracije koja je pokrenuta osamdesetih godina i koja traje do danas, makar u smanjenom obliku. Iako ovaj pristup administraciji, i uopšte upravljanju, ima mnoštvo odlika, za nas je najzanimljiviji naglasak na autonomiji organizacija u javnom sektoru (Roness, 2009). Osnovna pretpostavka bila je da bi menadžeri u javnom sektoru mogli da pružaju usluge bolje od svojih političkih gospodara, pod uslovom da im se pruži autonomija i potrebni resursi. Ovaj pristup upravljanju je stoga zagovarao smanjenu ulogu političkog vođstva u upravljanju i čak u kreiranju politika.\nJedna od varijanti Nove javne uprave je zagovarala “deregulisanje” javnog sektora. Ovaj argument se nije pozivao na ekonomsku deregulaciju tržišta, već na unutrašnju deregulaciju javnog sektora (DiIulio, 1994). Osim smanjivanja kontrole nad administrativnim ponašanjem, ova unutrašnja deregulacija bila je zamišljena tako da menadžerima i njihovim organizacijama dozvoli preduzetništvo na planu politika. Opet, pretpostavka je bila da ako se menadžerima dopusti autonomija da vrše dobru politiku, oni bi stvorili efikasniji javni servis nego što bi to političko vođstvo moglo da uradi.\nDrugi važni element Nove javne uprave koji se tiče političke uloge javnih organizacija je naglasak na upravljanju radnim učinkom. Iako je javna administracija uvek nastojala da promoviše efikasnu upravu, upravljanje radnim učinkom nastoji da razvije kvantitativni metod provere tog učinka i povezuje nagrade za pojedince i organizacije sa ishodima tih mera. Ako pojedinci nisu u stanju da postignu zadate ciljeve mogu biti kažnjeni ili čak otpušteni, a ako organizacije ne ispune svoje zadatke mogu da izgube deo svog budžeta.\nPostoje brojna pitanja u vezi sa ovim pristupom u javnom sektoru (Radin, 2005), ali za razumevanje političke uloge organizacija najvažniji element je vremenska dimenzija. Javne organizacije, koje nemaju potrebu da daju rezultate do sledećih izbora, mogu da imaju duži vremenski horizont nego političari koji se biraju na izborima. Međutim, zadati ciljevi su često na godišnjem ili čak polugodišnjem nivou, što onda birokratama daje manje vremena nego političarima. Ova promena vremenske dimenzije otklanja jedan izvor konflikta između političara i birokrata, ali takođe može dovesti i do manje efikasnih javnih politika.\nDecentralizujuće reforme povezane sa Novom javnom upravom donele su neke pomake u upravljanju, ali su takođe proizvele i neke probleme. Možda je najznačajniji od njih otežavanje koordinacije u samom javnom sektoru. Stvaranje brojnih manje ili više autonomnih agencija (Egeberg i Trondal, 2009) i širenje ideologije koja je zagovarala autonomiju za javne menadžere, pojačalo je postojeće teškoće u organizaciji. Iako je većina vlada zadržala neke mehanizme kontrole nad agencijama, na primer u oblasti budžeta (vidi Jensen, 2003), njihovo postojanje je predstavljalo veću prepreku koordinaciji od integrisanijih izvršnih odeljenja.\nDodatni problem bilo je opšte gubljenje kapaciteta za kreiranje politika u okviru javnog sektora. Donekle je paradoksalno da se u informacijskom dobu, kada internet pruža naizgled neograničeno obilje informacija, postoji manje detaljna analiza politika. To je delimično stoga što je upravljanje radnim učinkom postalo zamena za detaljniju analizu politika. Implicitno u ovoj pretpostavci je da, ako se program dobro implementira, onda je i politika dobra. Manje se brine o sadržaju politke koja se primenjuje. Dalje, teškoće u vezi sa kratkotrajnim indikatorima učinka, koji se koriste da zamene dublju analizu, znače da sve površnije razumevanje politike može biti netačno ili makar nepotpuno (vidi Van Thiel i Leeuw, 2002).\nKao što je to često slučaj sa reformama u javnom sektoru, jedna reforma povlači drugu, čak iako se smatra da je prva reforma bila uspešna. Decentralizujuće reforme Nove javne uprave izazvale su niz reformi koje su pokušale da prevaziđu probleme koje je izazvala NJU. Centar vlasti – predsednici, premijeri, i organizacije povezane sa njima – pokušavali su da povrate kontrolu nad javnim sektorom (Dahlstrom, Peters i Pierre, 2011). Ova reafirmacija je učinjena iz najmanje dva razloga. Prvi je želja da se prevaziđu problemi u koordinaciji koje je stvorila agencifikacija i drugi aspekti NJU. Neke vlade su sprovele mere poput “združene vlade” u pokušaju da ublaže ove probleme (vidi Pollitt, 2003).\nDrugi put za ostvarivanje veće kontrole nad javnim politikama je težnja da se potvrdi “primat politike”. Odnosno, cilj reformi Nove javne uprave bio je da se osnaži birokratija, pa čak i klijentela javnih organizacija. Ove promene u strukturi moći smanjile su kapacitet za delovanje predsednicima i premijerima. U ekstremnim slučajevima ove promene su nazivane “prezidencijacijom” (Poguntke i Webb, 2007), odnoseći se na porast broja kadrova u centru sa ciljem da se pojača kapacitet za kontrolu. Čak i tamo gde se ovaj proces nije pojavio bilo je pokušaja da se razvije povećani kapacitet za politiku.\nStoga se reakcije na reforme koje se povezuju sa Novom javnom upravom svode na pokušaj da se smanji uticaj državnih birokratija na javnu politiku. Čak i bez tih reformi postojala je prikrivena tenzija između tih birokratskih organizacija i centara vlasti. Te organizacije imaju svoje političke ideje i nastoje da ih sprovedu.\nRasprava je do ovog trenutka bila pomalo apstraktna i čini se da je pretpostavljala da će javne organizacije imati identičan kapacitet da vrše uticaj na politiku u svim političkim sistemima. Iako to važi za određene aspekte koji se sreću u svim političkim sistemima, takođe postoje i znatne razlike u kapacitetu i ambiciji organizacija da utiču na javne politike. Iako nemamo dovoljno mesta za detaljnu analizu brojnih slučajeva, možemo makar utvrditi neke od varijabli koje će definisati taj kapacitet.\nVeć je bilo reči o autonomiji u svetlu reformi koje su izvirale iz Nove javne uprave, ali ona predstavlja i mnogo opštiji koncept za razumevanje političke uloge organizacija javnog sektora. Administrativne tradicije i formalne organizacione strukture različitih zemalja dozvoljavaju više autonomije i stoga veće mogućnosti za angažovanje u politici. Na primer, dugotrajno postojanje agencija u Švedskoj, i u manjem obimu u drugim nordijskim zemljama, pruža značajno veću autonomiju u odnosu na konvencionalne ministarske strukture poput onih koje postoje u drugim evropskim zemaljama. Nalik tome, agencije u Sjedinjenim Državama su sastavni delovi kabinetskih departmana, ali su istorijski bile u stanju da steknu značajnu autonomiju od njih.\nPolitičke strukture i institucije\nStruktura organizacije, a pogotovu njihova autonomija, utiču na njihov politički kapacitet, ali to isto čini i priroda političkog sistema čiji su deo. Na najširem planu trebalo bi očekivati razlike između predsedničkih i parlamentarnih sistema. Konkretno, prisustvo nezavisnog parlamenta pruža javnim organizacijama alternativni izvor legitimiteta i podrške. S tim u vidu, aktivni i nezavisni parlament može biti dodatni izvor nadzora i kontrole koji će smanjiti autonomiju javnih organizacija.\nOsim institucionalnih razlika na makro nivou, postoje i tananije razlike koje oblikuju kapacitet organizacija za kontrolu nad politikom. Na primer, autonomija ministarstava u Nemačkoj – Ressortprinzip – pruža im određenu autonomiju u odnosu na centar vlasti, iako ministar još uvek ima znatnu kontrolu nad birokratijom (vidi Fleischer, 2011). Slično tome, vladavina kabineta u nekim parlamentarnim sistemima koja ne zahteva podršku od svih partija za inicijative ministara pruža organizacijama više autonomije nego u sistemima koji nameću jednoglasnost u okviru koalicije.\nPolitički kapacitet organizacija javnog sektora takođe se nalazi pod uticajem kadrova tih organizacija. Standardna razlika između javnih birokratija nalazi se u vrsti obrazovanja i karijere koji zaposleni imaju (Peters, 2005, poglavlje 3). Na primer, tradicija zapošljavanja birokrata opšte prakse u vestminsterskim sistemima ne podstiče na specijalizaciju u okviru birokratskih organizacija. Nemački javni službenici kao opštu osnovu imaju pravo, dok se kasnije tokom karijere specijalizuju za jednu oblast.\nSpecijalističko regrutovanje za javnu službu se možda najjasnije vidi u američkoj javnoj službi. Iako se menadžeri višeg ranga u okviru Više Izvršne Službe mogu nazvati službenicima opšte prakse, najveći deo njih zaposlen je zbog svojih specijalističkih veština i znanja. Na primer, ako neko želi da se zaposli u ministarstvu poljoprivrede poželjno je da je studirao na odgovarajućem univerzitetu. I zaista, većina službenika dolazi iz velikih javnih univerziteta, pre nego iz fakulteta Ivy League. Sledstveno tome, većina američkih javnih službenika tokom cele karijere ostaje u istom odeljenju ili agenciji, i stoga dalje razvijaju svoju specijalizaciju. Stoga ovi zvaničnici čine moćan izvor političke ekspertize u kreiranju politike u svom domenu.\nPriroda kadriranja javnih organizacija mora se razmatrati u odnosu na kapacitete njihovih političkih gospodara. Ričard Rouz (1976) je pre nekoliko decenija istakao relativan nedostatak iskustva i znanja među britanskim ministrima. Oni su dolazili iz različitih sredina – uglavnom su bili profesionalni političari – i stoga nisu imali dovoljno iskustva za oblast za koju su bili zaduženi. Osim toga, često su menjali zaduženja, jer su politički obziri često imali prioritet nad kompetencijama. U takvom okruženju čak i službenik opšte prakse može imati prednost prilikom formulisanja politike.\nPitanje političkog kapaciteta ministara navodi nas na pitanje do koje mere politički lideri imaju kapaciteta da sprovedu kontrolu nad organizacijama u okviru javne birokratije, i nad politikama koje izviru iz njih. Jedna dimenzija te kontrole je pokušaj da se postignu koordinacija i koherentnost u gore pomenutoj politici. Ali veća prezidencijalizacija parlamentarnog sistema je praćena invazivnijim pokušajima da se ostvari kontrola nad kreiranjem politike. Iako ova politizacija može biti opravdana demokratskim stanovištem – da su predsednici i premijeri izabrani da vode politiku – to takođe ugrožava meritokratski sistem kao i kvalitet kreiranja politike.\nImajući gore navedeno u vidu, treba istaći da nisu sve politicizacije iste. Kao što ministri imaju različite nivoe stručnosti, tako ih mogu imati i njihovi nameštenici, koji su postavljeni kako bi kontrolisali javne organizacije. Na primer, makar do administracije Džordža V. Buša, veliki broj, ako ne i većina od 4000 predsedničkih nameštenika su bili veoma stručni u svojim oblastima (vidi Lewis, 2011). Ovi nameštenici su imali veći kapacitet da nametnu političku agendu nego neko ko bi na to mesto bio postavljen iz reda političkih lojalista (Grindle, 2011).\nTežnje i očekivanja\nNa kraju moramo razmotriti težnje članova javnih organizacija i njihovih nominalnih političkih gospodara u vezi kreiranja politike. Iako političke vođe po pravilu žele da kontrolišu politiku, oni mogu uvažavati stručnost birokratije i mogu želeti da koriste tu stručnost pre nego da joj se suprotstavljaju. Taj obrazac saradnje može biti očevidan kada politički lider i organizacija pripadaju “epistemološkoj zajednici” i kada dele zajedničke stavove o tome šta čini dobru politiku. Takođe, sukobi mogu biti češći u slučaju da politički lider ne poznaje određeni domen politike. Možda se visoki nivo učtivosti između političkog lidera i njegovih organizacija teže postiže u eri prezidencijalizacije (vidi Savoie, 2008). Pošto političke vođe pokušavaju da ostvare veću kontrolu nad vladom u celini, tako se i mogućnosti za delovanje autonomnih organizacija smanjuje. Uočena potreba za kontrolom nad javnim organizacijama može biti ideološka ili može biti odraz ličnih težnji predsednika ili premijera, ali u svakom slučaju ti lideri žele da stave svoj pečat na aktivnosti vlade.\nOpšteprihvaćeno je da su javne birokratije, i individualne organizacije u okviru njih, relativno inertne organizacije koje se ne interesuju puno za javnu politiku. Ove organizacije su pre zamišljene kao formalno-pravni izvršioci politika, nego kao ustanove koje imaju ideje i misiju. Ovaj članak zagovara upravo suprotnu tezu, ističući da javne organizacije imaju brojne resurse koji im omogućavaju da budu aktivni učesnici u procesu javnih politika, kao i da su u mogućnosti da samostalno kreiraju politike.\nAli ove organizacije se stalno susreću sa izazovima kada pokušavaju da iskoriste te resurse kako bi bile efikasne u sprovođenju politike. Osnovni takav izazov predstavlja jednostavno pitanje legitimiteta za samostalno delovanje, pogotovu kada su suočene sa političkim činiocima koji imaju veći legitimitet. Zadaci koje ove organizacije moraju da urade takođe predstavljaju izazov njihovoj efektivnosti u političkom procesu. I doslovna stalna reforma javne birokratije takođe predstavlja izvor prilika i prepreka autonomnoj ulozi javnih organizacija.\nIako se može tvrditi da empirijski javne organizacije imaju centralnu ulogu u kreiranju javne politike, i da imaju značajan politički kapacitet, normativni argument se mnogo teže može prihvatiti, pogotovo u demokratskim političkim sistemima. Političari veruju da su izabrani da vode politiku i nevoljno prepuštaju deo tog autoriteta javnoj birokratiji. Ali u isto vreme tim političarima je potrebna stručnosti i informacije koje birokratija poseduje. Ove opipljive tenzije u velikoj meri definišu savremeno kreiranje politike.\n Izbor Margatet Tačer u Ujedinjenom Kraljevstvu može se posmatrati kao početak ekstenzivnih reformi zasnovanih na primeni tržišnih ideja na javni sektor. Vidi Savoie (1994).\n U praksi je nivo zabušavanja sigurno preuveličan u medijima i popularnoj imaginaciji. Postoje dokazi da su službenici, a pogotovo oni u višim ešalonima, posvećeni svom poslu i da rade marljivo.\n Najjednostavniji od ovih modela pretpostavlja da su “šefovi biroa” maksimizatori resursa, iako nema dovoljno dokaza da podrže takvo stanovište (vidi Blais i Dion, 1991)\n Ovo takmičenje između organizacija u javnom sektoru nalazi se u korenu “birokratske politike” u kojoj one vide situacije u kojima se donose odluke kao priliku da uvećaju sopstvenu moć i kontrolu nad politikom (vidi Peters, 1992)\n Posle ponekad zaprepašćujućih postavljenja za vreme Buša, Obamina administracija se uglavnom vratila obrascu prema kojem se zahtevala ekspertiza u oblasti u kojoj je vršeno postavljanje.\nB. Guy Peters, član Board of Trustees


