OTKRIVENO: Evo zašto je Rusija hitno vratila ratne avione u Siriju - OVO JE RAZGNEVILO PUTINA | WebTribune\nHome SPEKTAR OTKRIVENO: Evo zašto je Rusija hitno vratila ratne avione u Siriju – OVO JE RAZGNEVILO PUTINA\nNajnoviji napad, je drugi po redu američki vazdušni udar na sirijske vladine snage, za manje od nedelju dana.\nPentagon je potvrdio, da je američki dron u nedelju uništio ruski tenk “T-72” u Siriji, u drugom takozvanom “odbrambenom“ udaru protiv provladinih sirijskih snaga za manje od nedelju dana.\nProvladin tenk je uništen u istočnoj Siriji, obeležavajući drugi američki napad na sirijske snage, i izazivajući zabrinutost o ozbiljnom vojnom sukobu u zemlji.\nNajnoviji udar se dogodio za manje od nedelju dana nakon velikog sukoba između provladinih sirijskih snaga i koalicionih snaga tokom noći, u kom je možda poginulo 100 ili više pripadnika provladinih sirijskih snaga.\nZvaničnici Pentagona tvrde da su američke snage za specijalne operacije koje rade kao savetnici sirijskih demokratskih snaga (SDF) napadnuti od strane borbenog tenka T-72, sovjetske proizvodnje, kojim su upravljale pro vladine snage. Kao odgovor, američke snage su pozvale na udar dronom, i uništile tenk.\nGeneral-potpukovnik Džefri Harigan, komandant Centralne komande američkog vazduhoplovstva, rekao je u utorak novinarima u Pentagonu da je vazdušni napad bio čin samoodbrane.\n“Otkrili smo i videli tenk koji nas je gađao“, rekao je Harigan. “Nastavio je da se kreće, pa smo ponovo sproveli pravila samoodbrane kako bismo se zaštitili. I opet, ja verujem da je to nešto na šta uvek imamo pravo i pobrinućemo se da budemo u poziciji da to uradimo“, dodao je Harigan.\nOvaj udar drona označava drugi put, za nedelju dana, da su američke snage sprovele “odbrambene“ vazdušne udare protiv vladinih snaga u Siriji, što je dovelo do toga da neki spekulišu o verovatnoći za velike vojne sukobe izmeđ Sjedinjenih država i sirijskih snaga i njihovih saveznika.\n“U takvoj zamršenoj vojnoj situaciji, sa svim tim snagama koje su veoma blizu jedna drugoj u zemlji srednje veličine, ali u regionima koji su prilično mali, onda je mogućnost da se stvari otmu kontroli veoma stvarna“, rekao je Ričar Beker, antiratni aktivista.\n7. februara je koalicija pod vođstvom SAD-a u Siriji sprovela nekoliko “odbrambenih“ udara protiv sirijskih snaga, u znak odmazde za “isprovocirane“ napade na snage SDF-a, ubivši oko 100 provladinih boraca. Rusko Ministarstvo odbrane kaže da su SAD ciljale sirijske snage koje napreduju protiv “uspavane ćelije“ Islamske države (IS, ranije ISIS) u provinciji Deir ez-Zor.\nMoskva nije štedela reči kada je opisivala svoj stav o “odbrambenim“ udarima Vašingtona. Vasilij Nebenzja, ruski ambasador u UN,u četvrtak je tokom sastanka iza zatvorenih vrata Saveta bezbednosti UN-a nazvao američko prisustvo u Siriji “ilegalnim“. On je podsetio članove saveta da ih “niko nije zvao tamo“.\nMinistarstvo odbrane Rusije je takođe ocenilo da su američki napadi “još jednom dokazali da pravi cilj kontinuiranog ilegalnog prisustva američkih snaga u Siriji već nije borba protiv međunarodne terorističke grupe ISIS, nego zauzimanje i kontrola ekonomske imovine koja pripada isključivo Sirijskoj Arapskoj Republici“.\nRuski ministar spoljnih poslova Sergej Lavrov je upozorio da SAD imaju planove da podele Siriju i “flertuju sa raznim segmentima sirijskog društva koji se suprotstavljaju vladi“ – strategija koja će verovatno imati “opasne posledice“.\nDržavni sekretar Reks Tilerson je prošle nedelje rekao da SAD nameravaju da održe vojno prisustvo od otprilike 2.000 vojnika u Siriji, kako bi “podržali partnere i sprečili povratak terorističkih grupa.“


