Home/Porezi (ostalo) / fiskalne kase • Propisi /Pravilnik o sadržini i načinu evidentiranja prometa izdavanjem fiskalnog računa, načinu otklanjanja greške u evidentiranju prometa preko fiskalne kase i o sadržini i vođenju knjige dnevnih izveštaja\n30.12.2015.PropisiPorezi (ostalo) / fiskalne kaseGreška, Dnevni izveštaj, Pravilnik, Fiskalne kase, Fiskalni račun\nFiskalni račun – Obrazac FR\nEvidencija o blokovima fiskalnih računa izdatim za upotrebu – Obrazac EFRU\nNalog za ispravku – Obrazac NI\nEvidencija dnevnih izveštaja – Obrazac EDI\n„Službeni glasnik RS“, broj 140/2004\nOvim pravilnikom uređuje se sadržina fiskalnog računa i način evidentiranja prometa izdavanjem fiskalnog računa iz člana 12. stav 8. Zakona o fiskalnim kasama („Službeni glasnik RS“, broj 135/04 – u daljem tekstu: Zakon), način otklanjanja greške u evidentiranju prometa preko fiskalne kase iz člana 19. Zakona i sadržina i vođenje knjige dnevnih izveštaja iz člana 20. stav 1. Zakona.\nFiskalni račun iz člana 12. stav 8. Zakona sadrži sledeće podatke:\nFiskalni račun iz stava 1. ovog člana izdaje se na Obrascu FR – Fiskalni račun, koji je odštampan uz ovaj pravilnik i čini njegov sastavni deo.\nFiskalni računi iz stava 1. ovog člana štampaju se u blokovima fiskalnih računa (u daljem tekstu: blok).\nNa unutrašnjem delu zadnje strane bloka odštampan je tekst sledeće sadržine: „Ovaj blok sadrži fiskalne račune u dva primerka, od broja_____do broja______.\nSvi podaci iz člana 2. stav 1. ovog pravilnika moraju biti čitko uneti u fiskalni račun.\nAko obveznik nije registrovan kao obveznik PDV, u fiskalnom računu, u koloni 6, unosi oznaku poreske stope „A“, a u koloni 7. ne iskazuje iznos PDV.\nObveznik je dužan da vodi evidenciju o blokovima izdatim u upotrebu. Evidencija o blokovima izdatim u upotrebu vodi se na Obrascu EFRU – Evidencija o blokovima fiskalnih računa izdatim u upotrebu, koji je odštampan uz ovaj pravilnik i čini njegov sastavni deo.\nIspravka iz stava 1. ovog člana vrši se nalogom za ispravku, na Obrascu NI – Nalog za ispravku, koji je odštampan uz ovaj pravilnik i čini njegov sastavni deo.\nIzuzetno od stava 1. ovog člana, Obrazac NI se ne popunjava ako se vrši zamena dobra za dobro iste vrste i vrednosti.\nRok iz stava 4. ovog člana, računa se od prvog dana naredne godine u odnosu na godinu u kojoj je Obrazac NI sastavljen.\nAko se kupcu za vraćeno dobro daje dobro druge vrste, ispravka evidentiranog prometa vrši se na Obrascu NI na način iz stava 1. ovog člana, a obveznik je dužan da promet dobra koje je dato u zamenu evidentira preko fiskalne kase, odnosno preko fiskalnog računa.\nUmanjivanje prometa iz stava 1. i 2. ovog člana vrši se u knjizi dnevnih izveštaja propisanoj ovim pravilnikom, kao i u evidencijama koje obveznik vodi u skladu sa propisima kojima se uređuje evidentiranje prometa dobara.\nU slučaju iz stava 1. ovog člana, ako u Obrazac NI nije upisano ime i prezime kupca, njegov JMBG i svojeručni potpis kupca, takav Obrazac NI je nevažeći.\nKnjiga dnevnih izveštaja iz člana 20. stav 1. Zakona, sastoji se od najmanje 12 listova Obrasca EDI – Evidencija dnevnih izveštaja za mesec______ 20___. godine, uz koje se ulažu:\nDanom početka primene ovog pravilnika, prestaje da važi Pravilnik o načinu evidentiranja prometa u slučaju neispravnosti ili servisiranja fiskalne kase („Službeni glasnik RS“, broj 78/03), Pravilnik o načinu vršenja ispravke evidentiranog prometa preko fiskalne kase po izdavanju fiskalnog isečka („Službeni glasnik RS“, broj 78/03) i Pravilnik o sadržini knjige dnevnih izveštaja („Službeni glasnik RS“, broj 78/03).\nOtklanjanje greške u evidentiranju prometa preko fiskalne kase u slučaju kada se vrši reklamacija dobra od strane kupca koji ne poseduje originalni fiskalni isečak\nNačin popunjavanja Obrasca Naloga za ispravku (Obrazac NI), kao i mogućnost da se fiskalni isečak, odnosno fiskalni račun na osnovu koga se vrši ispravka drži odvojeno od samog Obrasca NI


APATIN: Ribokradica bežao čamcem, lakše povređen ribočuvar – Portal NA VODI\nAPATIN: Ribokradica bežao čamcem, lakše povređen ribočuvar\n03. 02. 2020. 03. 02. 2020. milosMALI2001 0 Comment Brodsko zvono, Svaštara Apatin, Dunav, Ribokradice\nPripadnici ribočuvarske službe JP “Vojvodinašume” i granične policije u akciji sprečavanjabespravnog ribolova priveli su 23-godišnjeg P. R. iz Apatina i oduzeli mu čamac i druga sredstva koje je koristio u ilegalnom ribolovu.\nOsumnjičeni je u petak u jutarnjim časovima uhvaćen na Velikom Limanu, ribolovnom terenu drugog stepena zaštite prirode, kako tehnikom “grabuljanja” ilegalno izlovljava ribu iz Dunava.\nPrema rečima očevidaca, osumnjičeni se nakon opiranja ribočuvaru, dao u beg čamcem, da bi potom ulov i štap za pecanje bacio u vodu.\n– Nije hteo da razgovara sa ribočuvarem, nego je upalio motor i dodao gas – svedoče očevici.\nRibočuvar je pozvao graničnu policiju nakon čega su se zajedno udružili u poteri i privođenju, kaže izvor i dodaje da krivolovac u tome nije imao sreće, jer ove službe poslednjih godina raspolažu brzim plovilima. Potera je trajala 15 minuta, a u pokušaju da legitimiše i zaustavi krivolovca jedan službenik ribočuvarske službe je lakše povređen.\nPrivremena zabrana ribolova na ovim terenima traje do 1. marta, a za svako kršenje ove odredbe zaprećena je novčana kazna od 15.000 do 50.000 dinara za fizička lica, za privredne ribolovce od 250.000 do 500.000 dinara. Pored novčane kazne, kršocima ove zabrane preti i mera oduzimanja predmeta koji su upotrebljeni ili bili namenjeni izvršenju prekršaja ili su nastali njegovim izvršenjem, a može se izreći i zaštitna mera zabrane ribolova.\nPrema nezvaničnim informacijama, P. R. se pored izlovljavanja ribe na zabranjenom mestu, tereti za opiranje i odbijanje saradnje sa službenim licima, upravljavljanje čamcem bez dozvole, kao i ribolovom bez dozvole. On je od ranije poznat ribočuvarskoj službi, a kako “Dunav” saznaje, ovo mu je šesta prijava za bespravni ribolov u poslednjih godinu dana.\nIz JP “Vojvodinašume” poručuju da će njihova ribočuvarska služba nastaviti sa strogom kontrolom ribolovnih terena na kojima je privremeno i trajno zabranjen ribolov. Ove akcije će biti svakodnevne posebno na mestima gde riba zimuje, Mali Liman, Veliki Liman, Varoš Vis, Purina jama i Kulski Dunavac.\nPronađen brod koji je pre 95 godina nestao u Bermudskom trouglu\nMakron zbog agresivnosti Turske šalje ratne brodove u Mediteran


Okružni sud u Banjaluci potvrdio je optužnicu koju je Republičko javno tužilaštvo podiglo protiv Miljana Vujovića (35) iz Bileće zbog krivičnih djela zločinačko udruženje u sticaju s pokušajem otimice i teškim ubistvom.\nZa njim je bila raspisana međunarodna potjernica zbog ubistva Petra Bajčetića iz Bileće, vlasnika kafe-bara "NN", koji je ubijen u septembru 2016. godine ispred svoje zgrade u Ulici Alekse Šantića u Bileći. Vujović je uhapšen lani u Srbiji nakon skoro dvije godine bjekstva. On se nalazi u pritvoru, koji mu je izrečen nakon što je lišen slobode na osnovu međunarodne potjernice, a optužnicom je predloženo da mu se pritvor produži.\nOptužnica Vujovića tereti da je u septembru 2016. godine u Bileći organizovao zločinačko udruženje, a zatim osmislio plan otmice i likvidacije Bajčetića. Tom udruženju pripadali su Đorđe Radmilović, Srđan Denda, Gavrilo Bjelica i još jedno zasad neidentifikovano lice. Potom je, kako se navodi, Vujović osmislio plan da zajedno s Radmilović, Dendom i još jednim zasad nepoznatim licem otme, a zatim i ubije Bajčetića zbog međusobnih neraščišćenih odnosa, koji je i realizovan. Podsjećamo, Radmilović, Denda i Bjelica su za ovaj slučaj već osuđeni ukupno na tri godine i 11 mjeseci zatvora.\nU optužnici protiv Vujovića navedeno je da je plan bio da Bajčetića otmu kada naiđe putem Bileća - Trebinje. Međutim, Vujović je saznao da Bajčetić neće otići na put i da će ostati u Bileći, pa je izmijenio plan. Zajedno s nepoznatim muškarcem otišao je u Bileću i žrtvu su sačekali ispred njegove zgrade u Ulici Alekse Šantića. Kada je Bajčetić izašao iz automobila, Vujović i njegov pomagač pokušali su da ga uguraju u drugo vozilo. Međutim, on se opirao i u tom naguravanju jedan od optuženih ispalio je najmanje dva hica iz pištolja te u glavu pogodio Bajčetića, koji je podlegao na putu za bolnicu u Podgorici.\nVujović i saučesnik pobjegli su s mjesta zločina golfom pet, koji su zapalili u blizini Bileće, a Vujović je uhapšen početkom juna prošle godine u Beogradu s lažnim dokumentima Hrvatske i Švajcarske. Podsjetimo, kako su "Nezavisne" ranije pisale, Vujović je u oktobru 2007. godine osuđen na osam godina zatvora zbog neuspjelog atenteta na Miodraga Kundačinu, bivšeg komandira Granične policije BiH u Trebinju. Tom prilikom Miljan Šupić iz Trebinja za isto djelo je osuđen na pet godina zatvora.\nVujović i Šupić su proglašeni krivima da su iz bezobzirne, odnosno krvne osvete, planirali da ubiju Kundačinu. U martu 2006. godine Neđo Mastilo, pripadnik Granične policije BiH, je tokom akcije presijecanja šverca ubio Radenka Vujovića, Miljanovog brata, što je optuženima bio povod za krvnu osvetu. U presudi se navodi da je Vujović neutvrđenog dana postavio eksplozivnu napravu ispod škoda fabije, koju je koristio Kundačina. Nakon toga, Vujović je u decembra 2006. godine, putem mobilnog telefona, pokušao da aktivira napravu, ali do eksplozije nije došlo jer je detonatorska kapisla ispala iz ležišta.\nPRONAĐENO BEŽIVOTNO TIJELO U JEDNOM TREBINJSKOM APARTMANU\nGP KLOBUK: Crnogorac pokušao unijeti u BiH 31,7 kilograma marihuane


Grad prati uspon Nišvilla | NisCafe\nSavet Nišville džez festivala usvojio je program i finansisjki plan za naredno izadanje koje će se održati od 16. do 19. avgusta 2012. godine.\nPlanirani budžet je isti kao za prethodno izdanje, ali je u delu prihoda, na osnovu “zelenog svetla” koje je Savetu festivala dao gradonačelnik Niša Miloš Simonović, učešće grada prema Nišvillu kao javnoj gradskoj manifestaciji i jedinoj niškoj manifestaciji od nacionalnog značaja, posle dvogodišnje stagnacije – povećano na 20 miliona dinara.\nNa taj način, Grad Niš i gradonačelnik Simonović su napravili čak i korak ispred članica EU kojima je iz Brisela preporučeno da značajno uvećaju budžetska izdvajanja za kulturu za 2013 godinu kroz akciju “Kulturom protiv svetske ekonomske krize”.\nOd Ministarstva kulture se očekuje 5 miliona, a obaveza organizatora je da prikupi 30 miliona. U odnosu na prošlogodišnji finansijski plan, nije predviđeno učešće Vlade Srbije jer je procenjeno da festival i Grad Niš nemaju potreban lobi u Beogradu da bi izborili direktnu podršku Vlade na istovetan način na koji je poslednjih godina Vlada pomagala Guču.\nInače, ministar kulture Predrag Marković je na otvaranju Nišvilla 2011 izneo zanimljivu inicijativu da pomogne stvaranju kvalitetnog pool-a sponzora Nišville jazz festivala, slično kako je Marković svojevremeno učestvovao u usponu prvih izdanja Exit-a.\nSavet je izrazio nadu da će organizator uspeti da ostvari finansijski plan jer je samo to garancija da festival može zadržati dostignuti nivo najposećenijeg i najkvalitetnijeg džez festivala jugostične Evrope i na taj način opravdati epitet izrečen u naslovu teksta objavljenom u New Europe magazinu da je “Nišville – evropsko lice Srbije”.