Očuvanje proizvodnje prioritet – Podrinske\nOčuvanje proizvodnje prioritet\nPRIVREDA U DOBA PANDEMIJE\nKao što je za zdravstvene sisteme korona virus i dalje nepoznanica, za zdravlje ljuldi velika opasnost, tako će i ekonomske posledice pandemije stručnjaci tek analizirati. Najviše štete, po mišljenju ekonomista, imaće mala i srednja preduzeća i preduzetnici. Ali, na ovakve pojave nisu imuni ni veliki sistemi, jer je u privredi i ekonomiji sve „zakon spojenih sudova“, pa se efekti poslovanja pojedinih privrednih subjekata prelivaju i na partnere i ceo lanac poslovanja.\nPoslovni sistem Elixir Group nedavno je saopštio da uspeva da organizuje proizvodni proces i da nestašice đubriva neće biti. U ovom sistemu je oko 1.500 radnika, a proizvodni pogoni mineralnih đubriva i fosforne kiseline nalaze se u Šapcu i Prahovu.\n– Nestašice đubriva neće biti, jer smo tokom krize izazvane pandemijom, uložili dodatne napore da održimo kontinuitet. To podrazumeva pridržavanje svih mera zaštite radnika, kao i rad od kuće, gde god je to moguće. Zahvaljujući svemu tome, možemo da kažemo da poljoprivrednici ovog proleća neće osetiti nestašicu đubirva, a za sve njih je važno da nestašice neće biti ni na jesen. Najpre ćemo podmiriti potrebe domaćeg tržišta, a samo viškove ćemo izvesti. Elixir i tokom ovog vanrednog stanja nastavlja raniju praksu podrške poljoprivrednicima i manastirima Gračanica i Sukovo, kojima smo donirali više od 70 t đubriva – kaže Dragoljub Pavlović, direktor Elixir Zorka.\nKako ste saopštili proizveii ste i na tržište plasirali za mesec dana 65.000 t đubriva, da li onda to znači i povećanje kapaciteta?\n– Naravno da nismo povećavali kapacitet proizvodnje, jer to apsolutno nije moguće. Količina koju pominjete proizvedena je od početka godine, a sada i plasirana na tržište, jer je sezona. U ovakvim uslovima veliki je uspeh i sačuvati proizvodnju. Postojeća oprema ne omogućava veći kapacitet koji je definisan i upotrebnom dozvolom za fabriku. To, naravno, nije moguće ni sa postojećim brojem radnika, koji su tokom pandemije herojski izneli poslovnu aktivnost. Sve činimo da očuvamo postojeći proizvodni proces i sačuvamo radna mesta. U tome smo uspeli, zahvaljujući velikom angažovanju svih zaposlenih. Važno je i da naglasim da izmirujemo sve obaveze prema radnicima, kao i prema državi, jer, u ovo vreme krize, to je značajno za funkcionisanje celog sistema, bez punjenja državnog i gradskih budžeta neće biti novca za zdravstvo, školstvo, dalji razvoj sredina u kojima živimo. Naš najvažniji cilj je da budemo partneri zajednici, na čemu i radimo. Elixir je odgovorna kompanija koja svoj poslovni ugled gradi godinama i ne želimo ničim da ga dovedemo u pitanje – dodaje Pavlović.\nU Elixiru ističu da je važno očuvati kontinuitet rada i snabdevanja tržišta, budući da se sa jedne strane radi o proizvodnji mineralnih djubriva koja su jedan od inputa u proizvodnji hrane, a sa druge strane imajući u vidu da bi prekid rada hemijske industrije doveo do otežanog poslovanja ili prekida rada brojnih partnera koji se nalaze u istom lancu proizvodnje.\nЕlixir proizvodnja – arhiva\nKako, ipak, poslovanje u vreme pandemije utiče na aerozagađenje, ako se imaju u vidu reakcije pojedinih građana Šapca na pojavu dima iz vašeg dimnjaka i prisustvo neprijatnog mirisa u vazduhu?\nVeoma je važno da podsetimo da se merenja kvaliteta vazduha obavljaju kontinuirano i da se, po nalogu grada, obavljaju i dodatna merenja kvaliteta vazduha, a da mi to radimo i na svom kontinualnom meraču. Na aerozagađenje utiču brojni faktori, pa to treba imati u vidu – uz industriju, svakako saobraćaj, a tokom proteklih zimskih meseci i veliki broj individualnih ložišta. I tokom najvećeg zagađenja vazduha u Srbiji početkom godine, kada su se mnogi gradovi nalazili na listi najzagađenijih Šabac nije bio među njima. Pritom, važno je i da merenja obavljaju za to kompetentne ustanove. Na gradskom tenderu taj posao su dobili šabački ZZJZ i Gradski zavod za javno zdravlje Beograd i svi rezultati merenja su javno dostupni.\nNekada je perjanica na našem završnom emiteru vidljivija, što može izazvati zabrinutost građana, ali, vidljivost perjanice ne znači prisustvo nedozvoljenih suspstanci, perjanica je po svom sastanu vodena para, na čiju vidljivost utiču i drugi elementi kao što su vlažnost vazduha, vetar, temperatura. Elixir Zorka kao energent u procesu proizvodnje koristi isključivo prirodni gas, što predstavlja našu dodatnu odgovornost i ekološki najprihvatljivije rešenje – kaže za Podrinske master inženjer tehnologije Ljiljana Stanojević, savetnik generalnog direktora Elixir Group.\nЕlixir Zorka – Plato\nSvojevremeno su Vaše kolege u emisiji Podrinske specijal govorile o ugradnji demistera. To je bilo, ako se ne varam, u decembru. Kakvi su efekti te mere i šta pokazuju merenja kvaliteta vazduha pomenutih ustanova?\nOd sredine decembra, kada smo ugradili demister, koji dodatno utiče na smanjenje emisije gasova, sva merenja pokazuju dodatno sninižene vrednosti, višestruko niže od onih koje su zakonom dozvoljene. Za prečišćavanje gasova u procesu proizvodnje koristi se 7 ispirača (skrubera), 2 baterije ciklona i 7 vrećastih filtera. U završnom emiteru, koji je ujedno i ispirač (skruber), u decembru je dodatno ugradjen demister. Na gornjem kraju ispirača na posebnom nosaču postavljen je BlueFil® demister debljine oko 152 mm sastavljen od ukupno 8 slojeva mrežaste strukture zaštićenih gornjom i donjom rešetkom – ova ispuna ostvaruje efikasno odvajanje tečne od gasovite faze i čvrste zadržavajući najfinije čestice, propuštajući u emiter/dimnjak prečišćenu vodenu paru.\nIako je i ranije bila u granicama dozvoljenih vrednosti, posle ove intervencije, vrednosti imisije su značajno smanjene, za pojedine formulacije đubriva čak do 40%. Kada se govori o aerozagađenju, važno je naglasiti da nije bilo prekoračenja imisije koji bi se mogli dovesti u vezu sa našim radom. Izuzetno retko se može dogoditi kratkotrajno prekoračenje koncentracija, ali i tada u okviru zakonom dozvoljenih granica, a razlog je povremeno zaustavljanje i pokretanje proizvodnje, zbog promene formulacije đubriva ili remonta pogona. Ova odstupanja su veoma mala u odnosu na graničnu vrednost od 3 mikrograma po kubnom metru, tako da su ona predviđena i određena zakonima koji uređuju ovu oblast -kaže naša sagovornica.\nŠta se događa sa ranijim najavama o ugradnji dodatnog filtera?\nElixir će, kao što smo i najavili, pored ugrađenog demistera, ugraditi i dodatni predispirač gasova. U toku je izrada projektne dokumentacije, jer se radi o vrlo zahtevnom poduhvatu i vrednoj investiciji. Naravno da pandemija kojoj smo svi izloženi utiče i na dinamiku ovih aktivnosti, ali, nastavljamo sve poslove vezane za ugradnju ovog skrubera. Efekti ugradnje i puštanja u rad predispirača će se ogledati u dodatnom smanjenju vrednosti emisije, kako u redovnom radu fabrike tako i prilikom povremenih zaustavljanja i pokretanja proizvodnje. Treba napomenuti da je ovo najvažnija i najznačajnija aktivnost koja treba da obezbedi najbolji krajnji rezultat i da je ova investicija vredna oko 1,2 miliona evra. Brojni inženjeri u našoj fabrici i sistemu Elixir, zajedno sa angažovanim projektantskim firmama konstantno rade na unapredjenju proizvodnog procesa i unapređenju zaštite životne sredine – zaključuje Stanojević.