Kolarov zbog povrede propušta meč sa Danskom!\nutorak, 04 novembar 2014 14:31\nZamenik kapitena srpske reprezentacije moraće da pauzira oko mesec dana.\nNovi peh za "orlove"! Ne samo da će shodno kazni UEFA dočekati Dance na praznom stadionu Partizana, nego uz to neće moći da nastupe u najjačem sastavu.\nPovreda lista, koju je Aleksandar Kolarov zadobio tokom zagrevanja za derbi Mančestera, takve je prirode da će jedan od lidera srpske reprezentacije morati da pauzira oko mesec dana.\nU klubu će teret pasti na leđa Francuza Gaela Klišija, koji je i inače prvi izbor menadžera Manuela Pelegrinija, ali nije najjasnije ko bi u reprezentaciji mogao da popuni upražnjeno mesto kraj leve aut-linije.\nSelektor Dik Advokat u četvrtak će na konferenciji za novinare saopštiti spisak igrača na koje računa za predstojeće utakmice (igramo i prijateljsku protiv Grčke). Tada će moći da se nasluti koga Holanđanin vidi kao alternativu našem najstandardnijem igraču u poslednjih nekoliko godina, pored Branislava Ivanovića.\nDuel sa Danskom na programu je 14. novembra, kada će takođe igrati Portugal - Jermenija.\nNa tabeli grupe I vode Danska i Albanija sa po četiri boda iz tri utakmice, a slede Portugal sa tri, Srbija i Jermenija sa po jednim bodom iz dve utakmice.\nPodsetimo da su "orlovima" zbog incidenata na meču protiv Albanije prošlog meseca za "zelenim stolom" oduzeta tri boda, a FSS je uz to kažnjen novčano, sa 150.000 evra.\nImamo 432 gostiju na mreži


Kancelarije za najam u Članstva za zajednički rad na lokaciji Regus New Town 11070 Beograd, GTC 19 Avenue, 38-40 Vladimira Popovica Street\nRadite gde god i kako god želite uz Regus članstvo za zajednički rad. Po ceni koja počinje od 7460RSD , nudimo fleksibilnost i slobodu prilagođavanja svakom načinu rada. Dovoljno je da svratite na bilo koju našu lokaciju u razgranatoj globalnoj mreži i prionete na posao – koliko god i kad god Vam je potrebno.\nRegus članstvo za zajednički rad obuhvata:\n⦁\tNerezervisano radno mesto u prostoru za zajednički rad za Vas i jednog gosta\n⦁\tPristup našoj globalnoj mreži na više hiljada lokacija širom sveta\nRadite gde god i kako god želite uz Regus članstvo za zajednički rad. Po ceni koja počinje od 7460RSD , nudimo fleksibilnost i slobodu prilagođavanja svakom načinu rada. Dovoljno je da svratite na bilo koju našu lokaciju u razgranatoj globalnoj mreži i prionete na posao – koliko god i kad god Vam je potrebno. Regus članstvo za zajednički rad obuhvata: ⦁\tNerezervisano radno mesto u prostoru za zajednički rad za Vas i jednog gosta ⦁\tPristup našoj globalnoj mreži na više hiljada lokacija širom sveta ⦁\tBezbednu tehnologiju poslovne klase i WiFi ⦁\tŠtampače i pristup administrativnoj podršci ⦁\tStručno obučeni tim centra i tim za podršku ⦁\tČišćenje, komunalne usluge i obezbeđenje ⦁\tRedovne događaje u zajednici I mogućnost umrežavanja ⦁\tJednostavne rezervacije i upravljanje nalogom preko naše aplikacije *Sve slike prikazane u ovoj listi pripadaju našim lokacijama, ali se možda ne odnose na ovaj konkretni centar. Pošaljite upit sada