Lazar Krstić podneo ostavku - Dnevni.rs\nKrstić je svoju odluku o tome da podnosi ostavku objavio na konferenciji za medije posle današnje sednice Vlade Srbije, navodeći da je ta odluka doneta u dogovoru sa premijerom Aleksandrom Vučićem.\nKrstić je naveo da je glavni razlog za povlačenje iz Vlade Srbije to što se sa premijerm Srbije Aleksandrom Vučićem ne slaže oko brzine sprovođenja reformi, iako je sa njim saglasan oko svih potrebnih ekonomskih mera.\n„Tražio sam da se sprovede težak program, nezamisliv za naše uslove, a samo neke od njih su smanjenje penzija od 20 odsto minimu, smanjanje plate u javnom sektoru od najmanje 15 odsto, otpuštanje u naredne dve godine 160.000 ljudi i ono što sada mora da se desi posle poplava je povećanje struje od 30 odsto“, rekao je Krstić.\n„Pored strukturnih reformi, koje nisu samo zakoni i njihova primena, potrebno je i energično rešavnje pitanja preduzeća u restrukturiranju, što povlači pitanje i Srbijagasa i to sa progresivnim rokovima što bi značilo, ako se ne pronađe partener, da vlada preuzima sudbinu zaposlenih“, dodao je.\nOn je dodao da je vlada usvojila izmene Zakona o radu i o penzijskom i invalidskom osiguranju, što su prvi istinski reformski zakoni usvojeni u poslednjih osam ili devet godina.Krstić je rekao da je to velika stvar za Srbiju, za poboljšanje stanja u javnim finansijama, ali i signal potencijalnim investitorima da je Srbija ozbiljna u sprovođenju reformi koje nisu lake.\n„Ovakav račun (teška ekonomska situacija) ne dospeva lako i ne pravi se brzo, ali ovo je nešto što Vlada mora da plati. Nastaje iz političkih pobuda, ekonomski potpuno neutemeljenih“, rekao je Krstić i posebno podvukao povećanje penzija u 2008. godini i rasta plata u javnom sektoru u trenutku kada je između 300.000 i 400.000 ljudi u privatnom sektoru ostalo bez posla.\n„Srbija je suočena sa teškom situacijom i to nije ništa novo. Ljudi iz ove sobe (Vlade) nisu krivi za to ali nam je zapao gorak i zahtevan zadatak da se suočimo sa tim. Došao sam pre 10 meseci i preuzeo veliku odgovornost i mi smo uspeli da narodu Srbije konačno i prvi put predstavimo stvari onakvim kakve jesu… To je velika stvar i zahvalan sam Vučiću što je omogućio da se ovo učini“, rekao je Krstić.\n„Nemam sumnje i verujem potpuno premijeru Vučiću da mi želimo istu zdravu i reformisanu Srbiju i ubeđen sam da će na tome Vlada raditi ma koliko to bilo teško. Ipak, imamo različite pristupe oko dinamike.Premijer ima meko srce, zato ima toliku podršku naroda i ne sumnjam da niko od njega ne razume bolje šta je moguće sprovesti i kako“, kazao je Krstić.\n„Ja sam smatrao da ove mere, a to je samo deo, treba da budu sprovedene odmah i u punom obimu.Mislim da premijer i ministar finansija moraju da imaju isti prisutup i zbog toga, a posle razgovora koji nisu od juče, postigli smo dogovorda podnesem ostavku“, naveo je Krstić.\nLazar Krstić je za ministra finansija izabran 2. septembra prošle godine, kao deo rekonstruisane tadašnje Vlade Srbije.\nPremijer Aleksandar Vučić izjavio je na istoj konferenciji za novinare da će Lazar Krstić posle podnošenja ostavke na mesto ministra finansija, postati njegov specijalni savetnik, koji će pomagati i potpredsednici Vlade Kori Udovički i u pregovorima sa Međunarodnim monetarnom fondom.\nKako je naveo Vučić, funkciju ministra finansija obavljaće ministar privrede Dušan Vujović do izbora novog ministra. Moguće je, kako je naveo, da će Vujović preuzeti i tu funkciju. Dodao je da će dosadašnji ministar finansija Lazar Krstić učestvovati u pisanju rebalansa budžeta za ovu godinu.


Министарка привреде Анђелка Атанасковић отворила Регионалну конференцију привредника (ВИДЕО)\t| Arhiva internet prezentacije Ministarstva privrede do 31. avgusta 2021. godine\nMinistarka privrede Anđelka Atanasković otvorila Regionalnu konferenciju privrednika (VIDEO)\nMinistarka privrede Anđelka Atanasković otvorila je Regionalnu konferenciju privrednika, koju organizacije Studentska unije Ekonomskog fakulteta uz podršku Ministarstva privrede, u cilju promocije preduzetnistva u Srbiji.\nAtanasković je ovom prilikom istakla da resor kojim rukovodi kontinuirano i sistemski radi na unapređenju uslova za rad mladih i obezbeđivanju ekonomske stabilnosti i prosperiteta privrede, radi njihovog ostanka u zemlji.\n„Srbija je zemlja bogata mladim, talentovanim i vrednim ljudima. Upravo kako bismo obezbedili sve uslove da ostanu da žive, rade, i stvaraju porodice ovde, svakodnevno sa svojim timom radim na unapređenju privrednog ambijenta. Srbija ima kapacitet da izgradi modernu i ekonomski stabilnu državu u kojoj će mladi ostati i graditi svoju budućnost. Naš cilj je takođe i da se oni državljani, koji su otišli iz Srbije, vrate u svoju zemlju, ali i da strani državljani svojim znanjem i radom pomognu u izgradnji bolje i jače Srbije“, rekla je ministarka.\nKako je navela, Ministarstvo privrede svoju pažnju posebno je usmerilo ka velikim investicijama, razvoju preduzetništva i unapređenju poslovne infrastrukture.\n„Za podsticaje za direktne investicije u ovoj godini izdvojeno je nešto više od 15 milijardi dinara, dve milijarde dinara izdvojeno za nekoliko programa podrške sektoru malih i srednjih preduzeća i preduzetništva, dok je u budžetu planirano oko 1,6 milijardi dinara kada je reč o infrastrukturnim projektima i merama regionalnog razvoja“, objasnila je ona.\nAtanasković je ocenila da su prilagođavanje privrednika novim uslovima poslovanja nastalim zbog pandemije i brza i efikasna podrška države omogućili da sačuvamo našu ekonomsku bazu.\nOna je objasnila da ekonomski pokazatelji govore da je naša zemlja danas politički i ekonomski stabilna, sa međunarodnim kredibilitetom, atraktivna za nova ulaganja, puna prilika i mogućnosti.\n„I posle korone svet će ostati na mladima, a kako bismo ih podstakli da se otisnu u preduzetničke vode obezbedili smo bespovratna sredstva i za početak u poslovanju. Po prvi put smo opredelili sredstva za pomoć mladima do trideset godina koji su početnici u poslovanju, jer želimo da im u prvoj godini započinjanja biznisa pružimo ne samo finansijsku već i savetodavnu podršku, te u tom smislu smo obezbedili set usluga koje uključuju i mentoring“, rekla je ministarka.\nMinistarka Atanasković objasnila je da su žene takođe u fokusu podrške koju pruža resor kojim rukovodi, kao i da je žensko preduzetništvo veliki i još uvek nedovoljno iskorišćen resurs.\nOna je istakla da će Ministarstvo privrede raditi na bržem oporavku u narednom periodu kako bismo zadržali dobre ekonomske rezultate.\n„Trudićemo se da kroz dijalog sa predstavnicima privrede nastavimo s aktivnostima na unapređenju privrednog ambijenta i na otklanjanju prepreka u poslovanju.\nNastavićemo sa pružanjem podrške domaćim i stranim investitorima, a moj cilj biće još snažnija podrška malim i srednjim preduzećima, kao i afirmacija ženskog i omladinskog preduzetništva. Pred nama je mnogo izazova, ali i mnogo volje i želje da marljivim radom obezbedimo još bolji privredni ambijent i životni standard naših građana u našoj lepoj zemlji“, zaključila je ona.\nPočetna»Vesti»Ministarka privrede Anđelka Atanasković otvorila Regionalnu konferenciju privrednika (VIDEO)


U Užicu poslednjih meseci nema ko da pruža stomatološke usluge osobama sa invaliditetom (VIDEO) – ZoomUe\nUŽICE-Povodom obeležavanja Međunarodnog dana osoba sa invaliditetom u Gradskoj kući priređen je prijem za predstavnike udruženja osoba sa invaliditetom sa teritorije grada Užica.\nZamenik gradonačelnice Užica Dragoljub Stojadinović istakao je da briga grada nije samo na današnji dan već 365 dana godišnje gradeći društvo jednakih šansi ya sve .\n„Naš cilj je osnaživanje osoba sa invaliditetom,omogućivanje ravnopravnosti i učešća u društvenom životu,maksimalno poštujući njihovo dostojanstvo i individualne kvalitete.Saradnja sa svim udruženjima u gradu nastaviće se i u budućnosti u cilju boljeg položaja osoba sa invaliditetom“ ,istakao je Stojadinović.\nČlan Gradskog veća zadužen za socijalnu politiku Slobodan Grbić naveo je da je iz gradskog budžeta ove godine za rad 12 udruženja osoba sa invaliditetom izdvojeno 11 miliona dinara,a da je za narednu godinu planirana suma od 12,5 miliona dinara.\n“To su sredstva koja koriste udruženja za njihove tekuće troškove, režijske troškove i za zaposlene u udruženju. Grad obezbeđuje normalno funkcionisanje i rad svakog udruženja pojedinačno. Trudićemo se i u godinama koje dolaze da uvećavamo sredstva u budžetu, s obzirom da naša udruženja imaju veliki broj korisnika. Radićemo naravno i na većoj pristupačnosti svim ustanovama, a dosta njih već je prilagođeno. Imamo zvučne semafore, taktilne staze, određene liftove i platforme za lakši pristup zgradama. Takođe sva udruženja imaju našu podršku i prilikom apliciranja sa projektima kod međunarodnih fondova. Nadamo se da će veoma dobra saradnja biti nastavljena i u narednom periodu, a na obostrano zadovoljstvo,”naglasio je Grbić.\nSekretar Udruženja distrofičara Užice Ana Đokić ističe da grad primer drugima kada je finansiranje organizacija osoba sa invaliditetom u pitanju.\n“Tu je i direktna pomoć članstvu kroz pojedinačne zahteve za jednokratnu pomoć, kao i posebna budžetska linija koja je direktno usmerena ka podršci osoba sa invaliditetom sa koje se finansiraju usluge socijalne zaštite. Grad Užice je primer brojnim lokalnim samoupravama u Srbiji, jedna smo od privih lokalnih samouprava koja je uvela ovaj vid finansiranja jer i dalje postoje lokalne samouprave gde se organizacije osoba sa invaliditetom finansiraju kao i druge organizacije civilnog društva. Grad Užice je partner udruženjima na brojnim projektima, direktno kao nosilac projekata kao podfinansijer”,rekla je Đokićeva..\nOna je istakla da osobe sa invaliditetom imaju problema sa ostvarivanjem zdravstvene zaštite u vreme pandemije kovida 19,posebno sa pružanjem stomatoloških usluga u Zdravstvenom centru.\n„Od 2013.godine postoji stomatološka oprema za osobe sa invaliditetom u Zdravstvenom centru ,nabavljena sredstvima svih građana Užica,kako ne bi morale da idu za popravku zuba u Beograd.Već mesecima unazad ponovo smo u toj situaciji,jer nema ko da radi od stomatologa na toj opremi“ ,navela je Đokićeva .\nNa današnjem prijemu povodom Međunarodnog dana osoba sa invaliditetom udruženja su apelovala na poslodavce u privatnom sektoru, jer i pored olakšica NSZ i loklane samouprave, oni i dalje imaju određene predrasude, pa radije plaćaju penale umesto zapošljavanja osoba sa invaliditetom.\nTags: medjunarodni dan osoba sa invaliditetomprijemuzice\nNext story Kovidom inficirane još 44 osobe\nPrevious story Predstava za decu „Strahinja“ u Kulturnom centru Zlatibor


SNS Šabac: Podržavamo poslanika Đorđa Milićevića da u Šapcu, Čajetini i Paraćinu budu raspisani vanredni lokalni izbori! - Embargo\nGradski odbor Srpske napredne stranke Šabac podržava predlog narodnog poslanika Đorđa Milićevića da u Šapcu, Čajetini i Paraćinu budu raspisani vanredni lokalni izbori, jer je to najsigurniji način da se proveri volja građana. Ali, mi dobro znamo da se Dušan Petrović, Dragan Đilas, Vuk Jeremić, Zoran Lutovac, Boško Obradović i drugi iz Saveza za pljačku i silovanje Srbije plaše izbora kao noćne more. Jer kako bi i mogli da uvere građane Srbije da ponovo glasaju za njih, kad narod već decenijama gleda njihove lopovluke.\nSrpska napredna stranka Gradski odbor Šabac poručuje svim građanima Srbije, a posebno svojim Šapčanima, da će, kad god izbori budu održani, Petrović i Đilas i njihovi sateliti, doživeti još jedan, zasluženi debakl.\nPominjući 5. oktobar, takozvane demokrate još se više brukaju, jer su obećavali kule i gradove, bolji život i Evropsku uniju, da bi umesto toga narod na delu video njihove lopovske privatizacije, otpuštanja radnika, mahinacije neviđenih razmera.\nSrpska napredna stranka gradski odbor Šabac slaže se sa gradonačelnikom Nebojšom Zelenovićem da postoje problemi u funkcionisanju na lokalnom nivou, ali su razlozi potpuno drugačije prirode nego što pokušavaju da ih predstave iz takozvane stranke Zajedno za Srbiju. Šabac je opljačkan i ukoliko se hitno nešto ne preduzme, budžet će se naći u kolapsu, a javna preduzeća prestaće da funkcionišu.\nSrpska napredna stranka poziva nadležne državne organe, da konačno građanima saopšte sve kriminalne aktivnosti pljačkaške ekipe Dušana Petrovića.\n← U Šapcu je izgleda “đavo odneo šalu”: Direktorka komunalaca metla “ekološku bombu” po radnom krugu, gradonačelnik sedi u kancelariji “spakovan, sa ćebetom, pižamom i četkicom za zube u rancu”!?\nSNS Paraćin za vanredne izbore u Šapcu, Paraćinu i Čajetini – Dosta smo gledali lopovluk Paunovića, Zelenovića i Stamatovića →\nNebojša Bakarec: Dragica Gašić, srpska junakinja i simbol stradanja!\n11 јула, 2021 admin\nSrpskim pravosuđem godinama „rukovodi Alfa team“!?! Afera sa šabačkim politikantom Zelenovićem – sitna pokazna vežba njihove moći i uticaja…\n10 фебруара, 2020 10 фебруара, 2020 admin\t0


U Budvi održana konferencija “ Savremena bezbjednost i privatne bezbjednosne kompanije“ « Defendology centre for Security, Sociological and Criminological Research of Montenegro\nPočetak » Bezbjednost » U Budvi održana konferencija “ Savremena bezbjednost i privatne bezbjednosne kompanije“\nU Budvi održana konferencija “ Savremena bezbjednost i privatne bezbjednosne kompanije“\tStart here\tČasopis: Defendologija – MNE\nALFA Centar i Jadranski sajam – Budva organizovali su Regionalnu konferenciju „Savremena bezbjednost i privatne bezbjednosne kompanije“. Na konferenciji su učestvovali predstavnici državnih institucija, biznis kompanija, nezavisni eksperti, predstavnici medija i civilnog sektora iz Crne Gore i regiona. U sklopu konferencije održana je prezentacija knjige ,,Suvremena sigurnost i privatne bezbjednosne kompanije” autora Dr Roberta Mikca iz Hrvatske.\nKonferenciju su otvorili Doc. dr Miloš Vukčević, generalni direktor Direktorata za bezbjednosno zaštitne poslove i nadzor, Dr Rajko Bujković, direktor Jadranskog Sajma i Aleksandar Dedović, direktor ALFA Centra. Na Konfereciji je govorio i mr. Slavko Milić član Defendologija centra Crne Gore. Na Konferenciji je zaključeno da je u poslednjih nekoliko decenija primjetan trend privatizacije sektora bezbjednosti, kako u razvijenim demokratskim zemljama, tako i u društvima u tranziciji, stoga su eminentni stručnjaci pokušali otvoriti još uvijek ne istraženu oblast privatnog segmenta bezbjednosti. Ostvaren je predviđeni cilj Konferencije realizovan u interesu povećanja stepena znanja u oblasti ovog segmenta bezbjednosti kao i sagledavanje stepena razvoja istog kroz razmjenu znanja i iskustava zemalja regiona Zapadnog Balkana.\nBy defendologija in Bezbjednost on 19. avgusta 2014..\t← Konferencija „Destruktivne grupe i mladi“ O4.OKTOBAR 2014 godine.\tOdržan seminar za lokalne institucije koje se bave suzbijanjem prosjačenja →\tOstavite odgovor Odustani od odgovora\tUnesite svoj komentar ovde...