Svijet, 4. april/travanj 2020.\nSubota, 4. april/travanj 2020.\nRadio Sloboda (Beloruski servis) istakao je sedam pitanja koja bi, prema našim čitaocima, SZO trebalo da postavi beloruskim vlastima.\nBroj zaraženih korona virusom u svetu je premašio milion, od toga je skoro četvrtina u SAD.\nU intervjuu za RSE dr Barun Matema, istraživač infektivnih bolesti na Univerzitetu Kolumbija u SAD govori o uticaju korona virusa na decu.\nNa prvom virtualnom sastanku u 70-godišnjoj istoriji NATO-a, ministri vanjskih poslova zemalja članica su raspravljali o sinhroniziranom odgovoru na globalnu zdravstvenu krizu i očuvanju sigurnosti, pišu svjetski mediji ističući da bi ekonomske posljedice pandemije mogle ugroziti budžet Alijanse.\nNapori ruskog blogera da iskopa tajne Putinovog uspona\nVladimir Putin je lice Rusije dve decenije. Ali mnogi aspekti njegovog ranog života ostaju strogo čuvane tajne, kaže bloger Artjom Kruglov.


Stopa nekvalitetnih kredita povećana na 7,1 odsto |\nStopa nekvalitetnih kredita povećana na 7,1 odsto\nSARAJEVO – Guverner Centralne banke BiH Kemal Kozarić ocijenio je da je bankarski sektor u BiH izuzetno likvidan, ali da potencijalni rizik nose takozvani nekvalitetni krediti, koji su u prvom kvartalu porasli za dva odsto, dok trenutna stopa iznosi 7,1 odsto.\n“To jasno govori da taj procenat i dalje raste, što je jedan od potencijalnih rizika za bankarski sektor u BiH”, upozorio je Kozarić na okruglom stolu u Sarajevu na kojem će biti prezentovan nacrt izvještaja pod nazivom “Dijagnostički pregled zaštite potrošača i finansijske pismenosti u bankarskim uslugama”.\nPrema njegovim riječima, kada je u pitanju ova tema, u prethodnom periodu su “zakazale” i banke, i klijenti, kao i kancelarija ombudsmana za zaštitu potrošača.\nGovoreći o bankama, Kozarić je rekao da se one moraju posmatrati iz perioda prije krize, kada je došlo do snažne ekspanzije bankarskih usluga, velike palete njihovih proizvoda, te jednog agresivnog marketinga.\n“Poslije krize, banke su promijenile svoje ponašanje, pažljivije upravljaju rizicima, a s druge strane su dosta restriktivne kada su u pitanju plasmani kredita i sami klijenti, što nije naišlo na veliko zadovoljstvo šire javnosti, a posebno klijenata”, rekao je Kozarić.\nGovoreći o klijentima banaka, guverner je naglasio da su oni tokom krize bili prepušteni sami sebi, te da nisu bili dovoljno edukovani, a vrlo često nisu ni čitali ugovore, odnosne sve klauzule koje ti ugovori sadrže.\nKozarić smatra da se uloga kancelarije ombudsmana za zaštitu potrošača u BiH mora redefinisati, te da je neopohodno uvesti ombudsmana za bankarstvo, jer su analize pokazale da se dva odsto žalbi potrošača odnose na banke.\n“Mislim da nisu imali dovoljno kapaciteta, ni dovoljno znanja, da zaštite potrošače na pravi način”, rekao je Kozarić i dodao da je najbolja zaštita klijenata preventivna edukacija, veća transparentnost komercijalnih banaka, te bolja osposobljenost svih institucija u BiH kada je u pitanju zaštita potrošača.\nOkruglom stolu, koji su organizovale Centralna banaka BiH i Svjetska banka, prisustvuju predstavnici komercijalnih banaka u BiH, ombudsmana za zaštitu potrošača, te predstvanici inspekcija.\nŠef misije Svjetske banke u BiH Marko Mantovaneli rekao je da je radi zaštite potrošača u bankarskom sektoru potrebno ojačati zakone i institucije u BiH, unaprijediti informisanost potrošača, primijeniti mehanizme rješavanja sporova, unaprijediti prakse bankarskog poslovanja, te proširiti programe finansijskog obrazovanja.\nPrema njegovim riječima, globalna finansijska kriza je ukazala na potrebu da se premosti jaz u informativnom smjeru između korisnika i davalaca finansijskih usluga.\n“Kada govorimo o zaštiti kijenata u bankarskom sektoru, govorimo o onom što se s jedne strane odnosi na regulisanje zakonodavstva, poslovne prakse unutar finansijskih institucija, objavljivanje informacija i edukaciju o finasijskim pitanjima od najranijeg doba, kako bi se uspostavio jedan sistem u kojem će korisnici i davaoci finansijskih usluga sarađivati na jedan transparentan način i na jednakim osnovama”, istakao je Mantovaneli.\nOn je rekao da je riječ o uspostavljanju sistema u kojem potrošači mogu donositi odluke na osnovu dobrih informacija, ističući da niko ne bi smio uzeti kredit a da ne razumije tačno u šta se upušta.\nMantovaneli je naglasio da ukoliko su pravila igre prekršena, postoje načini da se problem razriješi, ali ne samo u interesu klijenata, već i u interesu finansijske industrije, jer je riječ o sistemu u kome su jasna pravila za sve, a samim tim i odgovornosti.


Šabić: Poverenik u finansijskoj blokadi, vlada ne izvršava njegove odluke\nSlužba poverenika je u finansijskoj blokadi, Vlada Srbije ne izvršava odluke poverenika koje se tiču informacija koje su značajne za javnost, a tokom prethodne godine kulminirao je neadekvatan odnos prema pravu javnosti da zna, rekao je Rodoljub Šabić, poverenik za informacije od javnog značaja i zaštitu podataka o ličnosti u sklopu obeležavanja Međunarodnog prava javnosti da zna.\nNa skupu u Beogradu, Šabić je rekao da vlada ne izvršava ni neke elementarne obaveze iz Zakona o slobodnom pristupu informacijama, ponajpre onu da prinudom obezbedi izvršenje odluka poverenika i pruži javnosti potrebne informacije.\nPoverenik, kome je ovo poslednja godina mandata, rekao je da je institucija na čijem je čelu pred finansijskom je blokadiom i da ukoliko se ona ne okonča, neće biti dovoljno sredstava ni za plate zaposlenih do kraja godine. Kao razlog za to Šabić je naveo da institucija poverenika jedina od svih nezavisnih institucija početkom godine nije dobila saglasnost za kadrovski plan, iako se, "paradoksalno", u svim vladinim programskim dokumentima naglašava potreba jačanja te institucije.\nGovoreći o Nacrtu o izmenama Zakona o slobodnom pristupu informacija od javnog značaja, Šabić je rekao da je Ministarstvo državne uprave i lokalne samuprave imalo konstruktivnu komunikaciju sa poverenikom, organizacijama civilnog društva i medijima, što nikako nije bio slučaj sa potpuno netransparentnom procedurom donošenja Zakona o zaštiti podataka o ličnosti. Povodom nacrta tog drugog zakona, služba poverenika napisala je 25 strana kritika, ali je taj dokument dugo sakrivan od javnosti, kaže Šabić, da bi se čak i tvrdilo da on ne postoji.\nMeđutim, i u Nacrt izmena Zakona o slobodnom pristupu informacijama, u poslednji čas ugrađena su dva sasvim nova rešenja, koja prema Šabiću, ugrožavaju samu suštinu zakona.\nJedno je rešenje da se svakom organu vlasti dozvoli tužba protiv rešenja poverenika, dok se prema drugom iz zakona izuzimaju "državna preduzeća kapitala", što je, smatra Šabić, delo moćnog lobija koji želi da obezbedi snažan korupcijski mehanizam.\nPoverenik je na današnjem skupu svečano uručio priznanja za najbolje informatore o radu, ali i za postupanje po zahtevima građana koji traže informacije i to Ministarstvu kulture, Vrhovnom kasacionom sudu, Javnom preduzeću "Emisiona tehnika i veze", Višem javnom tužilaštvu u Novom Pazaru, gradu Zrenjaninu, kao i nevladinoj organizaciji CRTA.


Specijalci rasterali demonstrante ispred parlamenta u Tbilisiju /video/ - Sputnjik Srbija\n16:29 18.11.2019 (osveženo 18:25 18.11.2019) Preuzmite kraći link\nUlaz u parlament je razblokiran i on ja počeo sa radom. Međutim, poslanica „Evropske Gruzije“ Jelena Hoštarija je saopštila da će se i sutra opozicija okupiti ispred parlamenta, bez obzira na današnje rasterivanje protesta.\nRanije je bilo saopšteno da pripadnici specijalnih snaga rasteruju demonstrante ispred zgrade parlamenta. Specijalne snage u početku nisu primenjivale silu, ali su kasnije upotrebile palice i vodene topove.\nNa mesto događaja je stiglo i pojačanje. Nekoliko brigada bezbednosnih snaga okružilo je zgradu parlamenta i oslobodilo određeni broj ulaza.\nRanije su predstavnici gruzijske opozicije i njihove pristalice koje zahtevaju održavanje vanrednih izbora, blokirali sve ulaze u parlament Gruzije i ne dozvoljavaju poslanicima da uđu.


TikTok se suočava sa tužbom zbog kršenja privatnosti dece | Red Portal\nIzvor: Reuters, Foto: Unsplash.com\nNavodno su ilegalno prikupili privatne podatke miliona evropske dece\nTikTok, izuzetno popularna video aplikacija, i njen kineski tvorac BiteDance mogli bi se suočiti sa odštetom u vrednosti od milijardu funti na sudu u Londonu zbog navoda da su ilegalno prikupili privatne podatke miliona evropske dece.\nAna Longfild, bivša Dečja poverenica za Englesku i takozvani "parnični prijatelj", ili javno lice anonimne 12-godišnje devojčice koja vodi grupnu akciju, izjavila je u sredu da bi pogođena deca mogla dobiti po hiljadu funti ako potraživanje bude uspešno.\nLongfeld tvrdi da je svako dete koje koristi TikTok od 25. maja 2018, možda imalo privatne lične podatke koje je BiteDance nezakonito prikupljao preko TikTok-a u korist nepoznatih trećih strana.\n- Roditelji i deca imaju pravo da znaju da se privatni podaci, uključujući brojeve telefona, fizičku lokaciju i video zapise njihove dece, ilegalno prikupljaju - rekla je ona.\nPredstavnik TikTok-a rekao je da su privatnost i sigurnost najvažniji prioriteti kompanije i da ima robusne politike, procese i tehnologije koje pomažu u zaštiti svih korisnika, posebno tinejdžera.\n- Verujemo da zahtevi nemaju merituma i nameravamo energično da se branimo - rekao je predstavnik.\nTikTok je jedna od najpopularnijih aplikacija na svetu - posebno među mladima - i samo u Evropi ima oko 100 miliona korisnika. Pandemija COVID-19, koja je zatvorila mnogo dece kod kuće, pomogla je da se učvrsti njen uspeh.\nAli podnosioci zahteva, savetovani od advokatske kancelarije Scott & Scott, tvrde da je TikTok prekršio zakone o zaštiti podataka Ujedinjenog Kraljevstva i Evropske unije obrađivanjem podataka mladih bez adekvatnih mera bezbednosti, transparentnosti, pristanka staratelja ili legitimnog interesa.\nTužba zahteva da kompanija izbriše sve lične podatke dece - i navodi da bi šteta mogla uspeti u "milijardama funti" ako uspe. Slučaj je stavljen na čekanje dok čeka presudu Vrhovnog suda Velike Britanije u slučaju protiv internet giganta Google zbog navodnog nezakonitog praćenja korisnika Ajfona tokom 2011. i 2012. putem nezavisnih kolačića.\nUhapšen Slobodan Kašćelan: VOĐA KAVAČKOG KLANA PAO U KOTORU?\nTara šamarala i davila Ša!😳\nKiM: Hapšenje zbog krađe Gračanici\nTri pesme Maje Berović skinute sa Jutjuba zbog KRŠENJA AUTORSKIH PRAVA! 😲\nTejlor Svift donirala 50.000 $ porodici koja je izgubila oca zbog COVID-19\nPOKUŠANA OTMICA DECE iz auta stranih tablica?\nNemačka namerava započeti pregovore sa Rusijom oko vakcine Sputnjik V


CKKS – Crveni križ općine Stari grad Sarajevo: Akcija dobrovoljnog darivanja krvi\nCrveni križ općine Stari grad Sarajevo: Akcija dobrovoljnog darivanja krvi\nvelj 27, 2020 Administrator Aktivnosti CK Opcina Komentari isključeni za Crveni križ općine Stari grad Sarajevo: Akcija dobrovoljnog darivanja krvi\nCrveni križ općine Stari grad Sarajevo u saradnji sa Zavodom za transfuzijsku medicinu FBiH, 26.02.2020. godine uspješno je realizovao akciju dobrovoljnog darivanja krvi. Akcija je održana u prostorijama Crvenog križa općine Stari grad i trajala je od 14:00 do 17:00 sati.\n“Zahvaljujemo se našim volonterima koji su animirali građane i svima koji su se odazvali ovoj humanoj akciji i darovali ovu dragocjenu tečnost koja život znači.” – saopšteno je iz Crvenog križa općine Stari grad Sarajevo.\nČestitka povodom 1. Marta, Dana nezavisnosti Bosne i Hercegovine Crveni križ općine Ilidža: Akcija darivanja krvi


Zbog „spoljnih okolnosti“ agrar bez pomoći EU\nAktuelno / Štampa / Zbog „spoljnih okolnosti“ agrar bez pomoći EU\nObjavljeno 17.08.2013. na Beta\nDatum: 17.08.2013.Izvor: Beta\nDržavni sekretar minisatrstva poljoprivrede Danilo Golubović izjavio je danas da su netačne tvrdnje da Srbija nije iskoristila novac iz IPARD pretpristupnih fondova EU za razvoj sela i poljoprivrede, navodeći da to nije bilo moguće, jer još nije svrstana u zemlje kandidate za ulazak u EU.\n„Sredstva iz IPARD fodova dostupna su samo zemljama kandidatima za članstvo u EU, a Srbija je još uvek formalno-pravno zemlja potencijalni kandidat za članstvo u EU, čime joj je onemogućena akreditacija za IPARD“, kazao je Golubović za agenciju Beta.\nPredsednik Odbora Skupštine Srbije za poljoprivredu Aleksandar Senić izjavio je juče agenciji Beta da Srbiji ove godine nije odobreno 10 miliona evra sredstva iz IPA fondova EU za razvoj sela, zbog nespremnosti domaće administracije i trenutnog sistema agrarnog plaćanja.\n„Tačan iznos sredstava iz pretpristupnih fondova EU nikada nije definisan od strane Evropske komisije. Ministarstvo poljoprivrede Srbije je očekivalo sredstva koja su bila definisana i u slučaju Hrvatske i Makedonije, a u procentualnom iznosu od ukupnih sredstava IPA za te zemlje. Ta očekivanja su se kretala u iznosu od nekoliko desetina miliona evra godišnje“, kazao je Golubović.\nOn je demantovao i da je razlog nedobijanja sredstava iz EU fondova nespremna domaća administracija i sistem plaćanja, jer je Ministarstvo poljoprivrede izradom nacrta IPARD programa i realizacijom procene ispunilo osnovne zahteve akreditacije za IPARD, ali da su „spoljne okolnosti“ uticale da ta sredstva ne budu dostupna domaćoj poljoprivredi u ovoj godini.


Nove ponude na tenderu za prodaju preduzecha "Kontejnerski terminal i generalni tereti", u okviru Luke Bar, nisu dostavljene posle 22. januara, kada je produžen rok za dostavu do 31. marta.\nPrvobitni rok za ponude bio je 1. februar, ali je rok produžen pošto je to tražila jedna od kompanija koja je ranije otkupila tendersku dokumentaciju.\nProduženje roka se odnosi i na preduzeća "Montekargo", "Pomorski poslovi" i " Obezbeđenje i protivpožarna zaštita".\nJavni konkurs za prodaju dela Luke Bar, koja je ranije podeljena na nekoliko preduzeća, objavljen je u oktobru 2009. godine, kada je na prodaju ponužđjeno 54,5 odsto akcija "Kontejnerskog terminala i generalnih tereta". Ponuđene su i koncesije na 30 godina, uz obavezu investiranja u lučke kapacitete.\nTendersku dokumentaciju za "Kontejnerski terminal i generalne terete" ranije su otkupile firme iz Libana, Ujedinjenih Arapskih Emirata, kao i jedna kompanija koju je osnovala Vlada Srbije.\nMinistar za infrastrukturu u Vladi Srbije Milutin Mrkonjić objasnio je u jučerašnjoj "Pobjedi" da Vlada nema novca da svojim sredstvima kupi Luku Bar, ali je osnovala koncern srpskih kompanija, s ciljem da učestvuje u kupoprodaji lučkih kapaciteta.\nMrkonjić je ocenio da je transport roba železnicom iz Srbije do Luke Bar "mnogo efikasniji, brži i, što je najvažnije, jeftiniji od onih koji se sada koriste,\nkao što su luke u Konstanci, Kopru i Rijeci".


Pozivam Visokog predstavnika da svojom intervencijom ukine mehanizme blokada države\nZukan Helez, potpredsjednik SDP BiH, smatra kako je jučerašnja sjednica Vijeća ministara ponovo pokazala da je vrlo lako i jednostavno blokirati procese u Bosni i Hercegovini.\n„Ministri iz HDZ BIH su glasali protiv odluke o izdvajanju sredstava za provođenje izbora u oktobru ove godine. Pored upozorenja, kako domaćih, tako evropskih i svjetskih zvaničnika da se moraju obezbijediti sredstva za provođenje izbornog procesa, HDZ BiH je ostao dosljedan blokiranju Bosne i Hercegovine na evropskom putu i dokazao da je lojalniji proruskoj politici u BIH, čak i od SNSD-a i Milorada Dodika.\nKao političar i trenutno zastupnik u Parlamentu BiH, prateći dugogodišnji postratni period u BiH, a naročito angažman i djelovanje Visokog predstavnika u Bosni i Hercegovini, čini mi se da je institucija Visokog predstavnika od samog početka svog djelovanja imala pogrešan strateški pravac koji i danas dolazi na naplatu.\nPredstavnici međunarodne zajednice su, uvidjevši svu složenost ustavnog i političkog Dejtonskog ustrojstva naše države, uveli instituciju Visokog predstavnika s ciljem provedbe mirovnog procesa i stabilizacije stanja u Bosni i Hercegovini.\nDosadašnji visoki predstavnici su koristili Bonske ovlasti pokušavajući Bosnu i Hercegovinu napraviti funkcionalnijom državom. Te Bonske ovlasti su korištene za smjenu političara, izmjene Ustava, te donošenje zakona i odluka, ali suština se nije mjenjala. Nakon ovih intervencija Bosna i Hercegovina je sve više zapadala u političku, ustavnu i ekonomsku krizu.\nDa je Visoki predstavnik na početku svog mandata sagledao suštinu problema u BiH i njenom Ustavu, a to su mehanizmi blokada u institucijama Bosne i Hercegovine i te blokade otklonio, Visoki predstavnik nam već odavno ne bi trebao.\nBosna i Hercegovina bi već odavno bila članica Evropske unije i NATO pakta. Manjom intervencijom u Ustavu BiH mogu se otkloniti blokade u domovima naroda i Vijeću ministara i tako bi Bosna i Hercegovina funkcionisala kao država u punom kapacitetu.\nZato pozivam Visokog predstavnika da svojom intervencijom ukine mehanizme blokada da bi institucije mogle normalno funkcionisati i donositi zakone i odluke.\nSvjedočili smo smjeni Ante Jelavića, pojavio se nakon njega Dragan Čović, zatim smjene Nikole Poplašena, a danas imamo Milorada Dodika. Tako da smjene političara ne mogu odblokirati procese samo se procesi mogu odblokirati ukidanjem nekoliko mehanizama blokada“, naveo je Helez.