Beograđani najviše zarađuju u Srbiji - Report.rs\nBy Ivana S. 09/23/2020 Beograd, Ekonomija, Najnovije, Vesti\nU Beogradu su najveće zarade u Srbiji i prosečna iznosi 124 odsto republičkog proseka.\nTo pokazuje analiza o regionalnoj ekonomskoj asimetričnosti iz publikacije Trendovi drugi kvartal 2020. Republičkog zavoda za statistiku\nGlavni grad ima i najveću stopu zaposlenosti, 7 odsto veću od proseka Srbije, ali ne prednjači u odnosu na ostale delove Srbije, kada je reč o izvozu.\nU publikaciji se ocenjuje da je neujednačen ekonomski rast u Srbiji poslednjih decenija doprineo produbljivanju već postojećih teritorijalnih nejednakosti.\nKada je o zaradama reč, nivo razvijenosti regiona, meren prosečnim neto platama se kreće u razmeri 1,5 :1, pri čemu su najviše zarade zabeležene u Beogradu a najniže u Šumadiji i Zapadnoj Srbiji.\nProsek u Vojvodini je bio 95 odsto republičkog proseka i iznosio je 56.285 dinara. Zaposleni u regionima Južne i Istočne Srbije, kao i Šumadije i Zapadne Srbije, primali su oko 87 odsto republičkog proseka.\nStopa nezaposlenosti u Beogradu u prvoj polovini ove godine, je bila najniža i iznosila je 6,6 odsto ili 22 odsto ispod republičkog proseka. Istovremeno u regionima Južne i Istočne Srbije, stopa nezaposlenosti je iznosila 11 odsto, za 29 odsto iznad proseka Srbije, koji je iznosi 8,5 odsto.\nU regionu Južne i Istočne Srbije zabeležena je najniža stopa – 45,2 odsto ili 6,9 odsto ispod republičkog proseka.\nZa razliku od drugih pokazatelja, Beograd nema primat u ukupnom izvozu Srbije, gde učestvuje sa 26 odsto, što se objašnjava time da u beogradskoj ekonomiji preovladavaju uslužne delatnosti, koje se većinom plasiraju na domaćem, a ne na međunarodnom tržištu.\nU izvozu prednjači Vojvodina sa učešćem od 35,9 odsto, zatim slede Šumadija i Zapadna Srbija, 21,4 odsto i Južna i Istočna Srbija, 17 odsto.\nBeograd najvise plate Srbija zarade


Migranti iz Irana: Tužni smo zbog vraćanja viza\nPrema podacima Komesarijata Srbije za izbeglice i migracije, Iranci su, sa 27 odsto, u septembru bili treći po brojnosti među ukupno 3.500 migranata u Srbiji (ilustrativna fotografija)\nMigranti iz Irana, koji su trenutno u Srbiji, kažu za Radio Slobodna Evropa (RSE) da im je žao što je građanima te zemlje zvanični Beograd ponovo uveo vize. Kako je RSE rečeno u Republičkom Komesarijatu za izbeglice i migracije, državljani Irana čine skoro trećinu trenutno smeštenih u centrima za prihvat i azil u Srbiji.\n„Monogo sam tužna jer su vratili vize. Volim Iran ali, sa druge strane, na kraju krajeva htela sam i da ostanem u Srbiji ako ne mogu da nastavim dalje. Plan mi je bio da mi dođe muž i neko od moje porodice, da li u posetu, da li da traže azil da ostanu sa mnom. To će sada daleko teže da bude zbog toga što su vraćene vize“, rekla je za RSE uz asistenciju prevodioca Sara (38), Iranka koja je u Srbiju je stigla pre četiri meseca, tokom bezviznog režima.\nOna kaže da je bila prinuđena da krene ka Evropi, da u Iranu više nije bila sigurna, ali nije želela da govori o detaljima.\nVlada Srbije ukinula bezvizni režim za građane Irana\nNjen sunarodnik Mohsen (46) u Beograd je stigao pre tri dana, upravo pred ukidanje bezviznog režima za iranske državljane.\n„Što se mene tiče, to je donekle i dobar potez, da se pokaže svetu kakav je Iran kao država kada je u pitanju nesigurnost koju mi osećamo. Lično sam tamo imao politički problem, gde su pokušali da me smaknu, da me likvidiraju. Kuća mi je napadnuta, jednim delom je porušena, i ja sam bio prinuđen da pobegnem“, rekao je Mohsen.\nPrema podacima Komesarijata Srbije za izbeglice i migracije, Iranci su, sa 27 odsto, u septembru bili treći po brojnosti među ukupno 3.500 migranata u Srbiji.\nZbog zloupotreba slobodnog putovanja, kako je zvanično obrazloženo, Vlada Srbije odlučila je da vrati vizni režim za državljane Irana, samo godinu dana nakon što ga je ukinula.\nRadoš Đurović, direktor Centra za zaštitu i pomoć tražiocima azila, rekao je za RSE da je ukidanje bezviznog režima za Iran direktna posledica zahteva Evropske unije zbog povećanog broja migranata iz te zemlje.\n„Ne verujem da je to bila izolovana mera doneta samo na nivou Srbije, već smatram da je njena vizna politika morala da bude usklađena sa politikom EU koja nikako nije mogla da prihvati ovakve načine dolaska ljudi, bez adekvatne kontrole i sa svim rizicima koje ta migracija donosi iz njene perspektive“, naveo je Đurović.\nMigranti sa iranskim pasošem danas su na trećem mestu po brojnosti u Srbiji, iza Avganistanaca i Pakistanaca. Nakon što su im prošlog leta ukinute vize i u martu otvorena avio-linija Teheran-Beograd povećala se njihova migracija ka Evropi.\nNekima od njih, kao što je Mohsen, Zapadna Evropa nije cilj po svaku cenu:\n„Imao sam tu sreću da dođen ovde, prvenstveno zbog svoje porodice, zbog dece, da pokušam da im obezbedim bolju budućnost. Ako mi se pruži adekvatna prilika da mogu da ostanem u Srbiji, da nešto radim i privređujem, ostao bih. Zašto da ne, nemam nikakav problem sa tim.“\nAktivista Radoš Đurović smatra da vize nisu morale biti vraćene, već da je problem mogao biti rešen ugovorom o readmisiji između Irana i Srbije.\n„Kako ljude da zaustavljate na aerodromu i drugde ako nemate ni ugovor o readmisiji. To je bio ključni momenat da Srbija, iako je omogućila bezvizni režim, nije predvidela garante sigurnosti da oni koji bi to zloupotrebili mogu da se vrate u Iran.“\nIranka Sara kaže da je svesna kakve će sve posledice imati vraćanje viznog režima:\n„To će mnogo da utiče na odnose između dve zemlje, na političku, ekonomsku povezanost i druge načine na koje mogu da ostvaruju kontakt. Uticaće i na samo stanovništvo Irana koje će se sada osećati izolovano“.\nKoliko je državljana Irana u poslednjih 13 meseci prošlo kroz Srbiju ka Zapadnoj Evropi za sada nije poznato, jer nadležni to nisu saopštili. To je bilo i jedno od pitanja na poslednjem zasedanju Skupštine Srbije koje su javno postavili poslanici opozicije zahtevajući informaciju, kako su rekli, „koji je to broj migranata koji je ugrozio odnose Srbije i Irana“.


EU traži podršku Afrike i Turske u izbegličkoj krizi | EurActiv Srbija\nEU traži podršku Afrike i Turske u izbegličkoj krizi\nObjavljeno : 13.11.2015.\t Tweet\nEvropska unija je odlučila 12. novembra da finansijski pomogne afričkim zemljama dok je Turskoj predložila da održe samit na kome bi konačno bio postignut dogovor o saradnji u izbegličkoj krizi. EU je pomoć ponudila partnerima u Africi, kao i Turskoj, u nadi da će joj pomoći da zaustavi priliv izbeglica i migranata. Turska još nije u potpunosti pristala na saradnju, a pojedine afričke zemlje zameraju Evropi što insistira na vraćanju migranata i izbeglica iz Afrike za razliku od građana Sirije i drugih zemalja. Afrički i evropski lideri su ipak na skupu na Malti usvojili plan za zajedničko delovanje.\nEvropski lideri su na skupu u La Valeti predložili da se što pre održi samit sa Turskom kako bi je ubedili da pomogne da se umanji priliv izbeglica.\n"Spasavanje Šengena (sporazuma o slobodnom kretanju u EU) je trka s vremenom i mi smo odlučni da tu trku dobijemo", rekao je predsednik Evropskog saveta Donald Tursk.\nSamit EU i Turske bi se održao krajem novembra ili početkom decembra i trebalo bi da rezultira dogovorom sa Turskom, rekao je predsednik Evropske komisije Žan-Klod Junker.\nJunker je dodao da ima "finansijskih problema" kada je reč o toj saradnji. Komisija namerava da Turskoj da tri milijarde evra na dve godine. Turska je obećala da će učestvovati sa 500 miliona evra a od članica EU je tražila da joj daju ostalih 2,5 milijardi evra.\nFrancuski predsednik Fransoa Oland je rekao da lideri EU nisu na sastanku 12. novembra doneli odluku o finansijama.\nEvropska komisija je pre nekoliko nedelja saopštila da je postavila osnove plana za zajedničko delovanje, ali je Ankara umanjila njen optimizam staviviši do znanja da nije još pristala na tu saradnju.\nEU traži od Turske, koja je već primila 2,2 miliona izbeglica, uglavnom iz Sirije, da uspori njihov odlazak u Evropu a zauzvrat će joj dati pare da primi još veći broj.\nO tom pitaju će još razgovarati Tusk i turski predsednik Redžep Tajip Erdogan 16. novembra na samitu G20 u turskom letovalištu Antalija.\nEvropski lideri su se dogovorili da ponude afričkim zemljama finansijsku pomoć od 1,8 milijardi evra kako bi se sprečio dolazak neregularnih migranata u Evropu.\nEvropska komisija koja će deblokirati ta sredstva iz zajedničkih fondova, pozvala je članice EU da omoguće da ta pomoć bude dvostruko veća. Međutim, evropske zemlje su do sada obećale ukupno 78 miliona evra.\nNigerijski predsednik Mahamadu Isufu je kritikovao EU jer ne nudi dovoljno sredstava, a neke afričke vođe su joj zamerile to što insistira na tome da građane afričkih zemalja koji su nelgelanim putem došli u Evropu, vraća u zemlje porekla.\nSenegalski predsednik Maki Sal je rekao da se insistira na vraćanju Afrikanaca, dok se govori o prijemu Sirijaca i drugih. "Mi osuđujemo takav različit tretman jer je diskriminatoran", rekao je on.\nAfrički i evropski lideri su ipak usvojili plan za zajedničko delovanje sa merama koje će se što pre preduzeti.\nPlanom je predviđeno da u Evropu dođu afrički službenici za imigraciju kako bi pomogli evropskim kolegama da lakše utvrde nacionalnost migranata koji su bez dokumenata i viza ušli u zemlju.\nSlužbenici iz najmanje 10 afričkih zemalja bi trebalo da već dođu sledeće godine u probnoj fazi.\nAfričke zemlje su insistirale i na tome da se njihovim građanima obezbede veće mogućnosti za regularne migracije u Evropu, što je im potrebno iz ekonomskih razloga, s obzirom na velike sume koji mnogi Afrikanci koji žive u Evropi, šalju svojima u domovini.\nEvropljani su na to odgovorili dosta skromno, najaviši da će utvodstručiti broj stipendija za studente i istraživače iz afričkih zemalja. U planu je i da se pokrenu pilot projekti koje će omogućiti doseljavanje zbog rada i školovanja građanima određenih afričkih zemalja.\n: Izbeglice će Nemačku koštati 21 milijardu evra\n: EU: Zaštita spoljnih granica i popis migranata i na Balkanu\n: Srbija sprema 6.000, Hrvatska 5.000 mesta za izbeglice


Kuda plovi Old Navy? - Franchising.rs - franšiza, preduzetništvo\nKuda plovi Old Navy?\nGap Inc. računa da će Old Navy biti odlično strateško pojačanje osnovnom brendu ove kompanije u Kini. Cenovna pristupačnost Old Navy-ja bi trebalo da bude presudan uslov za uspeh na ovom tržištu.\nAmerička kompanija Gap planira da proširi lanac svojih prodavnica pod brendovima Gap i Old Navy. Ciljaju na najmnogoljudnije tržište na svetu.\nPre nekoliko meseci, u Srbiji je prilično tiho propraćena vest da se čuveni lanac garderobe Gap povukao sa tržišta. Iako odlazak američkog brenda nije pratilo nikakvo zvanično saopštenje, razloge za povlačenje je svakako trebalo tražiti u spletu nepovoljnih ekonomskih okolnosti. Kad se uzme u obzir kupovna moć stanovništa, Gap je za ovdašnje kupce, jednostavno, bio cenovno nepristupačan, a ulaskom švedskog H&M-a, i konkurencija se dodatno zaoštrila. Može se reći da je sve ovo uticalo na odluku grčke kompanije Marinopulos, nosioca franšize brenda GAP za ovo područje, da samo posle dve godine zatvori jedinu prodavnicu u Srbiji.\nMeđutim, ako povlačenje brenda sa manje atraktivnih tržišta nije iznenađenje, za američku kompaniju je sigurno mnogo veći problem to što beleži pad prodaje na matičnom tržištu. Prema zvaničnim podacima, kompanija iz San Franciska je doživela pad prodaje od 7% u poslednjem kvartalu fiskalne godine, u odnosu na isti period prošle godine. Umesto prošlogodišnjih 1,13 milijardi, prodaja je ove godine kompaniji donela 1,05 milijardi dolara.\nKako ovih dana objavljuju američki mediji, Gap je, međutim, odlučio da nešto lošije poslovne rezultate "kod kuće" nadomesti tako što će pojačati ekspanziju na najmnogoljudnijem tržištu sveta - u Kini. Kompanija, naime, planira da ove godine otvori više od 30 prodavnica pod brendom Gap, ali i pet prodavnica pod svojim drugim brendom Old Navy. Eksperti, međutim, upozoravaju da Gap neće moći tako lako da parira postojećim proizvođačima i prodavcima odeće u Kini - iako je jedno od najbrže rastućih, Kina je i jedno od najkonkurentnijih tržišta, bar kad je prodaja garderobe u pitanju.\nVeliku popularnost već godinama uživaju španska Zara, švedski H&M, kao i japanski Uniqlo, ali to nije bila prepreka za Gap kada je 2010. godine ušao na ovo tržište. Danas ima 81 prodavnicu, što je još uvek neuporedivo manje od ostalih brendova. Osnovni problem sa kojim se Gap i dan-danas nosi u Kini jeste to što, kako kažu analitičari, "nema dovoljno izražen identitet" - zbog toga se velika većina kupaca u Kini okreće drugim modnim brendovima, a prema poslednjim istraživanjima, vrlo mali procenat njih je uopšte čulo za Old Navy.\nI pored toga, Gap veruje da će Old Navy biti odlično strateško pojačanje u Kini. Cenovna konkurentonost brenda bi, zapravo, mogla da bude presudan uslov za uspeh na ovom tržištu. Ulazak na velika vrata, kompanija je i doslovno obeležila otvaranjem prve Old Navy prodavnice u Šangaju, koja se prostire na impozantnih 2.000 kvadratnih metara.\nPored toga, predstavnici kompanije vide dobru priliku i u tome što je Old Navy, kako kažu, "porodični brend", tako da koncept prodaje "za celu porodicu na jednom mestu" može da bude faktor koji će privući veći broj novih kupaca. Kad "uposli" i društvene mreže i pojača online prodaju, predstavnici kompanije kažu da će moći da računaju na siguran rast svesti o brendu, budući da su potrošači u Kini vrlo "povezani" i da je prisustvo na internetu ne samo važno, već je imperativ.\nIako će proboj novog brenda "od nule" zahtevati značajna ulaganja, potencijal za rast u Kini opravdava ovu vrstu investicije - tek jedan ili dva procenta udela na tržištu automatski znači i nekoliko hiljada novih prodavnica. - Mislim da, dugoročno, Old Navy ima bolju šansu od Gap-a u Kini. Pratićemo kupce i ako oni budu zadovoljni brendom, onda ćemo se i mi širiti agresivnije i brže - izjavio je nedavno za Rojters predsednik Gap-a u Kini Džef Kirvan.


Matador 3. marta u Hangaru - Sky apartmani - Beograd\nMatador 3. marta u Hangaru\nMatador aka Gavin Lynch\nProducent i DJ Matador aka Gavin Lynch početkom marta stiže u Beograd, na opšte oduševljenje brojnih poklonika tehno zvuka u našoj zemlji. Matador će nastupiti u Hangaru 3. marta, a budući da je njegov prethodni nastup u Beogradu bio rasprodat, svima koji žele da čuju Matadora savetujemo da što pre nabave karte.\nGavin Lynch dugo je živeo u Berlinu, što mu je omogućavalo da gostuje u različitm evropskim zemlji tokom jednog vikenda, a od nedavno je ponovo u rodnoj Irskoj, gde je kao mlad imao sreću da ga čuje Richie Hawtin, koji mu je pružio priliku da se pridruži etiketi „Minus“. Kao producent sa Minus label-a, Lynch se proslavio nastupima na festivalima, uključujući i Exit. Gavin Lynch je 2014. godine osvojio je titulu najboljeg live izvođača na Ibici, gde je dugo bio resident DJ u klubu „Space“. Naredne godine osniva sopstvenu izdavačku kuću „Rukus“, jer je želeo da celokupna produkcija muzike, od idejne zamisli do objavljivanja bude pod njegovom kontrolom. Jedna od skorijih nagrada koju je Lynch osvojio je Electronic Live Performer koju uručuje DJ Awards, dodeljena 2016. godine.\nKarte od 990 dinara\nMatador je 2013. godine nastupio na Exit-u, a 2016. je prvi put stao pred beogradsku publiku, takođe u Hangaru. Karte su u prodaji od 24. januara na svim Eventim i GIG STIX prodajnim mestima, kao i online putem istih agenata. Promo cena karata za parter je svega 990 dinara, dok je cena VIP ulaznica 1490. dinara.\nSky apartmani predstavljaju perfektan smeštaj za sve koji dolaze u Beograd radi noćnog provoda, jer se u jedan apartman može smestiti i do šest gostiju. Još jedna dodatna prednost Sky apartmana u odnosnu na konkurneciju je to što je veliki deo naših apartmana veoma blizu Luke Beograd, gde se nalazi Hangar, kao i drugi popularni klubovi.


Upozorenje UN: Moglo bi doći do smrti više stotina hiljada djece @ Cafe.ba\nNJUJORK - Više stotina hiljada djece moglo bi ove godine umrijeti zbog globalnog pada privrede izazvanog pandemijom virusa korona a više desetina miliona moglo bi pasti u siromaštvo zbog krize, upozoravaju UN.\nSvjetska organizacija, takođe u svom izvještaju o riziku podsjeća da se skoro 369 miliona djece širom 143 zemlje oslanja na školske obroke kao pouzdane izvore dnevne hrane, ali da sada moraju da traže druge izvore.\n"Moramo reagovati odmah na ove prijetnje po našu djecu. Lideri moraju da učine sve što je u njihovoj moći da ublaže uticaj pandemije. Ono što je počelo kao problem po javno zdravlje preraslo je u test globalnog obećanja da niko neće ostati bez pomoći", naveo je generalni sekretar UN Antonio Guteres.\nPošto je veliki broj firmi zatvoren, a više od milijardu ljudi je kod kuće kako bi izbjegli širenje virusa, Međunarodni monetarni fond je predvidio da će svijet pretrpjeti najveći pad ekonomije od Velike depresije tridesetih godina prošlog vijeka.\nUN ističe da bi oko 42 miliona do 66 miliona djece moglo pasti u ekstremno siromaštvo zbog pandemije pored 386 miliona djece koja, prema podacima iz prošle godine, već žive u siromaštvu.\nUKLJUČEN ŽUTI METEOALARM Očekuju se jaki udari vjetra i gramljavina na\nSASTANAK DODIKA I IVANCOVA Razgovarano o aktuelnim političkim pitanjim


The Doors - 13 [VINYL] | Mascom prodavnica - CD, LP, VINYL, DVD\nThe Doors 13 [VINYL]\nČetrdeset godina nakon originalnog objavljivanja prvi best of album grupe The Doors ponovo je objavljen na vinilu. Kompilacija je inicijalno izašla 1970. godine i sadrži trinaest do tada najvećih hitova ove legendarne grupe. Sa prvih pet do tog trenutka objavljenih studijskih izdanja, grupa The Doors je ozbiljno uzdrmala svetsku, ne samo muzičku javnost. Spisateljska ekspresija Jima Morrisona i psihodelični rok ambijent ostavili su veliki pečat u istoriji rokenrola.\nAlbum „13“, štampan na vinilu, je deo MASCOMSTORE sekcije „Ekskluzivna izdanja“ čija izdanja jedino možete pronaći na MASCOMSTORE prodajnim mestima (Čumić, Ušće, Delta) ili na mascom.rs.


Slučaj BIA - Inicijativa mladih za ljudska prava - Peščanik\nInicijativa mladih za ljudska prava27/06/2013\nInicijativa mladih za ljudska prava pozdravlja presudu Evropskog suda za ljudska prava kojom je utvrđeno da je država Srbija prekršila član 10 Evropske konvencije o zaštiti ljudskih prava i osnovnih sloboda, koja se odnosi na slobodu izražavanja mišljenja, kao i pravo primanja i saopštavanja infromacija. Jednoglasnom odlukom suda naloženo je da Bezbedonosno-informativna agencija (BIA) dostavi podatke o broju prisluškivanih osoba u Srbiji tokom 2005. godine, koje je tražila Inicijativa.\nInicijativa je 31. oktobra 2005. godine podnela Bezbednosno-informativnoj agenciji zahtev za slobodan pristup informacijama od javnog značaja u kojem je tražila podatak o broju prisluškivanih građana Srbije tokom 2005. godine. Pozivajući se na član 9 Zakona o slobodnom pristupu informacijama od javnog znacaja, BIA je odbila da dostavi traženu informaciju, navodeći da podatak o broju prisluškivanih osoba predstavlja državnu tajnu, te da stoga ne može biti dostupan javnosti. Postupajući po žalbi Inicijative na ovaj odogovor, poverenik za slobodan pristup informacijama od javnog značaja je 22. decembra 2005. godine doneo rešenje kojim se nalaže da BIA dostavi tražene informacije. Umesto da postupi po rešenju poverenika i dostavi tražene informacije, BIA je pokrenula upravni spor pred Vrhovnim sudom Srbije sa zahtevom da se rešenje poverenika poništi zbog nezakonitosti. Vrhovni sud je odbacio ovu tužbu 23. maja 2006.\nInicijativa je 29. maja 2006. podnela zahtev Vladi Republike Srbije da obezbedi izvršenje rešenja poverenika. Iskoristivši sva pravna sredstva u Srbiji, 29. novembra 2006. Inicijativa se obratila Evropskom sudu za ljudska prava zbog povrede prava garantovanih članom 10 i članom 6 (stav 1) Evropske konvencije. U dopisu koji je uputila Inicijativi 23. septembra 2008, BIA navodi da ne poseduje traženu informaciju.\nPrema stanovištu suda, Inicijativa je imala legitiman interes da traži podatke sa namerom da ih javno prezentuje i tako doprinese javnoj debati na ovu temu. Odbijanjem da dostavi traženi podatak, BIA je prekršila pravo Inicijative na primanje i širenje informacija, garantovano članom 10 Evropske konvencije. Sudsko veće je takođe zaključilo da je odbijanjem da postupi po rešenju poverenika, kojim se nalaže dostavljanje tražene informacije, Bezbedonosno-informativna agencija postupila suprotno odredbama domaćeg zakonodavstva, konkretno Zakona o slobodnom pristupu informacijama od javnog značaja. U odluci suda se navodi i da odgovor Bezbedonosno-informativne agencije iz septembra 2008. da ne poseduje tražene informacije nije ubedljiv, s obzirom na prirodu informacija, a posebno ako se uzme u obzir činjenica da je od samog početka BIA odbijala da dostavi informacije koristeći se izgovorom tajnosti.\nPresuda Evropskog suda za ljudska prava predstavlja veliki podsticaj za otvaranje pitanja dostupnosti dokumenata kojima raspolažu službe bezbednosti koje su se dosadašnjim postupanjem predstavljale i u javnosti percipirale kao zatvorene institucije koje ne prepoznaju pravo na slobodan pristup informacijama i dostupnost informacija javnosti, kao elementarnu demokratsku instituciju. Ovom presudom postavljen je i osnov za precizno definisianje člana 9 Zakona o slobodnom pristupu informacijama od javnog značaja koji reguliše uslove pod kojima organi javne vlasti mogu da ograniče ili isključe pravo na slobodan pristup informacijama.


Zaštitne maske biće obavezne i na otvorenom u Rimu i okolnom regionu Lacio, odlučile su danas lokalne vlasti zbog porasta broja inficiranih korona virusom.\nItalija je u četvrtak prvi put od kraja aprila registrovala više od 2.000 novih slučajeva infekcije korona virusom, od toga 265 u regiji Lacio, prenosi Rojters.\nU brojnim drugim italijanskim regijama, uključujući Kampaniju, već je obavezno nošenje maski na otvorenom.\n- Većina novih slučajeva korona virusa povezana je sa nedostatkom poštovanja mera nošenja maske i držanja socijalne distance - izjavio je šef zdravstva regiona Lacio Alesio DiAmato najavljujući nove mere.\nItalija je bila prva zemlja u Evropi koja je pogođena epidemijom COVID-19 i na drugom je mestu u Evropi po broju umrlih, posle Velike Britanije. Od korona virusa u Italiji je umrlo skoro 36.000 ljudi, a potvrđeno je 317.409 slučajeva zaraze.\nZahvaljujući jednom od najstrožih karantina u svetu, italijanska vlada je uspela da zarazu stavi pod kontrolu. Broj inficiranih polako se povećava tokom poslednja dva meseca, ali Italija i dalje ima manje novozaraženih nego druge evropske zemlje.