TotalCar.rs » Volkswagen Tayron stiže u Evropu\nEvropa, Nemačka, proizvodnja, SUV, Volkswagen\nEvropski Tayron ne bi bio veliko iznenađenje jer se o njemu priča još od pojave koncepta. Proizvodnja će navodno početi 2024. godine, tako da će to biti verovatno model baziran na sledećoj generaciji Tayrona.\nKada je reč o dimenzijama, Tayron je malo veći od Tiguana, ali manji od njegove produžene verzije – Tiguana Allspace.\nAutomobil je postavljen na Volkswagenovu modularnu MQB mehaničku platformu i očekuje se da će za pogon koristiti 2.0 TSI turbo benzinac, u verzijama sa 180 KS i 220 KS. Prednji pogon će biti standard, a u ponudi će biti i pogon 4×4, kao i opcioni automatizovani 7-stepeni menjač sa duplim kvačilom.\nIpak, prema internim dokumentima iz Volkswagena do kojih je došao magazin Automotive News Europe, veliki SUV sa sedam sedišta će stići i na evropsko tržište. Proizvodiće se u postrojenju u Wolfsburgu u Nemačkoj, a upravo ovaj model bi mogao da zameni Tiguan Allspace sa sedam sedišta.\n(Foto: VW promo)\nSuzuki objavio još fotografija restilizovanog modela Vitara\nFolksvagen: Prvi gubitak za 15 godina\nRenderi: Porsche 991 GT3


Vlade Srpske i Srbije u ponedjeljak o realizaciji projekta “Podrinje” – mojKontakt portal – Radio Televizija Kontakt\nVlade Srpske i Srbije u ponedjeljak o realizaciji projekta “Podrinje”\nCvijanovićeva je pojasnila da ovaj projekat podrazumijeva zajedničke nastupe kada je riječ o izgradnji energetskih objekata, određenim vodoprivrednim i poljoprivrednim aktivnostima, mostogradnji, odnosno povezivanju dvije strane.\n“Vidjećemo i na koji način se provodi aktivnost koja treba da omogući našim građanima ili građanima Srbije da, bez obzira na kojoj strani /Drine/ žive, imaju pristup zdravstvenoj zaštiti tamo gdje im je lakše i jednostavnije da dođu”, rekla je Cvijanovićeva večeras novinarima u Banjaluci.\nOna je navela da se sprovodi i niz drugih projekata, navodeći da postoji zajednički nastup kada je riječ o dijaspori.\n“Želimo da kroz jedan memorandum vidimo na koji način će se precizirati koraci koje ćemo u budućem periodu raditi zajednički sa Kancelarijom za dijasporu u Vladi Srbije”, istakla je premijer Srpske.\nCvijanovićeva je navela da će na sjednici u Banjaluci biti analizirano šta je sve urađeno u proteklom periodu i postavljeni ciljevi za naredni period.\nOna je rekla da će na zajedničkoj sjednici biti niz tema političkog i ekonomskog karaktera.\n“Zadovoljni smo što je nedavno realizovan zaključak o uspostavljanju avio-linije između Beograda i Banjaluke, a što će vremenom biti prepoznato u Srpskoj, ne kao linija koja treba da omogući brzi dolazak u Beograd, nego da se preko Beograda stigne u sve dijelove svijeta”, istakla je Cvijanovićeva.\nGovoreći o realizaciji Sporazuma o specijalnim i paralelnim vezama između Srpske i Srbije, Cvijanovićeva je rekla da je zadovoljna, jer se proširuje i nadograđuje postojeća saradnja u svim oblastima.\n“Mislim da je jako važno da uvijek postoje projekti koji imaju komunikacijski karakter, bez obzira da li je riječ o saobraćajnoj ili nekoj drugoj komunikaciji”, napomenula je Cvijanovićeva.\nCvijanovićeva je rekla da je važno da se nadograđuju programi u vezi sa zdravstvom, odnosno mogućnosti liječenja pacijenata iz Republike Srpske u Srbiji, te da studenti iz Republike Srpske imaju adekvatan tretman kada studiraju u Srbiji.\n“Obezbijeđeni su određeni uslovi kada u Srpskoj studiraju studenti iz Srbije i veoma važno je da se saradnja odvija u svim oblastima, zdravstvu, prosvjeti i privredi”, istakla je Cvijanovićeva.\nOna je navela da je važno što je omogućeno zajedničko predstavljanje potencijala Srpske i Srbije, te kada je riječ o nekim zajedničkim aktivnostima koje se odnose na brendiranje proizvoda.\n“Sporazum o specijalnim i paralelnim vezama između Srpske i Srbije važan je što omogućava da imate saradnju u svim oblastima. Treba stremiti da ta saradnja bude što bolja”, istakla je Cvijanovićeva.\nOna je rekla da se taj sporazum ne može posmatrati samo kao pravni instrument koji daje mogućnost za saradnju, već ga treba posmatrati u širem kontekstu komunikacije i veza, svega onoga što postoji između Srpske i Srbije, što prevazilazi samo pravni instrument.\n“Riječ je i o emotivnoj vezi, prijateljskim i poslovnim vezama, političkim i svakim drugim, ali je važno što je on proistekao kao mogućnost iz Dejtonskog sporazuma”, zaključila je Cvijanovićeva.\nU Briselu nije postignut dogovor o pravosuđu


Vulin: Vučić tražio puno jedinstvo – Info Centar Juga\nPredsednik vlade Aleksandar Vučić zatražio je od Srba sa KiM da obezbede puno jedinstvo među svim svojim političkim predstavnicima.Vučić je od njih zatražio i da učvrste jedinstvo među svim Srbima, izjavio je ministar za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja Aleksandar Vulin.\n“I ja sam siguran da će jedinstvo i biti postignuto. Ono što je veoma vazno danas odlučeno jeste da će Srbi preuzeti svoju sudbinu u svoje ruke. Neće se više čekati ni Međunarodna zajednica, niti će se čekati vlasti u Prištini da se krene sa onim što je dogovoreno”, rekao je Vulin za Tanjug.\nDodao je da Zajednica srpskh opština mora da bude uspostavljena.\nTo je, podvlači, suština Briselskog sporazuma i kaže da Srbija nikada ne bi potpisala taj sporazum da u njemu nema ZSO.\n„Dakle, ZSO mora biti formirana, bolje bi bilo u skladu sa Briselskim sporazumom i uz saglasnost svih potpisnika, a, ako to nije moguće, onda će Srbi na KiM preuzeti svoju sudbinu u svoje ruke i to niko neće moći da im zameri“, rekao je Vulin.\nPrema njegovim rečima, jedini način da Srbija bude uspešna, da sačuva svoje interese na KiM, jeste da ima čvrstu i jasnu politiku jedinstva između svih Srba na KiM i vlade Srbije.\n“Kada god smo se tako ponašali, bili smo uspešni, kada god nismo, onda su dolazili sa strane neki drugi ljudi koji su to koristili protiv nas”, rekao je Vulin.\nOsvrćući se na izjavu direktora Kancelarije za KiM Marka Ðurića da do 31. decembra treba povući sve štetne odluke, Vulin kaže da to upravo znači postići dogovor, jedinstvo, “kako da se sva politika vodi u skladu sa politikom vlade Republike Srbije”.\nGlišić: "Želimo da na ovim izborima već u prvom krugu stavimo do znanja da je Srbija stabilna zemlja"


PKS: Nova onlajn platforma za razvoj poslovanja kompanija iz regiona - Ekonomija - Dnevni list Danas\nPočetna » Ekonomija » PKS: Nova onlajn platforma za razvoj poslovanja kompanija iz regiona\nКonferencija, u okviru WB EDIF Poslovnog foruma 2021. i u partnerstvu sa Evropskom mrežom preduzetništva (EEN) i Evropskim investicionim fondom (EIF), biće održana putem inovativne onlajn platforme FINNO https://finno.b2match.io/ namenjene razvoju poslovanja kompanija iz regiona.\n„Osnovna ideja uspostavljanja FINNO platforme bila je da malim i srednjim kompanijama pružimo potpune informacije o dostupnim izvorima finansiranja iz evropskih i regionalnih fondova i programa finansijske podrške“, rekla je pomoćnica direktora Sektora za zastupanje i zaštitu interesa članica PКS Gordana Tiodorović.\nКreiranje FINNO platforme podržali su i evropski partneri.\nMarko Đulijani iz Evropskog investicionog fonda je istakao da informativna platforma poput ove može da bude veoma korisna za preduzeća koja na taj način mogu direktno da se upoznaju sa EU inicijativama koje su im na raspolaganju.\n„S jedne strane platforma omogućava bolju informisanost o dostupnim fondovima Evropske unije i njihovoj boljoj iskorišćenosti, dok će mogućnost bilateralnog povezivanja i poslovanja kompanija unaprediti poslovanje, razvoj ekonomija i život građana u regionu Balkana“, poručio je Marčić.\npksPrivredna komora SrbijeZapadni BalkanBeograd


Posle majskih poplava koje su napravile velike štete na milanovačkoj teritoriji, a koje su paralelno prouzrokovale veliku solidarnost i opštu udruženost u pomoći i donacijama najpre privrede i mnogobrojnih građana, ovih dana je aktuelna milanovačka solidarnost, ali lepim povodom.\nReč je o pripremi proslave i obeležavanja velikog jubileja dva veka od podizanja Drugog srpskog ustanka, kada će Gornji Milanovac ugostiti mnogobrojne goste širom Srbije i Evrope. Finansijsku pomoć u skladu sa svojim mogućnostima za organizaciju opštinske proslave, kao i svaku drugu pomoć, do sada su ponudili mnogobrojni privrednici među kojima su Roc Rudnik, Spektar, Takovo, Svin, Tipoplastika, DOO Mišković.. U dopisima menandžmenta ovih kompanija izražena je podrška opštinskom Organizacionom odboru, kao i svim sadržajima, a posebno planiranim koncertima, koji su prema njihovim rečima potreba ovoga grada.\nOpštinskim budžetom utrošeno je znatno sredstava za planirano uređenje znamenitih mesta, ali izdaci su veliki za infrastukturno uređenje, programske aktivnosti, koncerte, izdavaštvo, naučno tematske skupove i mnogo toga što se priprema za obeležavnje ovako važnog događaja u srpskoj istoriji.\nPredsednik opštine Milisav Mirković se još jednom zahvaljuje svim donatorima i poziva sve Milanovačane koji žele da učestvuju u pripremama da se uključe u zajedničku organizaciju, poručivši da je i svako samostalno uređeno privatno dvorište pomak i dovoljan doprinos da naš grad bude ne samo u danima svečanosti reprezentativan, već da nam to ostane standard na koji se možemo svuda ponositi.


Marko Pušica dr Nemanja Zarić Saša Ilijić Milenko Baborac Ratko Rakonjac Milorad Crnjanin Nikola Vukašinović Saša Novaković Željka Potežica Svetlana Hajdić\nSubota, 03.08.2019 15:38\nDržava u kojoj predsednik na televiziji sa nacionalnom frekvencijom javno čita poverljiva dokumenta službi bezbednosti označena kao državne tajne jasno govori o vanrednom stanju u kome živimo.\nTo ne samo da je protizakonito, već jednostavno nije normalno u svakom drugom pogledu, i to ne radi niti jedan predsednik na svetu. Zašto je Nebojša Stefanović to najavio, a Aleksandar Vučić to praktično i uradio? Postoje tri razloga:\n1. Vlast ima ozbiljan problem jer je drugi čovek države uhvaćen u falsifikovanju javne isprave. Nebojša Stefanović, ministar unutrašnjih poslova, potpredsednik Vlade i šef Biroa za koordinaciju svih službu bezbednosti – nema validnu fakultetsku diplomu i lažno se predstavlja kao doktor nauka. Treba skrenuti pažnju javnosti sa ove afere zbog koje Nebojša Stefanović hitno treba da podnese ostavku i da padne čitava Vlada.\n2. Savez za Srbiju je izneo dokaze da su lideri opozicije praćeni i prisluškivani i da se njima bavi Odeljenje za posebne aktivnosti pri Upravi kriminalističke policije. Trebalo je skrenuti pažnju javnosti sa ove informacije koja najbolje govori o stanju demokratije u Srbiji.\n3. Aleksandar Vučić je – prema svedočenju Vojislava Šešelja – još dok je bio u opoziciji kupio privatni prislušni centar za 35.000 evra. prisluškivao svoje stranačke kolege iz SRS i transkripte prisluškivanih razgovora nosio Šešelju u Hag. Kada je ovo radio dok je bio u opozciji - šta radi danas kada je na vlasti i kada su mu sve državne mogućnosti na raspolaganju? I ovo je trebalo sakriti od javnosti i skrenuti pažnju na drugu temu, za šta je poslužila kontrakampanja da je zapravo Vučić prisluškivan poslednje 24 godine.\nKakvi izbori su mogući u ovakvim uslovima? Hoćemo li na izbore na kojima će predsednik SNS u okviru predizbornog programa da čita dokumenta tajnih službi? Borba za poštovanje Ustava i zakona, kao i za slobodu medija i fer i poštene izbore, i pravo na ulične demonstracije ako vlast to ne poštuje - nije nikakva revolucija već osnovna građanska dužnost pobune protiv nedemokratske vlasti. Svuda u svetu je bilo i biće legitimno svrgnuti diktatora na ulici jer ne postoji drugi način da se obezbede osnovni demokratski standardi. I borba protiv diktature nije nikakva pretnja već obaveza slobodnog čoveka i društva.