Trikovi za lakše učenje! - Ženska TV\n13/07/2018 47 pregleda\nPostoji prilično jednostavan trik koji će vam pomoći da bolje zapamtite nove stvari – bilo da učite novi strani jezik, da svirate neki instrument ili nešto treće.\nNa iznenađenje istraživača, samo 15 minuta fizičke aktivnosti bilo je dovoljno da dovede mozak u savršeno stanje za pamćenje – ali su otkrili da je potreban čitav dan da bi ova usklađenost dala efekte. Tim istraživača sa Megil univerziteta regrutovao je učesnike da izvedu zadatak, nakon kojeg je polovina njih vežbala 15 minuta, a druga polovina nije bila fizički aktivna.\nNaučnici kažu da to pokazuje da je opadanje neuronske aktivnosti pomoglo u usmeravanju aktivnosti mozga: bilo je manje „buke“ i manje misli da se nadmeću sa novim informacijama koje su obrađivali.“Zbog toga što je neuronska aktivnost u mozgu kod onih koji su vežbali bila mnogo niža, neuronski resursi mogli su da se iskoriste za druge zadatke“, kaže Fabijan Dal Maso. „Vežbanje može da pomogne da se oslobode delovi mozga za nove stvari koje učite“\n„To nam poručuje, a nameravano i da to detaljnije istražimo, da san u interakciji sa vežbanje optimizuje pamćenje“, kaže Mark Roag, jedan od autora istraživanja.


Muzički svodovi Beograda: Plaisir d'amour\nNaslovna » Izlasci » Pozorište » Muzički svodovi Beograda: Plaisir d’amour\nNeko drugi 26. oktobar 2016. Pozorište Postavite komentar\nPerformans će se održati u subotu, 29. oktobra od 20.00, u Muzeju grada Beograda (Resavska 40b), a tom prilikom će se svečano otvoriti i druga po redu koncertna sezona „Muzički svodovi Beograda“.\nUjedinjujući muziku, teatar i pokret, a u simbiozi sa idejom ovogodišnjeg Oktobarskog salona, muzičko-scenski performans „Plaisir d’amour“ predstavlja plamen natprirodne ljubavi.\nInspirisani poznatom pesmom kompozitora Žan-Pol-Egida Martinija, na stihove Žan-Pjer-Klarisa de Florijana, autorski tim kompozitor Ivan Plazačić, reditelj Tadija Miletić i koreograf Marina Miletić kreirali su koreo-muzičko delo reflektujući pitanje koje se već vekovima nameće a to je kako dostići i održati plamen večite ljubavi.\nUz želju da publici ponudi raznovrsne i atraktivne koncerte, kao i novo, još neviđeno iskustvo Kulturni element je pokrenuo niz koncertnih aktivnosti u saradnji sa Muzejem grada Beograda.\nSjedinjujući muziku sa drugim umetnostima, ideja ove sezone je da svaki od koncerata bude prikazan kao svojevrsna umetnička forma.\nMuzički urednik sezone je pijanistkinja Dina Čubrilović, a sama realizacija koncerata uključuje veliki broj članova Kulturnog elementa. Do sada su realizovani koncerti domaćih i internacionalnih umetnika u Konaku kneginje Ljubice, a u sezoni 2016/17 planirani su događaji u svim muzejima u sastavu Muzeja grada Beograda. (danubeogradu.rs)\nTagoviizlasci kulturni element muzej grada beograda muzički svodovi beograda performans pozorište\nPrethodni Humanitarna akcija „Šminkeri za dečiji osmeh“\nSledeći Bioskopski repertoari (27. okt. – 2. nov. 2016)


Parlamentarni izbori u Austriji nagoveštavaju zaokret udesno\n► Parlamentarni izbori u Austriji nagoveštavaju zaokret udesno\nAustrijski parlamentarni izbori koji se održavaju u nedelju označiće, kako se očekuje, skretanje te zemlje udesno i okončanje dugogodišnje vladavine velike koalicije socijaldemokrata i konzervativaca.\n"Sasvim je izvesno da će najvjerojatnija nova koaliciona vlada između narodnjaka i slobodnjaka, na čelu s kancelarom Sebastianom Kurzom, značiti politički zaokret udesno i to kako na unutrašnjem tako i na spoljnopolitičkom planu", rekao je za Hinu Srđan Govedarica, dopisnik nemačkog javnog servisa ARD iz Beča.\nKristijan Kern socijaldemokratski kandidat koji je došao na čelo austrijske vlade u maju 2016. da izleči rane svoje partije koja je bila eliminisana iz predsedničkih izbora, viđen je kao veliki gubitnik izbora, i biće na istom nivou ili čak slabiji od FPO-a.\nAustrija bi mogla da postane trn u oku Evropske unije. FPO se zalaže se za približavanje sa Višegradskom grupom, gde su zemlje kao što su Poljska i Mađarska koje su u sukobu s Evropskom komisijom. Sebastijan Kurc svojim stavom o imigraciji, privrženosti nacionalnom suverenitetu ima, prema mišlnjenu francuskog politologa Moroa, "stavove takoreći suprotne od stavova francuskog predsednika Emanuela Makrona i u mnogome suprotsatvljene stavovima Angele Merkel" .\nHrvatska policija je sposobna da sama nadzire državnu granicu i ne treba joj dodatna pomoć evropske agencije za nadzor granica Fronteks, koja treba da bude raspoređena na spoljašnjim granicama...\nVlada Makedonije se izvinila Austriji zbog pogrešne zastave na dočeku Sebastijana Kurca (FOTO)\nVlada Makedonije izvinila se danas Austriji zbog toga što je austrijski kancelar Sebastija Kurc u Skoplju dočekan pogrešnom zastavom - letonskom.


UJEDINJUJU SE PROTIV SRBIJE: Albanci prave strategiju | Novosti.RS\nKako navodi taj medij, a prenosi Kosovo onlajn, Osmanijeva je na albanskoj televiziji rekla da je potrebno da se pronađe zajednički jezik i krene napred, kako ne bi došlo do blokade procesa dijaloga.\n- Pokušaću pojedinačno da se sastanem s političkim liderima da se ujedinimo i krenemo napred, u suprotnom će doći do daljeg zastoja u procesu. Imamo Srpsku listu, oni se usaglašavaju sa predsednikom Srbije, oni zapravo predstavljaju srpsku zajednicu na Kosovu - rekla je Vjosa Osmani.\nOsmanijeva se nalazi u trodnevnoj zvaničnoj poseti Albaniji, koju završava sutra, sastancima sa liderom opozicione Demokratske stranke LJuzljimom Bašom i nekadašnjim predsednikom Albanije Saljijem Berišom.\nVjosa Osmani Priština Kosovo i Metohija pregovori Beograda i Prištine Albanci\nSrbin i dalje mirno spava dok Siptar svoje probleme nastoji da resava.


Najbolje PUBG ekipe sa Balkana će morati da nađu novo takmičenje jer nakon osam sezona Balkan PUBG League prestaje sa radom. Organizatori Balkan PUBG League-a su primorani da otkažu devetu sezonu lige jer je PUBG skratio pristup esports serverima organizatorima,…\nTencent potvrdio da će PUBG Mobile Global Championship početi 23. novembra i trajati do 22. januara. PUBG Mobile Global Championship će se sastojati iz ligaške faze i finala. Liga će trajati četiri nedelje sve do kraja decembra, a nakon ove…\nFoto: PlayerUnknown's Battlegrounds\nKineska regulatorna agencija nije dala odobrenje za PUBG esports događaje, a zabrana će uticati na hiljade PUBG organizatora turnira, timove, kreatore sadržaja, strimere i profesionalne igrače iz te zemlje. Nacionalna uprava za štampu i publikacije (NAPP), kojom rukovodi kineska vlada,…\nDa li ste spremni za novi PUBG duel? Pridružite nam se na našem YouTube kanalu u 18:00 časova i pratite kvalifikacije za svetsko WSL prvenstvo, koje će se održati u Južnoj Koreji! Vidimo se! U nedelju 12. septembra održaće se nacionalne…\nDa li ste spremni za novi PUBG duel? Pridružite nam se na našem YouTube kanalu 12. septembra u 18:00 časova i pratite kvalifikacije za svetsko WSL prvenstvo, koje će se održati u Južnoj Koreji! Vidimo se! U nedelju 12. septembra održaće…


Ipak umanjili plate i penzije, pa još ćutali da će struja poskupeti\nutorak, 24 mart 2015 14:18\nNOVI SAD – Navršila se puna godina od izbora u Srbiji, održanih 16. marta (vlada je formirana 27. aprila), a brojna predizborna obećanja ostala su samo to – obećanja. Najgore su prošli penzioneri čija su primanja, uprkos zaklinjanju Aleksandra Vučića i vladajuće koalicije, smanjena!\nA šest meseci posle izbora...\n– Kakve god reforme da preduzimamo, šta god da se zbiva, dragi prijatelji, imajte u vidu jednu stvar koju vam garantujem, penzioneri će biti poslednji u čija će prava bilo ko smeti da dira u državi. Bolje sa naše grbače da se skida sve što može, a penzionerima nema šta da se uzima – rekao je Aleksandar Vučić za TV Pink, 10. marta 2014. godine, a isto je poručivao i Bratislav Gašić. Već u septembru, najavio je mere za ozdravljenje ekonomije, među kojima su i smanjenje plata u javnom sektoru i penzija. Poput penzionera, prošli su i zaposleni u javnom sektoru, zbog čega već mesecima traje štrajk prosvetnih radnika, pogođenih ovom merom.\nOpekli se na struji\nProšle godine, u kampanji su izostala obećanja o milijardama ulaganja i blagostanju koje donosi njihova vlast, poput onih u 2012. Razlog tome možda se krije u obećanju Zorane Mihajlović iz prethodne kampanje (za izbore 2012), kada je najavila da će struja, dolaskom SNS na vlast, pojeftiniti 20 odsto, a onda je 1. avgusta 2013. godine, kada je ona bila ministarka energetike, struja u Srbiji poskupela u proseku za 10,9 odsto za domaćinstva i 12,8 odsto za privredu. U prošlogodišnjoj kampanji ćutalo se o struji, valjda zato što od 1. aprila poskupljuje za 15 odsto! Vlada Srbije je tu informaciju uskratila svojim građanima, ali ju je obelodanio Kim Deheng, stalni predstavnik Međunarodnog monetarnog fonda u Srbiji, na „Kopaonik biznis forumu“ početkom ovog marta. Onda je morao da je prizna i ministar finansija Dušan Vujović, pokušavajući da se opravda...


Do kraja decembra izbor ili promjena porodičnog ljekara | Banjaluka.net\nDo kraja decembra izbor ili promjena porodičnog ljekara\nGrađani Republike Srpske u periodu od početka oktobra do kraja decembra imaju mogućnost da promijene svog izabranog ljekara porodične medicine, pedijatra ili ginekologa, bez navođenja razloga promjene.\nSvi koji su nezadovoljni svojim doktorima ili iz nekog drugog razloga žele da promijene ljekara trebalo bi da to učine od 1. oktobra do 31. decembra, navodi se u saopštenju Fonda zdravstvenog osiguranja Republike Srpske.\nU ovom periodu i procedura promjene je jednostavnija, a potrebno je da osiguranici popune odgovarajuće obrasce kod novoizabranog ljekara i da ih ovjere u Fondu.\nKod novoizabranog ljekara lica mogu da ostvaruju zdravstvenu zaštitu od početka naredne godine, a ako je novoizabrani doktor zaposlen u istoj zdravstvenoj ustanovi kao i prethodni, nije potrebno čekati početak godine.\nLjekara je moguće promijeniti i mimo za to predviđenog perioda, ali samo u određenim okolnostima, odnosno neophodno je navesti opravdan razlog promjene, u skladu sa pravilnikom koji reguliše ovu oblast. Razlog za to može biti promjena mjesta prebivališta ili odsustvo izabranog ljekara u dužem periodu.\nGrađani koji još uopšte nisu izabrali svog ljekara trebalo bi da to učine u pomenutom periodu.\nZnačajno je da se izbor ili promjena ljekara izvrši do kraja godine, prije potpisivanja ugovora između Fonda i domova zdravlja za narednu godinu, jer od broja registrovanih lica zavisi i koliko će koji dom zdravlja dobiti sredstava, te svaka naknadna preregistracija dovodi do problema, prvenstveno za domove zdravlja.\nZa tim porodične medicine građani mogu da se registruju u domovima zdravlja ili u privatnim ambulantama porodične medicine sa kojima Fond ima potpisan ugovor.\nRoditelji djecu do šest godina mogu da registruju kod izabranog pedijatra, a žene starije od 15 godina mogu da se evidentiraju kod svog ginekologa i da kod njih odlaze direktno, bez uputnice.\nOsiguranici mogu da se opredijele za jednog od pedijatara/ginekologa koji rade u zdravstvenim ustanovama u Republici Srpskoj sa kojima Fond ima potpisan ugovor o pružanju usluga iz oblasti ginekologije i pedijatrije.\nO spiskovima ustanova osiguranici mogu da se informišu u poslovnicama Fonda, domovima zdravlja, te na internet stranici Fonda, dodaje se u saopštenju.\nLEDENI TALAS STIGAO U BiH: Narandžasto upozorenje zbog niskih temperatura\nEKSPLOZIJA U FABRICI AGROSAVA: Poginula dva radnika\nONLAJN NASTAVA U ČETIRI OPŠTINE: U školama u Srpskoj počinje drugo polugodište


Vesti online / Vesti / Tema dana / Tači naredio trgovinu organima Srba\n11:22 >> 17:11h\nTači naredio trgovinu organima Srba\nOrganizator otimanja ljudi sa Kosmeta kojima su u Albaniji vađeni organi je privremeni premijer Kosmeta Hašim Tači, tvrdi londonski list "Gardijan" pozivajući se na izveštaj specijalnog izvestioca Saveta Evrope Dika Martija.\nKonačno upro prst u Tačija: Dik Marti\nMarti je u svom izveštaju konstatovao da su vođe OVK 1999. godine organizovale otimanje ljudi kojima su u Albaniji vađeni organi, a da međunarodne snage na ništa nisu uradile na rešavanju ovog slučaja, iako su imale dokaze, prenose beogradski mediji.\nRedžepi: Marti nema integritet!\nVršilac dužnosti privremenog ministra unutrašnjih poslova Kosmeta Bajram Redžepi izjavio je danas da je specijalni izvestilac SE Dik Marti "čovek bez integriteta", koga je Srbija podstakla da destabilizuje političku situaciju u pokrajini.\nTo tvrdi londonski Gardijan, pozivajući se na rezultate istrage o trgovini organima izvestioca Saveta Evrope Dika Martija.\nU izveštaju Martija, koji bi u četvrtak trebalo da bude usvojen na sastanku Komiteta za pravna pitanja i ljudska prava Parlamentarne skupštine Saveta Evrope, navodi se da je Tači "bos" mreže koja je počela kriminalne poslove pre rata na Kosmetu 1999, a posle zadržala snažan uticaj na tamošnje vlasti, piše "Gardijan".\nU izveštaju o dvogodišnjoj istrazi u kojem se citiraju FBI i drugi obaveštajni izvori navodi se da je Tači u poslednjih deset godina kontrolisao trgovinu heroinom. Optužujući Tačija da je predvodio trgovinu organima zarobljenih Srba Dik Marti se poziva i na obaveštajne podatke NATO-a, Nemačke, Velike Britanije, Italije i Grčke u kojima se Tači i njegovi saradnici dosledno navode kao "ključni igrači u strukturama organizovanog kriminala na Kosovu", javlja danas DPA.\nOsobe iz Tačijevog bliskog okruženja u izveštaju su optužene da su posle rata zarobljenike sa Kosmeta tajno prebacivale u Albaniju, gde je, kako se navodi, nekolicina Srba ubijena radi presađivanja bubrega koji su prodati na crnom tržištu.\nKarla nije našla dokaze\nPozivajući se na svoje tadašnje izvore, Del Ponteova piše da su ''oficiri i visoki predstavnici OVK bili upoznati sa krijumčarenjem organa i aktivno učestvovali u njemu''. Istražitelji UN su 2004, pisala je Del Ponte, pretresli jednu kuću u albanskom gradiću Burelu, pošto su obavešteni da su u njoj pripadnici kosmetskih terorističkih grupa držali Srbe, kojima su vadili organe, a potom ih ubijali. U Haškom tribunalu, međutim, ističu da nikada nisu dobili dokaze koji bi potkrepili te tvrdnje.\nMarti je zaključio da su se tokom sukoba na Kosmetu i još skoro godinu dana posle, snage pod Tačijevom kontrolom svetile nad Srbima, Romima i Albancima opuženim za saradnju s neprijateljem.\nTači i još četiri člana njegove Dreničke grupe u izveštaju su označeni da su sprovodili "pogubljenja, pritvaranja, premlaćivanja i ispitivanja". Za komandante bivše OVK se navodi da su imali ključnu ulogu u poslednjoj deceniji u kriminalnim aktivnostima u regionu.\n"U poverljivim izveštajima koji se protežu na više od deset godina, službe posvećene borbi protiv krijumčarenja droge u najmanje pet država su imenovale Hašima Tačija i druge članove njegove Dreničke grupe da su snažno kontrolisali trgovinu heroina i drugih narkotika", navodi se u izveštaju.\nEU optužila petoricu Albanaca\nNovembra ove godine tužilac EU Džonatan Ratel podigao je optužnicu protiv sedmoro ljudi, od toga su petorica sa Kosmeta, zbog sumnji da pripadaju međunarodnoj mreži trgovine ljudskim organima. Ratel je istakao u optužnici da je organizovana kriminalna grupa ilegalno dovodila ljude na Kosmet s ciljem da im odstrani organe za novčanu nadoknadu radi transplatacije. Prema Ratelovim saznanjima, žrtvama je bilo obećano do 14.500 evra dok je primaocima organa traženo između 80.000 i 100.000 evra.\nPri tome su Tači i drugi članovi Dreničke grupe konstantno označavani kao "kljucni igrači" u izveštajima o organizacijama na Kosovu koje imaju strukturu mafije. "Ispitao sam ove različite, obimne izveštaje s užasavanjem i osećajem moralnog srama", navodi Marti, a prenosi Gardijan.\nParlamentarna skupština SE imenovala je Martija za izvestioca o slučaju "žuta kuća" u Albaniji gde su navodno presađivani organi Srba zarobljenih na Kosmetu, pošto je o tome u svojoj knjizi pisala bivša glavna haška tužiteljka Karla del Ponte.\nMartijev izveštaj, u kojem se navodi da nije krivična istraga i da ne može donositi sudove o krivici, piše da je OVK držala srpske zarobljenike u tajnoj mreži šest pritvornih centara na severu Albanije.\nTajms: Kraj romantičnog Kosmeta\nTači iz gerilskih dana\nTajms danas objavljuje da bi Martijev izveštaj mogao da "podrije legitimitet nove države", dodajući da će, mada je nezavisnost Kosmeta nepovratna, Martijev izveštaj "staviti tačku na romantično viđenje rađanja nove nacije".\n"Na Kosmetu je došlo do krvave borbe za vlast među kosmetskim Albancima, koja je proizvela čitavu novu generaciju žrtava i nasilnika. Zapad je odlučio da zažmuri, a slika srpske agresije i albanske nevinosti poslužila je kao pogodna pozadina za suđenje Slobodanu Miloševiću u Hagu", piše Tajms.\nSAD, Velika Britanija i druge pristalice nezavisnog Kosmeta svesno su ignorisale kriminalne aktivnosti Hašima Tačija, jer je novom entitetu bio potreban jak vođa, a on je bio identifikovan kao takav još tokom pregovora u Rambujeu.\n"Sada će se postaviti pitanje koliko je on pomoći dobio od Vašingtona i drugih prestonica da bi se preobrazio iz pobunjenika u političkog vođu. Pravi test za legitimitet Kosova biće spremnost nove države da pozove gospodina Tačija i druge istaknute političare na odgovornost", zaključuje Tajms.\nTačijeva Drenička grupa "nosi najveću odgovornost" za ad-hok zatvore i za sudbinu zatočenih, navodi se u izveštaju i dodaje da je nekolicina njih prebačena u privremeni zatvor severno od Tirane gde su ubijeni radi bubrega, piše "Gardijan".\nBritanski list dodaje da se u izveštaju kritikuju i zapadne sile, koje su nadizirale proces osamostaljenja Kosmeta, što nisu više zvaničnike, uključujući Tačija, smatrali odgovornim.\nFebruara 2004. godine, tim istražitelja Haškog tribunala i misije UNMIK-a su se sastali u prisustvu jednog albanskog tužioca u ''žutoj kući'' na severu Albanije u kojoj su pronašli tragove krvi po zidovima i podu, a oko nje špriceve, kese za infuziju i flašice lekova koji se koriste pri operacijama.\nMarti: Još jedan izveštaj u fioci EU\n"Posebno je zbunjujuće da je međunarodna zajednica na Kosovu i Metohiji, od vlada Sjedinjenih Američkih Država i drugih zapadnih sila, do sudskih vlasti koje podržava EU, bez sumnje posedovala istu dokumentaciju, ali izgleda da, suočen sa tom situacijom, niko nije bio spreman da reaguje", navodi Marti.\nOn je konstantovao da je Tači stekao utisak da je "nedodirljiv", zbog političke podrške Zapada. Marti tvrdi da je rad Euleksa ozbiljno otežan, jer vlasti Kosova i Metohije izbegavaju da dele informacije sa misijom EU.\n"Jedina moguća korisna akcija službenika Euleksa je da napišu izveštaj koji će verovatno završiti na stolu negde u Briselu i biti tretiran sa minimalnom hitnošću“, uz naglasak na političkoj korektnosti, ocenio je Marti.\nPored SE, istragu o tome je pre dve godine pokrenulo i srpsko Tužilaštvo za ratne zločine. Tadašnji portparol Tužilaštva Bruno Vekarić je rekao da je u sklopu istrage ispitan veliki broj svedoka, a da se očekuju odgovori UNMIK-a, Međunarodnog crvenog krsta i Albanskog tužilaštva, koji bi trebalo da doprinesu rasvetljavanju istine.\nNe otkrivajući detalje istrage, on je rekao da sve ukazuje na mogućnost da je reč o jednom vidu međunarodnog organizovanog kriminala u koji su bili uključeni mnogi funkcioneri sadašnjeg albanskog establišmenta.\nVekarić je istakao da postoje indicije da su, kao što je navela i Del Ponteova, u sve ozbiljno bili umešani i neki bivši službenici UNMIK-a. "Pouzdano se zna da je UNMIK vodio istragu o nestalim Srbima, ali da je ona iznenada zataškana i da niko ne zna rezultate te istrage. Da je reč o organizovanom međunarodnom kriminalu sugeriše i činjenica da su mnoge krivične prijave za trgovinu ljudskim organima podneli i sami Albanci", naglasio je Vekarić.\nVlada Albanije je, prema njegovim rečima, podigla "barijeru formalnih prepreka" i praktično zakočila istragu Saveta Evrope.\nSreda 15.12.2010. 12:29\nsad ce ameri da kazu kako oni o tome nisu imali pojma ,a onaj tko je trebao da zna i o tome izvijesti je navodno umro -i to vidi vraga bas prije jedan dan nego ce vijest da izidje u javnost .sad kad je holbruk navodno umro trebao bi od zalosti i taci da rikne od tuge pa da se sve lijepo zaboravi .ZIVILA DEMOKRACIJA NA AMERICKI NACIN !!!!!!


Generalni sekretar Skupštine Crne Gore boravio u radnoj posjeti Gornjem domu italijanskog parlamenta\nutorak, 13 novembar 2018 18:45\nParlament u komunikaciji sa građanima\nGeneralni sekretar Skupštine Crne Gore Aleksandar Jovićević sa saradnicima boravio je danas i juče u radnoj posjeti Gornjem domu italijanskog parlamenta (Senat). U sklopu posjete, organizovan je susret sa generalnom sekretarkom italijanskog Senata Elizabetom Serafin. Sagovornici su istakli zadovoljstvo zbog susreta i ukazali na značaj saradnje i razmjene iskustava između dva parlamenta. Razmijenjene su informacije u vezi sa organizacijom i načinom rada službi, kao i iskustva u dijelu koji se tiče administrativne podrške zakonodavnom procesu.\nDelegacija je imala susrete i sa rukovodiocima službi za istraživanje, protokol, odnose sa javnošću i medijima, budžetske kancelarije i dr. U više navrata, podvučen je značaj istraživačkog rada u parlamentu kao podrške u radu poslanika i sveukupnom jačanju zakonodavne i nadzorne uloge parlamenta. Službenici su obišli i zgradu biblioteke Senata i upoznali se sa aktivnostima koje italijanski senat sprovodi na polju približavanja institucije mlađoj populaciji.\nPosjeta je organizovana u sklopu programa podrške OEBS-a Skupštini Crne Gore u dijelu jačanja njenih administrativnih kapaciteta.


Luka Beograd: Poreska uprava krši zakon, mi ništa ne dugujemo! - Ekonomske Vesti\nLuka Beograd: Poreska uprava krši zakon, mi ništa ne dugujemo!\n22. okt. 2014 22. okt. 2014 Ekonomske Vesti Luka Beograd, Poreska uprava, Tema dana\nLuka Beograd saopštila je večeras da to preduzeće nema poreskih dugova iz tekućeg poslovanja, i da ne može biti govora o bilo kakvoj poreskoj utaji ili evaziji.\n„Ova firma je uvek u tačnim iznosima i bez kašnjenja besprekorno izmirivala sve svoje poreske obaveze i spada u najveće i najažurnije velike poreske platiše“, navedeno je u reagovanju Luke Beograd, povodom današnje liste Poreske uprave o najvećim poreskih dužnicima, na kojoj se našla i ta kompanija.\n„Sva doneta rešenja u postupcima terenske kontrole Poreske uprave smatramo apsolutno nezakonitim iz više razloga“, poručuju iz Luke i objašnjavaju da je reč o tome da je „Poreska uprava smatrala da treba da oporezuje transakcije za koje Luka smatrala, a i sada tvrdi da nisu oporezive“.\nDonošenjem takvih rešenja, kako tvrde iz Luke, Poreska uprava krši zakon.\nU saopštenju se precizira da poreski dug Luke po rešenjima koja su doneta, kako kažu, po ubrzanoj proceduri, iznosi 506,5 miliona dinara dinara, a zatezna kamata 431,5 miliona.\nIz Luke Beograd navode primer da su iznosom od oko 200 miliona dinara, koji sa kamatom danas dostiže trećinu ukupnog duga te firme, oporezovani samo za transakciju prodaje objekata koja je, kako tvrde, izvršena po međunarodnom oglasu na javnoj licitaciji i tek iz trećeg puta.\nIznos transakcije je, kako piše, bio 370.000 evra, a primenjiva poreska stopa na prenos apsolutnih prava je 2,5 odsto.\n„Poreska uprava je donela rešenje gde je sa oko 200 miliona dinara oporezovala promet građevinskog zemljišta, iako je ono vlasništvo Republike Srbije a ne Luke Beograd, te samim tim nije u prometu, niti je Luka mogla njime trgovati. Predmetno zemljište je u javnim knjigama upisano kao nesporno vlasništvo Republike Srbije“, piše u saopštenju.\nIz ove kompanije su naveli da se podaci o njihovim poreskim obavezama redovno prate i objavljuju.\n„Pozivamo medije da dođu kod nas sa pravnim savetnicima i da o našem trošku analiziraju rešenja, te se sami uvere do koje mere su ona politički utemeljena a koliko su pravno valjana“, saopštila je Luka Beograd.\nLuka Beograd će, po okončanju upravnih sporova izmiriti sve obaveze i to sa 18,5 odsto kamate koja se primenjuje shodno poreskom zakonu, navodi se u saopštenju i dodaje da je na tekućem računu Luke trenutno stanje oko pola milijarde dinara.\nPrema spisku najvećih poreskih dužnika koji je objavila Poreska uprava, Luka Beograd, u vlasništvu Milana Beka nalazi se na petom mestu po visini poreskog duga među 435 aktivnih pravnih lica, sa iznosom duga od 958,4 miliona dinara.\n← Nuklearke poklekle pred jakim vetrom\nPrevara teška 1,7 milijardi evra →\nŽeleznice Srbije usvojile aneks ugovora sa Rusima\n15. okt. 2014 Luka Matić Komentari su isključeni na Železnice Srbije usvojile aneks ugovora sa Rusima