08.06.2017. / 13:20\nSARAJEVO, Direktor BHRT-a Belmin Karamehmedović izjavio je danas u Sarajevu da ne zna hoće li ovaj javni emiter opstati do kraja godine s obzirom na finansijske probleme, posebno u vezi sa prikupljanjem RTV takse.\nKaramehmedović je članove Komisije za finansije i budžet Doma naroda informisao da je “M:tel” najavio BHRT-u da 30. juna potpuno prestaje naplaćivanje takse putem računa za telekomunikacije, te da entitetski emiteri ne uplaćuju na jedinstveni račun sredstva za RTV taksu prikupljenu putem inkasantske službe.\n“Dugovanja po osnovu neuplaćenih sredstava po osnovu RTV takse koju su prikupili inkasanti premašila su 16 miliona KM”, naveo je Karamehmedović.\nKomisija je danas razmatrala i usvojila Izvještaj o finansijskoj reviziji BHRT za 2015. godinu koji je sačinila Kancelarija za reviziju institucija BiH.\nZamjenik generalnog revizora Jasmin Pilica upoznao je članove Komisije da je finansijska revizija BHRT-a za 2015. godinu sprovedena na zahtjev Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine i da je prva poslije 2008. godine.\nIstičući da su se u tom periodu problemi u BHRT-u umnožili, Pilica je naveo da je revizija utvrdila da su gubici u 2015. iznosili više od pet miliona KM, dok su ukupne obaveze na kraju te godine premašile 30 miliona KM.\n“Na ove finansijske pokazatelje poseban uticaj ima nepostojanje efikasnog načina prikupljanja RTV takse”, konstatovao je Pilica.\nOn je naveo da je revizija utvrdila problem neriješenog vlasništva nad imovinom BHRT-a, koji nema dokaz za nekretnine koje vodi u svojim poslovnim knjigama.\n“Osim toga, u 2015. godini uočeno je da je u radni odnos na netransparentan način, na osnovu dvogodišnjeg ugovora o radu na neodređeno, primljeno 21 lice”, dodao je Pilica.\nZamjenik generalnog revizora rekao je da je revizijom konstatovano kršenje procesa javnih nabavki, odnosno da BHRT vrši kompenzaciju sa dobavljačima, što je direktno kršenje Zakona o javnim nabavkama.\nČlan Komisije Zdenka DŽambas sigurna je da bi stanje u BHRT-u bilo bolje da je Kancelarija za reviziju institucija BiH svake godine vršila reviziju ovog javnog emitera.\nPrema mišljenju člana Komisije Dragutina Rodića, specijalni revizorski izvještaj pokazao je činjenično stanje i evidentirao sistemske probleme u BHRT-u, dok Sifet Podžić smatra da je problem BHRT-a mnogo širi od mogućnosti Komisije da učini nešto.\nKomisija će Domu naroda predložiti zaključke kojim bi bilo zatraženo od rukovodstva BHRT-a da u određenim rokovima dostavi informaciju u vezi sa sprovođenjem revizorskih preporuka.\nKomisija za finansije i budžet Doma naroda danas je razmatrala i Godišnji konsolidovani izvještaj interne revizije te Informaciju o raspodjeli i korištenju sredstava tekuće budžetske rezerve za prošlu godinu. Srna\nTagovi: bhrtdom naroda bihdugovanjertv taksavazno\n24.03.2022 | 14:30\nO ukidanju akciza na gorivo u redovnoj proceduri\n10.03.2022 | 15:16\nInteresi stranaka jači od jeftinijeg goriva i hrane


Svetska trgovinska organizacija (STO) podržala je zahtev SAD za uvođenje tarifa na 7,5 milijardi dolara vrednu evropsku robu.\nTarife su uvedene zbog, kako je saopšteno, nezakonitih subvencija koje su evropske vlade dodelile proizvođaču aviona “Airbus”.\nOdluka kojom se administraciji američkog predsednika Donalda Trampa daje pravo da uvede kontramere Evropskoj uniji usledila je posle presude STO u vezi sa subvencijama “Airbus”-u, donete u maju 2018. godine, prenosi Tanjug.\nTa odluka predstavlja rekordnu naknadu koju je STO odobrila nekoj strani. Međutim, time se ne okončava dugotrajan transatlantski spor oko aviona. STO sledeće godine treba da presudi do koje vrednosti robe EU može da uvede taksa, na osnovu druge, posebne odluke donete protiv američke avio-kompanije “Boeing”.


Džonson i Fon der Lajen narednih dana u Briselu o trgovinskom sporazumu - Svet - Dnevni list Danas\nPočetna » Svet » Džonson i Fon der Lajen narednih dana u Briselu o trgovinskom sporazumu\nBritanski premijer Boris Džonson i predsednica Evropske komisije Ursula fon der Lajen dogovorili su se da se narednih dana sastanu u Briselu u pokušaju da u poslednjem trenutku usaglase trgovinski sporazum za period posle Bregzita, uprkos velikim razlikama oko ključnih pitanja.\nU zajedničkoj izjavi posle dužeg telefonskog razgovora, Džonson i Fon der Lajen su večeras naveli da i dalje postoje „značajne razlike“ oko tri ključna pitanja i da „nema uslova za zaključivanje sporazuma“.\n„Tražili smo od naših glavnih pregovarača i njihovih timova da pripreme pregled preostalih razlika o kojima ćemo razgovarati uživo u Briselu narednih dana“, naveli su Džonson i Fon der Lajen.\nOni su večeras razgovarali drugi put u poslednjih 48 sati, nakon što pregovarači dve strane u Briselu nisu uspeli da izađu iz pat pozicije.\nKljučne prepreke postizanju sporazuma su razlike oko prava na ribolov, ravnopravnih uslova na tržištu u vezi sa standardima za izvoz u EU koje Britanci treba da ispune i oko načina rešavanja budućih sporova dve strane.


Najavljena e-fiskalizacija predstavlja dodatno opterećenje za one koji već posluju legalno i ne doprinosi suzbijanju neregistrovanog crnog tržišta, saopštilo je danas udruženje „Zaštitnik preduzetnika i privrednika Srbije“.\nIz tog udruženja tvrde da je crno tržište poprimilo ogromne razmene.\nTakođe, navode je subvencionisana nabavka u visini od šest milijardi dinara neprihvatljiva u vremenu krize.\nTo udruženje smatra da je Zakon o fiskalizaciji donet bez dovoljnog učešća onih na koje se zakon odnosi.\nKako je navedeno, privrednici već imaju kase koje su povezane sa Poreskom upravom, a proširenje obveznika koji su dužni da imaju uređaj na paušalne delatnosti kao što su obućari, moleri, frizeri i slično je apsurdna jer nema uticaja na visinu poreza koji se plaća.\nPrevious articleRibnjak Bager u Plandištu obogaćen šaranskom ribom\nNext articleŠta se dešava sa telom nakon što samo sedam dana ne jedemo šećer?


Stefanović (SSP): Mesec dana bez odgovora Vulina i Gašića o kineskim kamerama\n- Zamenik predsednika Stranke slobode i pravde (SSP) Borko Stefanović izjavio je danas da više od mesec dana ministar policije Aleksandar Vulin i šef Bezbednosno-informativne agencije (BIA) Bratislav Gašić "ćute i snimaju" navodeći da su nadžorne "kineske kamere", postavljene "na svakom ćosku" a da nije odgovoreno na važna pitanja oko toga.\nStefanović je u saopštenju naveo da evroparlamentarci postavljaju slična pitanja onima koje je SSP postavio Vulinu i Gašiću pre mesec dana.\n"Koliko je nadzornih kamera postavljeno na ulice naših gradova? U kom postupku javnih nabavki je ovo sprovedeno i koliko je plaćeno?", pitao je Stefanović.\nOn je postavio i pitanje kojoj je firmi plaćeno postavljanje i održavanje tih nadžornih sistema, kao i da li kamere u radu koriste bilo koji od kineskih nadžornih programa za prepoznavanje lica.\n"Iako zakon i Vulina i Gašića obavezuje da nam odgovore oni ćute već više od mesec dana. To njihovo ćutanje dokazuje da ovaj režim od Srbije želi da napravi kinesku koloniju i rijaliti program u kojem snimaju narod sa namerom da kontrolišu sve što mi radimo, dok oni nesmetano otimaju i pljačkaju ovu zemlju", ocenio je zamenik predsednika SSP.\nDendijas u Prištini preneo podršku za dijalog Beograda i Prištine i evrointegracije\n- Grčka dosledno podržava pristupanje zemalja Zapadnog Balkana EU, viznu liberalizaciju za Kosovo i dijalog Beograda i Prištine koji treba da dovede do pravno obavezujućeg i održivog rešenja, prenela je danas grčka agencija ANA-MPA, sumirajući posetu šefa grčke diplomatije Nikosa Dendijasa Prištini.\nPosle razgovora sa predsednicom Kosova Vjosom Osmani Sadriu, premijerom Aljbinom Kurtijem i ministarkom inostranih poslova i dijaspore Donikom Gervalom Švarc, 4. juna u Prištini, Dendijas je rekao i da se "ne sme dopustiti da druge sile ugroze krhku stabilnost regiona".\nOn je rekao da Grčka "dosledno podržava pristupanje zemalja Zapadnog Balkana EU" i da "vlada Kirijakosa Micotakisa ostaje čvrsto posvećena tome" dodajući da se Atina zalaže "za pokretenje pristupnih pregovora sa Albanijom i Severnom Makedonijom, idealno bi bilo, tokom juna".\nUkazao je da je "Grčka radila na tome da osigura da pitanje Zapadnog Balkana ostane i dalje u vrhu agende EU, na osnovu doslednog uverenja da taj region mora da bude sastavni deo evropskog projekta".\n"Pored toga, ne smemo dozvoliti drugim silama da podriju krhku stabilnost našeg regiona pokušajem uspostavljanja sfera uticaja ili baze pod izgovorom kulturnih, istorijskih ili verskih odnosa. Drugim rečima, mi verujemo da Zapadni Balkan pripada Evropi", dodao je.\nStudenti medicine u Beogradu protestovali zbog najave praktičnog dela ispita\n- Nekoliko desetina studenata Medicinskog fakulteta u Beogradu okupilo se ispred zgrade dekanata posle odluke uprave da im u ispit uvrsti i praktični deo, iako zbog epidemije koronavirusa, tokom godine nisu imali vežbe.\nPortal Nova.rs je preneo da su studenti nosili transparente "Jednakost za sve studente", "Praktični ispit posle praktične nastave", "I mi smo fakultet", "Hoćemo dekana".\nNačelnica Onkološke klinike, Danica Grujičić, pokušala je da im objasni zašto je fakultet doneo takvu odluku, rekla im da "pozovu na odgovornost svoje predstavnike", a pitala ih je da li su se dogovorili s njima, koga predstavljaju, koliko ljudi je potpisalo onlajn-peticiju.\nJedan od učesnika protesta je rekao: "Kao što vidite, mi smo grupa entuzijasta, a ostali studenti sede i pripremaju ispit, a znaju da je on nepravedan".\nStudenti su potom ušli u Dekanat i krenuli ka kancelariji kako bi dočekali dekana, navodeći da žele da pregovaraju samo sa njim, a planiraju da sede na stiroporu čekajući da bude rešeno njihovo pitanje.\nMihajlović: Otklonjene sve prepreke za otvaranje Poglavlja 15 o eneregtici u pregovorima sa EU\n- Vlada Srbije usvojila je na sednici Zaključak kojim se usvaja pregovaračka pozicija Srbije za Međuvladinu konferenciju o pristupanju Srbije Evropskoj uniji za Poglavlje 15 - energetika, saopštilo je Ministarstvo rudarstva i energerike.\n"U prethodnom periodu otklonjene su dve glavne prepreke koje su onemogućavale otvaranje pregovaračkog poglavlja koje se odnosi na oblast energetike", navela je ministarka Zorana Mihajlović.\nKako je objasnila, u oblasti nafte i naftnih derivata Vlada je krajem maja usvojila Akcioni plan za formiranje i održavanje obaveznih rezervi sirove nafte i naftnih derivata, drugi uslov odnosio se na usvajanje akcionog plana za reorganizaciju Srbijagasa, čije sprovođenje će omogućiti razdvajanje delatnosti u sektoru gasa i usklađivanje gasnih preduzeća sa regulativom EU i domaćim zakonima.\nMihajlović je dodala da je prethodno važan korak u usaglašavanju domaćeg zakonodavstva u oblasti energetike sa evropskim regulativama učinjen donošenjem dva nova zakona – Zakona o korišćenju obnovljivih izvora energeije i Zakona o energetskoj efikasnosti i racionalnoj upotrebi energije, i izmenama Zakona o energetici, kojima je Srbija dobila regulatorni okvir usklađen sa odgovarajućim direktivama EU.\nPoglavlje 15 obuhvaćeno je Pregovaračkim klasterom "Zeleni dogovor i održiva povezanost", a rad pregovaračke grupe za oblast energetike koordinira Ministarstvo rudarstva i energetike. Pregovaračkom pozicijom država kandidat za članstvo u EU predstavlja dostignuti nivo usaglašenosti sa pravnim tekovinama EU, program preostalog usaglašavanja, kao i pregled postojećih i budućih administrativnih kapaciteta za implementaciju.\n- Predsednik Demokratske stranke (DS) Zoran Lutovac najavio je da će se na stranačkim izborima 4. jula ponovo kandidovati za tu funkciju.\nLutovac je za televziju N1 rekao da je u prethodne tri godine na čelu demokrata ispunio sva svoja obećanja, te da je uspeo da odbrani stranku od nasrtaja (predsednika Srbije) Aleksandra Vučića "spolja i iznutra".\nOn je obećao da će na predstojećim izborima u DS-u obezbediti fer i pošteni uslovi za sve koji se kandiduju, dok je, sumirajući svoje rezultate na čelu stranke i razloge zbog koji traži poverenje za novi mandat, istako da je uspeo da "sačuva instituciju koja je stara više od 100 godina".\n"DS je najpre uspela da se odbrani od nasrtaja Aleksadra Vučića spolja i iznutra", rekao je Lutovac.\nPrema njegovim rečima, ljudi u stranci koji su "pravili štetne prakse", želeli da se odluke donose mimo organa stranke, u uskom krugu ljudi, i težili saradnji sa režimom, više nisu tu.\n"Sve što sam obećao je urađeno. Promenili smo krvnu sliku DS, odnos prema politici", naveo je Lutovac.\nSkupština slobodne Srbije: Troškove pravosuđa vlast prebacuje na građane\n- Skupština slobodne Srbije ocenila je da je odluka da se sudska zaštita uslovi hitnim plaćanjem sudskih taksi, pod pretnjom nepovoljnog okončanja postupka, "necivilizovan, neustavan i pohlepan gest" vlasti prema građanima Srbije.\n"Vlast je ponovo, Nacrtom zakona o parničnom postupku, pokušala da pođarmi građane Srbije... Sve više se troškovi pravosuđa prebacuju na ekonomski iscrpljene građane. Uvođenje javnog beležništva i izvršitelja plaćaju građani, a ne država iz budžeta koji stvaramo svi mi.\nSada vlasti pokušavaju da građane još više opterete, iako se sudije, javni tužioci i ostali u pravosuđu plaćaju iz našeg budžeta. Mi smo izvori prihoda za budžet. Imamo pravo na nepristrasno, nezavisno i pravedno sudstvo", ocenila je ta skupština.\n"Zapamtićemo ovaj njihov, za sad, zaustavljeni pokušaj. Ne smemo dozvoliti da se ponovi", ukazuje se u saopštenju.\nDa li se gondola na Kalemegdanu vraća na mala vrata\n- Pokret Ne davimo Beograd pozvao je Urbanistički zavod Beograda da saopšti da li se izmenama urbanističkih planova otvara mogućnost izgradnje gondole na Kalemegdanu.\n"Ovaj projekat naneće nemerljivu štetu jednom od najvećih kulturno-istorijskih spomenika Srbije i od velikog je društvenog značaja da znamo da li se u urbanističkim planovima koji su trenutno u proceduri ili izradi nastavlja nametanje ovog štetnog projekta", naveo je taj pokret.\nU saopštenju se dodaje da se baš na primeru gondole na Kalemegdanu može videti kako se, zarad interesa pojedinaca bliskih vlasti, pravi potpuni haos u urbanističkom planiranju Beograda.\n"Zbog velikog finansijskog interesa investitora, plan nižeg reda - plan detaljne regulacije kojim je predviđena gradnja gondole, usvojen je uprkos tome što planovi višeg reda, i Plan generalne regulacije i Generalni urbanistički plan ne dozvoljavaju izgradnju žičare na tom području", dodaje se u saopštenju.


Novak: Rolan Garos mi je najbitniji - Aktuelnosti US\nNovak: Rolan Garos mi je najbitniji. Novak Đoković je u izjavi za medije rekao da se nada da će mu dobra energija, koju je dobio prilikom posete piramidama u Visokom, značiti za nastavak sezone.\nNajbolji teniser sveta se trenutno nalazi u poseti tom Arheološkom parku, kao i Sarajevu. On je odlučio da preskoči turnir u Madridu koji je sada aktuelan, te će pre Rolan Garosa nastupiti u Rimu i Beogradu. Inače, Otvoreno prvenstvo Francuske je osvojio jednom, 2016. godine.\n“Uzbuđen sam zbog dolaska kao i prvi put. Kad dolazim kod prijatelja i izvanrednog domaćina Semira Osmanagića, uvek sam nasmejan. Prošle godine sam došao tačno pred nastavak sezone u koju sam krenuo odlično i nadam se da ću na krilima ove dobre energije moći da beležim dobre rezultate na predstojećim turnirima, pogotovo na Rolan Garosu koji mi je najbitniji”, rekao je Đoković.\nTamošnje novinare je zanimalo da li bi Novak mogao uskoro tamo da kupi vikendicu.“Sada sam rado čest gost ovde i trudim se da širim dobru reč i promovišem Arheološki park na čelu sa Semirom. Ipak, nemam još takve planove, ali uz ovakve domaćine, ovde se rado vraćam sa širokim osmehom”, dodao je Novak.\nSvi Novakovi talenti: Peva, imitira i zna 11 jezika (VIDEO)\nKaracev posle tri i po sata srušio Novaka!\nTags: najbitnijiNovak DjokovicpiramidamaposetaRolan Garosteniseru Visokom\nEnglezi doneli pravilo kako bi izbegli neku novu Superligu\nStubHub nudi ponuditi povraćaj novca za događaje koji su otkazani zbog pandemije\nViše od 350.000 Japanaca traži otkazivanje OI. Antiolimpijski aktivisti podneli su peticiju kojom pozivaju na otkazivanje Igara u Tokiju. Sve...\nZvezda "petardom" došla na korak od svetskog rekorda. Fudbaleri Crvene zvezde savladali su ekipu OFK Bačke rezultatom 5:0 (4:0) u...\nNove promene kalendara: Ni Formula 1 neće u Tursku. Formula 1 je saopštila da ipak neće biti trke u Turskoj...\nStrašan dabl-dabl Jokića u pobedi Nagetsa. Košarkaši Denver Nagetsa pobedili su u gostima Minesota Timbervulvse 114:103 u nastavku NBA lige....\nFSS oduzima bodove zbog nedovoljno školovanih trenera. Fudbalski savez Srbije staće na put kršenju propisa klubova iz Superlige i Prve...\nFinale Lige šampiona između Mančester Sitija i Čelsija igraće se na stadionu Dragao u Portu, iako je prvobitno planirano da...\nNikoliću i Lokosima trofej Kupa Rusije. Fudbaleri Lokomotive deveti put u istoriji osvojili su Kup Rusije pošto su u finalu...\nArgentinska teniserka Nadja Podorska plasirala se u osminu finala turnira u Rimu pošto je pobedila osmu igračicu sveta, Amerikanku Serenu...\nProdužetak i drama: Lejkersi preživeli Nikse. Košarkaši Los Anđeles Lejkersa su rezultatom 101:99 pobedili Njujork Nikse. Los Anđeles Lejkersi su...\nBarselonin veliki kiks u borbi za titulu. Fudbaleri Barselone odigrali su nerešeno sa Levanteom u gostima 3:3 u prvoj utakmici...


Cvijanović: Aranžman BiH s MMF-om nije zvanično raskinut | N1 BA\nCvijanović: Aranžman BiH s MMF-om nije zvanično raskinut\nAranžman BiH sa MMF-om zvanično nije raskinut, ali smo upozoreni da, ukoliko ne dođe do izvršenja u svim tačkama, u kojima su naše obaveze i odnose se na sve nivoe vlasti, morat će preispitati aranžman i eventualno pristupiti zaključenju novog, s obzirom na to da ovaj nije pokazao održivost, izjavila je danas premijerka RS-a Željka Cvijanović.\nPodsjetila je da je RS prije pola godine izvršila sve svoje obaveze, kao i Federacija BiH, a ostale su obaveze na nivou BiH, koje se odnose na zakone o akcizama, bankarski sektor te agenciju za osiguranje depozita.\n-Sada samo upozoreni dopisima da bilo kakvi dodatni izdaci na bilo kojem nivou, a podrazumijevali bi povećanje plaća ili troškova za zarade, mogu da ugroze aranžman. To upozorenje se odnosi na odluku Vijeća ministara BiH, na osnovu koje se priprema i zakon o povećanju plaća policiji, rekla je Cvijanović novinarima u Banjoj Luci.\nIstakla je da bi ta odluka Vijeća ministara, uz ono što nije izvršeno iz aranžmana s MMF-om, bila dodatno opterećenje.\n"Mislim da nam MMF, s obzirom na to da je ovo neka zajednička inicijativa s EU, nastoji progledati kroz prste pa odugovlače. Da je neko drugi u pitanju davno bi presjekli i rekli da aranžman ne postoji", ustvrdila je entitetska premijerka.\nSmatra da je aranžman završena priča, jer ne zna na koji način Vlada više treba da nastupa u ovom smislu, jer je RS svoje obaveze završila, a i poslanici SNSD-a su na nivou BiH pokušali da se izvrše i obaveze tog nivoa vlasti.\n"Sada više nemamo nikakve mogućnosti da nešto uradimo", dodala je Cvijanović.\nTagovi: željka cvijanović , MMF , BiH\nAl je raskinut ne zvanično. Traže se PAPCI .\nA selfi sa mmfom\nCvijanović: Akcize uslov za kredit MMF-a\nMilićević na sastancima Svjetske banke i MMF-a\nCvijanović: Ova presuda Suda BiH je katastrofalna