Apel Kuće ljudskih prava Skupštini Republike Srbije » Ombudsman\n« Usvojiti nacionalni preventivni mehanizam\nPravo na dobru upravu i EU »\nApel Kuće ljudskih prava Skupštini Republike Srbije\npetak, 09 mart 2011\nSavez udruženja Kuća ljudskih prava i demokratije skreće pažnju Narodnoj skupštini Srbije i drugim donosiocima odluka da je nedopustivo da se pitanje izmene Zakona o Zaštitniku građana i izbor Zaštitnika građana još uvek ne nalazi na dnevnom redu Narodne skupštine. Odlaganje rasprave i najave da će o pitanju izmena ovog zakona, kao i o izboru Zaštitnika građana odlučivati naredni saziv skupštine dovelo bi ovu nezavisnu instituciju u VD stanje i na taj način ozbiljno ugrozilo njen uspešan rad na zaštiti ljudskih prava i ograničilo efekte započetih procesa uređenja oblasti ljudskih prava.\nNeodgovornim ponašanjem i odugovlačenjem postupku izbora, može biti ugrožen i nedavno dobijen A status koji je instituciji Zaštitnika građana dodelio Međunarodni koordinacioni komitet nacionalnih institucija za ljudska prava koji deluje pod okriljem Ujedinjenih nacija. Status A Ombudsmana je istovremeno i ocena dodeljena državi Srbiji za dosadašnje rezultate na zakonskoj regulaciji ljudskih i manjinskih prava u skladu sa preporukama Venecijanske komisije.\nOd nadležnih očekujemo da uvide značaj očuvanja ugleda nezavisnih institucija koje su u Srbiji počele nastajati nakon petooktobarskih promena i da se u najkraćem roku pred narodnim poslanicima, u ovom sazivu Skupštine, nađe predlog izmena zakona, kao i da se pokrene postupak izbora Zaštitnika građana.\nKuća ljudskih prava i demokratije:\nHelsinški komitete za ljudska prava u Srbiji\n28/05/2012 at 11:47 pm\t(UTC 0) Link do komentara\nBilo bi dobro da obnovimo ovu inicijativu, da vidimo sta je odrzivo.\npetak, 09 mart 2011 Savez udruženja Kuća ljudskih prava i demokratije skreće pažnju Narodnoj skupštini Srbije i drugim donosiocima odluka da je nedopustivo da se pitanje izmene Zakona o Zaštitniku građana i izbor Zaštitnika građana još uvek ne nalazi na dnevnom redu Narodne skupštine. Odlaganje rasprave i najave da


“Normalan život u normalnoj zemlji”: kuda vode protesti u Srbiji? – Bilten\n“Normalan život u normalnoj zemlji”: kuda vode protesti u Srbiji?\nNenad Glišić / 15.01.2019. 25.02.2021.\nVeć šest nedelja u Srbiji se svakog vikenda organizuju protesti protiv vlade. Ti su protesti verovatno dosad najozbiljniji izazov šestipogodišnjoj vlasti naprednjaka. No može li ovaj pokret zaista dovesti do promene?\nSve je počelo pre nešto manje od dva meseca. Borko Stefanović, Boban Jovanović i Marko Dimić, predsednik i dvojica funkcionera stranke Levica Srbije fizički su napadnuti u Kruševcu u kome je trebalo da, u ime opozicionog Saveza za Srbiju, održe tribinu o političkoj situaciji u Srbiji. Ali zbog napada nisu uspeli ni da je započnu. Glavna meta napada bio je Stefanović, a druga dvojica pretučena su kada su pritrčali da pomognu napadnutom. Napadači su bili maskirani, koristili su metalne štangle, ali su dvojica ubrzo uhapšena, praktično na licu mesta, jer su napali i prisutne policajce, a za trećim koji nije bio dostupan organima gonjenja je raspisana poternica, posle koje se predao. Predsednik Srbije Aleksandar Vučić je osudio napad na šefa male opozicione stranke, a napadačima je za početak određeno tridesetodnevno zadržavanje u pritvoru.\nTačno sedam dana posle napada, Savez za Srbiju održao je u Kruševcu skup pod nazivom “Stop krvavim košuljama” referišući se tako na fotografiju koja je objavljena posle napada, a na kojoj se vidi kako krv curi iz zadnjeg dela glave na odeću Borka Stefanovića. Zatim je protest preseljen u Beograd. Dana 8. decembra održan je skup na Platou ispred Filozofskog fakulteta i, po rečima izveštača sa skupa, okupio se veći broj ljudi nego što su lideri Saveza za Srbiju očekivali – “čak” oko hiljadu njih! To su bili prvi izveštaji, neposredno pred početak skupa sa lica mesta, a kasnije su organizatori tvrdili da je bilo oko deset hiljada ljudi. Skup je održan pod istim nazivom kao u Kruševcu pre toga. Za taj skup bilo je najavljeno da će se okupljenima obratiti košarkaški trener Dušan Vujošević i glumica Mirjana Karanović, kao i njen kolega Branislav Trifunović.\nNa kraju, Vujošević i Mirjana Karanović nisu govorili, po svoj prilici zbog protivljenja jedne frakcije organizatora skupa. Kako su izjavili gostujući na televiziji, odluku da oni ne govore doneli su na osnovu informacija koje su dobili iz policije da bi njihovo obraćanje moglo da izazove nerede. U uvijenoj formi, Mirjana Karanović je ukazala na neke “desničarske političke partije ili organizacije iz saveza koje se ne slažu sa njenim viđenjem sveta”. Ona je tu zapravo aludirala na Demokratsku stranku Srbije koja je dan ranije najavila da se neće pojaviti na skupu ako na njemu govori Karanović zato što je “često iznosila antisrpske stavove”, a sve to opet ukazuje, pre svega, na diskusiju da li za Srebrenicu treba koristiti reč “genocid” ili ne. Mirjana Karanović je koristi.\nKako bilo, situacija na političkoj sceni je takva da se i prvotno okupljeni broj smatrao uspehom, a onda se dogodila pomoć sa najneočekivanijeg mesta – iz samog vrha vladajuće stranke i njenog propagandnog servisa. Naime, došlo je do neočekivano nervozne reakcije: već narednog dana nakon beogradskog skupa, Vučić je komentarisao proteste rekavši da ne namerava da ispunjava nikakve zahteve, nego da oni koji ih postavljaju moraju pobediti na izborima. Ipak, kao najveći autogol ispostavio se izveštaj koji je za beogradsku lokalnu televiziju Studio B, devedestih simbol opozicionog novinarstva, a sada paradigmu tabloidnog poltronstva, podnela do tog trenutka široj javnosti anonimna novinarka Barbara Životić. U prilogu koji je trajao manje od dva minuta, ona je ustvrdila da je na skupu na kojem je bilo “daleko malo ljudi” došlo do tuče kišobranima, a da organizatori protesta, kako je rekla, pozivaju na “linč, silovanje i nasilje”.\nTakođe, jedan od najkontroverznijih ministara, ministar unutrašnjih poslova Nebojša Stefanović, koji zbog doktorata čija se valjanost u javnosti dovodi u pitanje nosi nadimak doktor, pred kamerama je izvodio nekakvu svoju računicu da po kvadratnom metru u zimskim uslovima, sa jaknama, može da stane tri osobe, pa je, imajući u vidu veličinu Platoa, na skupu bilo između 1.500 i 1.600 ljudi. Ove izjave i neočekivano nervozna reakcija iz vrha vladajućih krugova posle prvog skupa dale su vetar u krila protestu. Sama masa je nekom vrstom aklamacije na protestu održanom 15. decembra usvojila ideju da se skupovi nastave, umesto da se čeka da prođe Nova godina i da se okupe na godišnjicu smrti Olivera Ivanovića, 16. januara. Pored broja pristunih, ovo je bio drugi simptom da pokretači protesta zapravo nisu spremni za situaciju u kojoj su se našli, odnosno da pokret koji nastaje prevazilazi njihove organizatorske i političke snage, jer je ionako reč o vrlo heterogenoj grupi organizacija koja je u stanju da iznedri samo parolu: “dole Vučić”.\nTa idejna i ideološka nekoherentnost koja je karakteristična za začetak pokreta na ulicama u Srbiji ogleda se i u vrlo fluidnoj, nedovršenoj listi zahteva, koji se proširuju ili menjaju iz protesta u protest. Tako je, na primer, na drugom skupu, po izveštavanju BBC-a, iznesena sledeća grupa zahteva, koja se menjala od govornika do govornika: da se otkriju i počinioci i nalogodavci ubistva Olivera Ivanovića; da se penzionerima vrate oduzete penzije i da se ponište falsifikovane diplome; fer izbori, sloboda medija, borba protiv korupcije, bolje zdravstvo i tome slično. Sve su ovo stavovi i zahtevi izneseni u toku obraćanja učesnicima protesta od strane raznih govornika – akademika, glumaca, studenata…\nKonfuzija i entuzijazam\nKao glavni glasnogovornici pojavljuju se braća Trifunović, Sergej i Branislav, a pored njih i drugi glumci poput Radoslava Milenkovića. Ukratko: sa protestima je nastavljeno a Savez za Srbiju je iskoristio jedan od iznesenih zahteva da skupovi treba da budu nepartijski, pa se povukao u drugi plan. Bez obzira na limitiranost kapaciteta Saveza za Srbiju, pre svega ideoloških i političkih, oni su tu još uvek jedina koliko-toliko organizovana grupa unutar ovog protesta. Među promenljivim zahtevima najfrekventnije se javljaju dva opšta mesta na kojima insistiraju i stranke: izbori i mediji. Na kraju, jasno je da je sadašnji izliv nezadovoljstva tek simbol i naznaka početka urušavanja političkog monopola koji je vladajuća stranka ostvarila u poslednjih skoro sedam godina.\nŠto se tiče izbora, Vučić ih je galantno pomenuo posle drugog skupa. Gostujući na televiziji izjavio je kako je on na izbore uvek spreman. Naravno, odnos na političkoj sceni je takav da bi njegova partija te izbore dobila bez problema, ali najverovatnije sa manjom razlikom od onih prethodnih. U tom smislu, bez obzira na objektivnu nemogućnost sadašnjih protesta da ugroze vlast na bilo kom nivou, od lokalnih do centralnih, ipak je vlast dovedena u defanzivnu situaciju u kojoj skoro da nema dugoročno povoljnog rešenja, koji god potez sada da povuče. Jer, pokret na ulicama se širi, ali na takav način da ponekad čak nedostaje i elementarna komunikacija između aktera. Za početak, prvi grad koji je organizovao svoj protest jeste mala Kuršumlija na jugu Srbije gde su, osim solidarnosti sa pretučenim Stefanovićem, istakli zahteve za smenu lokalne vlasti čijim su radom nezadovoljni. U tom mestu se protesti održavaju četvrtkom i do sada ih je bilo tri.\nU većim gradovima – Novom Sadu, Nišu i Kragujevcu – je do okupljanja došlo prvih dana Nove godine. U subotu 5. januara su u sva tri grada održani protesti koji su prošli sa različitim uspehom i opet očito nekoordinisani, pa čak i sa različitih pozicija. U Nišu je, iako je protest bio najavljen za 11. januar, profesor sa Medicinskog fakulteta Saša Živić je zakazao svoj protest nevezan uz pokret “Stop krvavim košuljama”, ali je tu priliku iskoristilo nekoliko stotina Nišlija da dođe i tako protest jednog profesora univerziteta uključi u kontekst tih okupljanja. U Novom Sadu je bilo najmanje okupljenih, a kasnije je predstavnica Demokratske stranke (dakle i Saveza za Srbiju) Aleksandra Jerkov taj skup ocenila kao nacionalističko divljanje i najavila održavanje drugog skupa, tako da će Novi Sad bar neko vreme biti grad u kome će se održavati dva odvojena skupa.\nStrah i kontramiting\nU Kragujevcu je skup bio najposećeniji, a njegovi organizatori su bili potpuno nepoznati do samog kraja šetnje. Niko se nije obraćao uoči početka, skoro nikome nije bilo jasno ni poznato šta je plan, kuda se ide, ima li zahteva, hoće li biti govora… Posle kratke šetnje, okupljenima – čiji broj je procenjivan u rasponu od dve do četiri hiljade – obratio se novinar Milan Šerifović, bez mikrofona i megafona i najavio okupljanje za sedam dana kada će se obratiti novi, nekompromitovani građani. Zatim je Sergej Trifunović, koji je prvo najavio svoje prisustvo u Kragujevcu, pa se nije pojavio, na svom tviter nalogu upozorio ljude da je dobio informaciju od ljudi iz Kragujevca da je Milan Šerifović Vučićev čovek, a zatim se izvinio, napomenuvši da je tu informaciju dobio od četvoro Šerifovićevih kolega.\nUbrzo se uz slogane “Stop krvavim košuljama” i “1 od 5 miliona” (reakcija na Vučićevu izjavu da neće promeniti politiku ni ako pet miliona izađe na ulice) pojavio i treći – “Pobunjeni gradovi”. Ovaj pokret sada otvoreno počinje da se poredi sa protestima iz 1996/97. godine, prvenstveno zbog načina na koji se skupovi odvijaju, a možda i zbog činjenice da, uprkos tome što taj pokret nije srušio Miloševićevu vlast, ipak jeste predstavljao početak tog procesa. U tom smislu, trenutnom pokretu se možda učitava taj sadržaj, ali je nesumnjivo da on, uprkos svom ograničenom dometu, konfuziji, slaboj organizaciji itd. ipak ima svoju ulogu u dinamici političkih odnosa u Srbiji.\nPre svega u tome da su same opozicione stranke i onaj deo medija naklonjen njima odbacili mantru o tome kako se narod ne buni i slaže sa vlašću. Iako taj isti narod sve vreme ima svoje borbe – štrajkove, novorođeni pokret protiv minihidroelektrana i tako dalje – te borbe uglavnom ostaju van konteksta pobune protiv vlasti, mada su po svojoj prirodi daleko subverzivnije i po funkcionisanje sistema važnije od korišćenja pištaljki, performansa i zahteva o “normalnom životu u normalnoj zemlji”, šta god to tačno imalo da znači.\nŠto se tiče odgovora iz vrha vlasti, posle početnog agresivnog pristupa, došlo je do sprovođenja nove taktike – javlja se jedan potcenjivački ton koji treba da ukaže da se vlast ne oseća ugroženo, ali ipak ne uspeva da ostvari taj utisak. Na taj način se tumači najava masovnog dočeka Vladimira Putina koja će se dogoditi 17. januara, dan posle najavljenog mitinga Saveza za Srbiju kojim će biti obeležena godišnjica ubistva Olivera Ivanovića. Taj doček se percipira kao svejevrsni kontramiting kojim vladajuća stranka želi da pokaže svoju snagu, iako se kao neposredni organizator tog skupa ne javlja SNS, već jedna široj javnosti potpuno nepoznata organizacija za koju neki mediji tvrde da postoji samo na papiru a zove se Centar za razvoj Beograda. SNS će, kako se najavljuje, biti podrška skupu.\nProtesti su održani i ove sedmice, negde u petak 11. januara (poput Niša), a negde u subotu (poput Kragujevca i Beograda). Utisak je da čak i među samim učesnicima skupova nema prevelikog ubeđenja u domet ovih protesta, ali isto tako može se videti jedan pokušaj da se oformi nova opozicija. Nevolja je u tome što za sada tu nema ni nagoveštaja nekog ozbiljnijeg ideološkog sadržaja, na stranu nizak organizacioni nivo. Druga je stvar što predimenzioniranu vladajuću stranku – koja baš zbog tih dimenzija nije u stanju da se izbori sa očekivanjima svojih novopridošlih članova – svaki izazov može da je povede ka unutrašnjim tenzijama.\nDosadašnji tok protesta nedvosmisleno je ukazao da je gotovo sa rastom vladajuće stranke. Njih sada čeka put nizbrdo koji će trajati onoliko dugo koliko njeni protivnici budu nesposobni da iskoriste limite vladajuće politike. Nezgoda je u tome što dosadašnja alternativa i ono što može da se vidi na protestima ne predstavlja nikakvu novu politiku već se svodi na kadrovska pitanja – da li su sadašnji vladaoci dostojni vlasti. Najjači argument obema stranama jeste da su im protivnici baš ti koji jesu – Savezu za Srbiju Vučić i obratno.\nIzmeđu te dve strane iste politike stoje nezadovoljni najširi slojevi čije nezadovoljstvo daje novi ton političkom životu. Ovaj izliv probudio je nade mnogih, ali za sada osim pukog broja učesnika, koji objektivno i nije senzacionalan, nema drugih elemenata za ponos. Ipak, baš zbog heterogenog sastava i nedostatka jasnog koncepta, mnogi su procesi u ovom pokretu mogući, pa i da se iz njega rodi nova politička snaga na šta mnogi računaju. Da li je to, međutim, moguće sa starim metodama iz devedestih, to ćemo uskoro moći da vidimo.


Korona virus: U Srbiji novi pozivi mladima da se imunizuju, u Izraelu treća doza Fajzer vakcine najranjivijima | Luftika\nKorona virus: U Srbiji novi pozivi mladima da se imunizuju, u Izraelu treća doza Fajzer vakcine najranjivijima\nNošenje maski u londonskom javnom prevozu ostaje obavezno uprkos ukidanju mera od 19. jula\nDok predstavnici vlasti u Srbiji i lekari apeluju na mlade da se vakcinišu, u svetu se razmatra nova strategija u vidu davanja treže doze.\nIzraelska vlada već je saopštila da će početi da nudi treću dozu Fajzer vakcine odraslima sa slabim imunološkim sistemom, ali se još vaga da li tako nešto učiniti dostupnim svima.\nPojedine zemlje koje su se oslonile na kineske vakcine vrlo su blizu ili su već donele odluke o davanju treće doze ali vakcine nekog drugog proizvođača.\nUprkos tome, iz Svetske zdravstvene organizacije saopštavaju da bi takvu strategiju trebalo odložiti jer još nisu završena sva ispitivanja o kombinovanju vakcina.\nZa to vreme, u Grčkoj i Francuskoj se uvodi obavezna imunizacija svih medicinskih radnika i zaposlenih u zdravstvenim ustanovama i staračkim domovima.\nU Engleskoj će od 19. jula biti ukinute restriktivne mere, ali će na snazi ostati obaveza nošenja maski u javnom prevozu.\nU svetu je do sada zaraženo više od 187,7 miliona ljudi, a preminulo više od četiri miliona.\nDarija Kisić Tepavčević iz Kriznog štaba je rekla da se u Srbiji beleži blagi porast obolelih, ali da je situacija i dalje stabilna.\n„Vreme je godišnjih odmora, ali virus nije na odmoru, virus je tu”, rekla je Kisić Tepavčević.\nDodala je da je najveći broj hospitalizovanih pacijenata u poslednjih nekoliko meseci bio nevakcinisan.\nOna je navela da je posebno porazan podatak da je svega 17,42 odsto stanovnika uzrasta od 18 do 30 imunizovano.\n„Moraju da shvate da i oni mogu da se razbole, da najverovatnije neće imati težu formu bolesti, ali nose ovaj virus i mogu da ga prenose drugima”, poručila je Kisić Tepavčević.\nNa sednici Kriznog štaba konstatovano je da više od 30 odsto ljudi ne nosi zaštitne maske i ne održava distancu, a u narednom periodu biće pooštrene kontrole poštovanja mera.\nDržavni sekretar u Ministarstvu zdravlja Mirsad Đerlek izjavio je da je sednica Kriznog štaba za suzbijanje epidemije korona virusa danas održana „iz preventivnih razloga, i da epidemiološka situacija trenutno nije zabrinjavajuća”.\nĐerlek je rekao za RTS da u vakcinaciji „nismo zakasnili ali da smo propustili priliku”, kao i da „moramo povećati broj vakcinisanih u grupi od 18 do 30 godina gde je svega 17 odsto vakcinisanih”, a koji su najčešće podložni infekciji delta sojem.\nPrema njegovim rečima „čim su verifikovana dva slučaja delta soja i čim rastu brojevi novozaraženih” može se očekivati da će „do sredine septembra delta soj pokazati punu snagu” u Srbiji, i da je „poenta da na vreme regujemo i da smanjimo štetu koja će se najverovatnije desiti”.\nU Rusiji najveći broj dnevno umrlih do sada – 780\nU delovima Španije nova ograničenja zbog širenja delta soja uglavnom među mladima\nU Izraelu odlučili da ponude treću dozu Fajzer vakcine odraslima sa slabim imunološkim sistemom\nU svetu je do sada zaraženo više od 187,7 miliona ljudi, a preminulo više od 4 miliona. Dato je 3,5 milijardi doza vakcina, pokazuju podaci Univerziteta Džons Hopkins\nPosetioci zatvorenih restorana, barova i kafića u Grčkoj moraće da dokažu da su vakcinisani protiv kovida ili da su u poslednja tri dana imali negativan test, saopštila je vlada Grčke.\nPrema novim propisima, koji će stupiti na snagu od avgusta, posetioci zatvorenih barova i restorana će morati da sede za stolom, preneo je Rojters.\nOni koji budu sedeli na otvorenom neće morati da dokazuju da li su vakcinisani ili da imaju negativni na test na korona virus.\n„Uvereni smo da je vreme da se naša zemlja vrati normalnom životu”, rekao je ministar u obraćanju poslanicima.\nUspešna vakcinacija znači da sada devet od deset odraslih u Velikoj Britaniji ima antitela protiv virusa, rekao je Džavid.\nTrake za trčanje biće ograničene na maksimalnih šesg kilometara na čas.\nU Australiji se podigla velika prašina zbog vladine kampanje za vakcinaciju, koja je osenjena kao preterano agresivna.\nSvi će ubuduće, posle prve doze Sinovaka, dobijati drugu dozu ali vakcine AstraZeneka, a zdravstveni radnici koji su primili obe doze vakcine Sinovak sada će dobiti i treću.


Sajam građevinarstva od 19. do 23. aprila u Beogradu\nDatum kreiranja petak, 15 april 2016 08:08\nNa Beogradskom sajmu će od 19. do 23. aprila biti održan 42. Međunarodni sajam građevinarstva na kojem će se predstaviti više od 500 izlagača.\n13. Sajam privrede SPREG u Valjevu\nDatum kreiranja četvrtak, 25 februar 2016 08:49\n13. Sajam privrede SPREG, održaće se 6, 7. i 8. aprila 2016. godine u Valjevu. Sajam privrede zapadne Srbije već više od deceniju predstavlja centralnu sajamsku manifestaciju na teritoriji zapadne Srbije, na kojoj svake godine učestvuje preko 200 izlagača najrazličitijih delatnosti iz Srbije i BiH. Primarni cilj sajma SPREG je afirmacija, promocija i predstavljanje domaćih proizvoda i proizvođača.\nMeđunarodni sajam preduzetništva "Inocoop" od 27. do 29. avgusta u Zrenjaninu\nDatum kreiranja utorak, 18 avgust 2015 10:14\nOd 27. do 29. avgusta, u zrenjaninskoj hali "Medison", biće održan 16. Međunarodni sajam inovacija, kooperacija i preduzetništva "Inokoop". Kao i proteklih godina organizatori su Regionalna privredna komora, Opšte udruženje preduzetnika, Grad Zrenjanin i Turistički centar.\n17. Sajam malih i srednjih preduzeća, poslovnih usluga i ženskog preduzetništva - Budva, od 22. do 24. oktobra 2015. godine,Jadranski sajam Budva\nDatum kreiranja četvrtak, 13 avgust 2015 12:30\n17. Sajam malih i srednjih preduzeća, poslovnih usluga i ženskog preduzetništva održaće se od 22. do 24. oktobra 2015. godine na Jadranskom sajmu u Budvi.\n11. Međunarodni sajam ENERGETIKA 2015. - Beograd, od 14. do 16.oktobra 2015. godine, Beogradski sajam Beograd\nDatum kreiranja sreda, 12 avgust 2015 09:45\n11. Međunarodni sajam ENERGETIKA 2015. održaće se od 14. do 16. oktobra 2015. godine na Beogradskom sajmu. Centralne teme Sajma su Investicioni projekti energetskog sektora i sektora rudarstva, Zelene investicije, obnovljivi izvori energije i ubrzani razvoj tržišta energije iz biomase, energetska efikasnost, novi pristup problematici finansiranja projekata i ESCO ugovori. Na Sajmu će se prvi put predstaviti i Rudarstvo kao potpuno novo mesto sajamskog okupljanja ove privredne grane od važnosti za Srbiju i region.


KURIR TV UŽIVO NA FPN, ZAVRŠEN SASTANAK VLASTI I OPOZICIJE: Pogledajte ko je sve bio tamo, Đilasa nema! Nova runda za 10 dana (FOTO)\nSastanak završen oko podneva na fakultetu političkih nauka\n09.08.2019. 08:47h 09.08.2019. 15:37h\nTema drugog okruglog stola finansiranje izbornih kampanja\nBEOGRAD - Na Fakultetu političkih nauka (FPN) u Beogradu danas je održan drugi sastanak predstavnika vlasti i opozicije o izbornim uslovima.\n1 / 11 Foto: Zorana Jevtić\nSastanak je počeo nešto posle 9 časova. Kako možete videti na klipovima Kurir TV, među prvima su na sastanak došli Sonja Liht, Dragan Simić, Vladimir Orlić, Darko Glišić, Uroš Kandić, Dejan Đurđević, Đorđo Žujović, Dragan Maršićanin, Zoran Lutovac, Žarko Obradović, Miroslav Aleksić...\nDanašnjem skupu ne prisustvuju predstavnici Stranke slobode i pravde Dragana Đilasa.\nSastanak je počeo nešto posle 9 sati i, kako su ranije najavili organizatori, FPN i Fondacija za otvoreno društvo, razgovor se vodio po "Chatham House" pravilu, bez prisustva medija, a učesnici su davali izjave po završetku sastanka.\nSastanak je završen oko podne, a Milan Antonijević je najavio da će sledeći, o medijima, biti održan za desetak dana. Milan Antonijević je ocenio da je današnji sastanak bio konstruktivniji i konkretniji od prethodnog.\nVladimir Đurić iz Stranke moderne Srbije konstatovao je da sistem finasniranja kampanja favorizuje velike stranke, u odnosu na manje i da nisu jednaki uslovi za sve u izbornoj trci.\nPosle sastanka usledilo je obraćanje ispred ulaza FPN...\na potom se medijima obratio i predstavnik SNS Vladimir Orlić.\nGradonačelnik Šapca i predsednik Zajedno za Srbiju Nebojša Zelenović rekao je novinarima pre početka skupa da će dobiti integralni snimak prvih pola sata izlaganja eksperata o temama današnjeg razgovora.\n"To je dobar iskorak, da javnost bude upoznata sa onim što se dešava na sastanku. Ovo nisu tajni razgovori, ovo je otvorena stvar", rekao je Zelenović\nNa pitanje da li to znači da će Dragan Đilas ipak doći, jer je on ranije rekao da neće učestvovati na skupu ako nema javnosti, Zelenović je odgovorio da je to pitanje za samog Đilasa.\nPre 9 sati, na FPN prvi su stigli predstavnici SNS, predsednik Izvršnog odbora Darko Glišić i funkcioneri Vladimir Orlić i Dejan Đurđević, kao i potpredsednik SPS Žarko Obradović.\nIz opozicije, stigli su i predsednik DS Zoran Lutovac, potpredsednik Narodne stranke Miroslav Aleksić, kao i Nenad Milić i Đorđo Žujović iz LDP, Vladimir Đurđić iz SMS, Aris Movsesijan iz Nove stranke, Dejan Šulkić iz DSS, predsednik DSHV-a Tomislav Žigmanov, te predstavnici Pokreta slobodnih građana i LSV-a.\nNa FPN su došli i organizatori, Milan Antonijević iz Fondacije za otvoreno društvo, Bojan Klačar iz Cesida, Nemanja Nenadić iz Transparentnosti Srbija.\nIspred FPN-a je i veliki broj novinarskih ekipa, kojima, prema ranijoj najavi, nije dozvoljeno da snime početak skupa.\nDanašnji razgovor će biti posvećen finansiranju izbornih kampanja, pre svega u domenu unapređenja kontrole ovog segmenta izbora, a posebna panja biće posvećena upotrebi javnih resursa u izbornim kampanjama, funkcionerske kampanje, javnosti finansiranja kampanja i kontroli.\nOrganizatori su u pozivu naveli da su na učešće u dijalogu pozvani predstavnici relevantnih političkih stranaka, organizacije građanskog društva koje se bave izborima i stručnjaci s fakulteta i instituta koji se bave temom.\nKako je najavljeno, tema drugog okruglog stola biće finansiranje izbornih kampanja, a organizacija Transparentnost Srbija objavila je preporuke u vezi sa tom temom koje će, prema najavljenom dnevnom redu skupa, predstaviti učesnicima.\nZAVRŠEN RAZGOVOR NA FPN! Vlast i opozicija bez izjava posle sastanka