Uručeno sanitetsko vozilo Kliničko bolničkom centru Priština-Gračanica (foto)\nAvgust 28, 2019 15:06\nZamenik direktora Kancelarije za Kosovo i Metohiju Dušan Kozarev, uručio je danas sanitetsko vozilo Kliničko bolničkom centru Priština-Gračanica. Tom prilikom, Kozarev je izjavio da će država Srbija nastaviti kontinuirano da ulaže i pomaže svim institucijama na teritoriji Kosova i Metohije.\n“Jedan u nizu poteza Republike Srbije i Kancelarije za Kosovo i Metohiju, koje smo uradili i uradićemo i nadam se da će doprineti boljem i uspešnijem radu zaposlenih, a brža usluga pacijentima jr ova današnja donacija sanitetskog vozila KBC Priština-Gračanica. Olakšano nam je zahtevom šta je sve potrebno, koliko sam razumeo ovo nije samo sanitetsko vozilo već i pokretna ambulanta. Tek dolazi jedan veoma lep i svečani i uspešniji period za Kliničko bolnički centar Priština-Gračanica, konkretno mislim na inicijatinu predsednika Repunlike Srbije Aleksandra Vučića započeto prošle jeseni, najvećeg investicionog ciklusa kada je Kosovo i Metohija u pitanju poslednjih više decenija. Kliničko bolnički centar Priština-Gračanica treba da dobije bolnicu po evropskim i svetskim standardima jer se svi zaposleni u ovoj ustanovi grčevito bore za zdravlje i živote ljudi na ovim prostorima”, rekao je Kozarev.\nDirektor KBC Priština-Gračanica prof.dr Bratislav Lazić rekao je da je ovo još jedan način kojim Republika Srbija pokazuje veliku odgovornost i želju prema Srbima na Kim , a naročito poslednjih sedam godina.\n“Pomoć našoj ustanovi u poslednjih sedan godina se jako intezivirala, gde mi praktično možemo stabilno da funkcionišemo bez obzira na uslove u kojima radimo 20 godina. Republika Srbija kroz Kancelariju za KiM je prepoznala jedan gorući problem, a to je potreba za jednim ovakvim sanitetskim vozilom. Prošle godine smo dobili od predsednika Srbije Aleksandra Vučića sanitetsko vozilo i ovo sada dopunjuje naše zdravstvene potrebe u pružanju pomoći lokalnom stanovništvu .Ovo je jedno vrlo savremeno , jako dobro opremljeno vozilo koje nama omogućava da se naša ustanova približi pacijentima , a sa druge strane pacijenti koji se nalaze u udaljenim delovima centralno dela KiM postaju bliži nama. Najbitnije je da je prepoznat ključni problem kao i puno puta do sada , a nadamo se i u budućnosti da ćemo uskoro dobiti bolnicu. Republika Srbija je ključni stub našeg opstanka na KiM, na nama je da kroz zajedništvo i jedinstvo i veliku vezanost za našu zemlju damo maksimalni doprinos našem cilju ,a to je opstanak našeg naroda na ovim prostorima”, rekao je Lazić.\nKiMKozarevsanitetsko voziloGračanicaKancelarija za KiM\nKosovska Mitrovica: Bahtiri i Rakić na Ibarskom mostu sa generalom KFOR-a 187


Rast cena kukuruza i pšenice - soja ipak rekorder\nRast cena kukuruza i pšenice – soja ipak rekorder\nTanjug 22. januara 2021. 14:54\nNOVI SAD – Prošle nedelje nastavljen je trend rasta cena kukuruza, pšenice a najviše je za 6,64 procenta povećana cena soje, navodi se u nedeljnom izveštaju Produktna berza.\nNa toj berzi za nedelju dana prometovano je gotovo 7,9 hiljada tona robe čija finansijska vrednost je iznosila 324,2 miliona dinara.\nCena soja početkom nedelje je zabeležila snažan rast dostižući 60 dinara po kilogramu bez PDV-a pa je čak i uz pad cene koji je usledio ponderisana cena od 59,45 dinara veće od one prethodne sednice za 6,64 procenta.\nUgovori za kukuruz zaključivani su u cenovnom rasponu od 21,5 do 22 din/kg, a ponderisana cena je 21,84 dinara po kilogramu bez PDV-a što je u odnosu na prethodni period veća cena za 3,69 procenata.\nPšenica je trgovana po jedinstvenoj ceni od 23 din/kg bez PDV-a što je u odnosu na prethodnu nedelju više za 3,23 procenta.\nSuncokretova sačma sa minimum 33 posto proteina je trgovana u cenovnom opsegu od 33,5 do 34,5 din/kg bez PDV-a.


Veliko interesovanje maturanata za upis na Univerzitet u Istočnom Sarajevu - FILTER\nVeliko interesovanje maturanata za upis na Univerzitet u Istočnom Sarajevu\nUniverzitet u Istočnom Sarajevu i Studentski parlament organizovali su danas promociju upisa u akademskoj 2022/2023. godini, na kojoj se oko 1.000 maturanata moglo informisati o nastavnom programu i prednostima koje nude 15 fakulteta i dvije akademije iz sastava ove visokoobrazovne institucije.\nPromocija je održana u novoj sportskoj dvorani u Istočnom Novom Sarajevu.\nRektor Univerziteta u Istočnom Sarajevu Milan Kulić izjavio je novinarima u da je ovo prvi put da se organizuje jedna ovakva promocija uz podršku dvadesetak gradova i opština koje gravitiraju ovoj instituciji.\n“Nadamo se da će najveći broj danas prisutnih maturanata upisati neki od naših fakulteta, koji ove godine očekuju dobar odziv. Kampanja upisa traje već četiri mjeseca i fakulteti su odvojeno vodili kampanju, obilazili sve škole u Republici Srpskoj koje gravitiraju našem Univerzitetu, ali i u pograničnim opštinama Srbije i Crne Gore”, naveo je Kulić.\nUkazavši na činjenicu da sve manje djece upisuje fakultete, čemu najviše doprinosi depopulacija u Srpskoj, ali i okolnim zemljama, Kulić je naglasio da je na Univerzitetu da studentima pruži adekvatno i kvalitetno znanje.\n“Smatram da je Univerzitet u Istočnom Sarajevu za 30 godina postojanja zaista napredovao i da školuje izuzetno kvalitetan kadar. Moramo ulagati u kvalitet i sa Vladom Srpske i lokalnim zajednicama pokušati zaustaviti odliv naših studenata u inostranstvo”, istakao je Kulić.\nPredsjednik Studentskog parlamenta Univerziteta u Istočnom Sarajevu Stefan Slijepčević rekao da su se predstavnici 15 fakulteta i dvije akademije pripremili da za kratko vrijeme maturantima predstave svoj program i pogodnosti koje pružaju.\n“Maturanti koji odluče da upišu neki od naših fakulteta neće pogriješiti jer smo modernizovali nastavni program i otvorili nove, koji prate potrebe tržišta rada. Imamo dosta povoljnih mogućnosti koje nudimo, a glavne su vrhunski nastavni kadar i odlična infrastruktura”, ukazao je Slijepčević.\nOn je podsjetio da je po nekim međunarodnim rang listama Univerzitet u Istočnom Sarajevu svrstan na prvo mjesto u BiH, kao i da je novim Zakonom o visokom obrazovanju omgućeno besplatno školovanje na prva dva ciklusa za sve studente koji redovno upisuju godinu.\nStudent četvrte godine Elektrotehničkog fakulteta Milica Ivković pozvala je maturante koji imaju afinitet prema tehničkim naukama da upišu ovaj fakultet, jer će kroz studije steći ogromno znanje i lako doći do zaposlenja.\n“Elektrotehnički fakultet nudi tri moderna studijska programa, Računarstvo i informatika, Automatika i elektronika, te Elektro-energetika. Imamo dobru saradnju sa privrednom i međunarodnim kompanijama, a uključeni smo i u program studentske razmjene. Naši studenti idu u Poljsku i Španiju, a od ove godine i u Tursku”, ispričala je Ivkovićeva.\nViši asistent na Tehnološkom fakultetu Zvornik Danijela Rajić naglasila je da se maturanti u ovom fakultetu mogu upisati na studijske programe Hemijsko inženjerstvo i tehnologije, kao i Biologiju.\nProdekan za nastavu Saobraćajnog fakulteta Doboj Miroslav Kostadinović rekao je da će ove godine odobreno 75 mjesta na budžetu i 15 na samofinasiranju.\n“Proteklih godina smo bili zadovoljni odzivom studenata, ove godine očekujemo još bolji odziv, s obzirom da smo uveli neke nove smjerove koji su veoma popularni mlađoj populaciji. To su Informatika u saobraćaju, te Motorna vozila. Fakultet raspolaže sa najmodernijim labaratorijama što se tiče motornih vozila”, ukazao je Kostadinović.\nTags: maturanti Studentski parlament Univerziteta u Istočnom Sarajevu Univerzitet u Istočnom Sarajevu upis\nPrethodna Za edukaciju ljekara iz gradskog budžeta 100.000 KM\nSledeća Rasad za plastenike odobren 221 poljoprivredniku


Ćuprija izdvaja pet miliona dinara za energetsku efikasnost\nBeta 7. jula 2021. 13:20\nOpština Ćuprija obezbedila je pet miliona dinara za sufinansiranje projekata energetske efikasnosti za ovu godinu, izjavio je danas predsednik opštine Ćuprija Jovica Antić.\nAntić je na konferenciji za novinare rekao da će konkurs biti raspisan u narednih mesec dana.\n„Mera koju ćemo da predvidimo ove godine je zamena stolarije. Za druge mere, koje su kompleksnije, bilo bi potrebno mnogo vremena, tako da ćemo njih verovatno da primenjujemo u narednim godinama“, kazao je Antić.\nTrenutno se radi na izradi odgovarajućeg pravilnika koji će precizno definisati način, finansijske okvire i kriterijume dodele namenskih sredstava za zamenu stolarije na stanovima i kućama.\nInače, Ćuprija je medju prvim lokalnim samoupravama krenula u unapredjenje energetske efikasnosti javnih objekata, pre svega škola ali i zgrade Fonda PIO.


Pioneer MVH-190UB auto radio\nNiz mogućnosti za slušanje muzike – Radio, USB ulaz, Aux-in\nKompatibilan sa Androidom – prikačite vaš telefon i uživajte u svojoj muzičkoj kolekciji\nIzuzetan nivo reprodukcije zvuka – Pretvorite vašu vožnju u prijatan ugođaj. 4x50W MOSFET snage i kvalitetna tehnologija izrade PIONEER Autoradio MVH-190UB garantuju vam to\nLak za korišćenje, uz dizajn koji pleni\nPIONEER Autoradio MVH-190UB nudi nekoliko opcija kada je u pitanju slušanje muzike. Pre svega, tu je radio, ali postoji i mogućnost povezivanja kompatibilnih uređaja preko USB ulaza. Jedan od tih uređaja može biti i vaš Android smartfon, sa kojim je obezbeđena kompatibilnost.\nAko niste zadovoljni trenutnom ponudom radio stanica, uvek se možete okrenuti muzičkoj kolekciji na svom