Na dan izlaska ovog broja „Svedoka“, utorak 9. april 2019, navršiće se 139 dana od kako su albanske separatističke vlasti u Prištini 21. novembra 2018. uvele taksu od 100 odsto na srpske proizvode. Saga o taksama se nastavlja, još uvek im se ne nazire kraj i pored - navodno velikog - međunarodnog pritiska, posebno SAD i Evropske unije glavnih prištinskih saveznika, da se one ukinu. Priština je odlučna da neće ukidati takse i odustati od sadašnjeg ponašanja, očito sve dok Amerika ne bude dovoljno tvrdo to tražila i bila spremna da konkretno kazni kosovske Albance, na primer ukidanjem finansijske pomoc´i.\nSamo za prvih 100 dana od kako su privremene institucije u Prištini uvele diskriminatorske takse, plasirano je za oko 100 miliona evra manje srpske robe na Kosovo i Metohiju (u poređenju sa istim periodom prethodne godine - podatak vlade Srbije). Gubi se, znači, oko milion evra dnevno, a realan gubitak je i veći, jer je pre uvođenja ovih taksi postojao trend porasta plasmana robe na KiM. Nesumnjivo je da će ova mera znatno pogoditi mnoge proizvođače, ali i trgovinske firme, jer u robnoj razmeni sa KiM učestvuje skoro 3.000 preduzeća iz uže Srbije.\nAlbaniji najveća ekonmska korist\nGubitak će se još povećati ako se sa taksama nastavi jer će srpski privrednici izgubiti tržište. Drugi proizvođači i trgovci – iz Severne Makedonije, Albanije, ali i drugih zemalja regiona – iskoristili su ovaj prostor da kao alternativu ponude svoje proizvode. Od nametnutih taksi naročito je profitirala Albanija, koja je samo u februaru ove godine plasirala preko 61 odsto robe više na KiM u odnosu na isti mesec 2018. godine.\nUkupnno gledano za 2018. godinu, razmena uže Srbije sa KiM iznosila je 446 miliona evra i bila je 3,3 odsto manja nego u 2017. Isporuke su vredele 419,3 miliona evra i bile su manje 4,6 odsto. Kosovske isporuke u centralnu Srbiju bile su u vrednosti od 27 miliona evra i 23,8 odsto veće nego 2017. godine.\nU januaru ove godine na KiM je isporučeno robe u vrednosti od samo 5,3 miliona evra, dok je u januaru 2018. vrednost plasirane robe iznosila 33,8 miliona evra. Otpremanje robe na KiM je, znači, za 84,3 odsto manje, pa se može reći da postoji skoro potpuna blokada trgovine.\nUkoliko bi Priština zadržala isti režim tokom čitave 2019. godine, šteta Srbiji bi mogla da dostigne oko 400 miliona evra, koliko iznosi i godišnji suficit u trgovinskoj razmeni sa KiM. Prema procenama, BDP Srbije će 2019. godine biti smanjen od 0,5 do 0,7 odsto, ako ne budu ukinute takse, i taj problem će ove godine biti jedan od najvećih izazova za domaću ekonomiju, a to znači da bi izostao navedeni suficit u razmeni.\nUža Srbija je pre uvođenja taksi bila jedan od najvećih izvora robe koja stiže na KiM. Poređenja radi, Kosovo je iz Nemačke uvozilo robu u vrednosti od 300 miliona evra, Turske 250 miliona, Kine 233 miliona, Italije 162 miliona, Albanije 152 miliona, Makedonije 128 miliona i Grčke 88 miliona.\nIz Srbije je odmah po uvođenju taksi upozoravano na razvijanje crnog tržišta, a sada kada se pogledaju prodavnice na severu i jugu KiM vidi se da ima srpske robe, koja se tamo pojavljuje raznim kanalima. Na primer, srpska pšenica ide u Hrvatsku, iz nje se ona transportuje kao hrvatska pšenica i prodaje na KiM. Deo robe ide tako što se, recimo, prodaje privredniku u Makedoniji, a ona je onda reeksportuje i plasira na Kosovu.\nNajveću štetu imaju srpski privrednici, izvoznici i država, a pričinjenu štetu Srbiji nema ko da nadoknadi. Velike kompanije koje imaju svoje ispostave u drugim zemljama regiona, robu koju su prodavale iz Srbije, sada plasiraju iz tih zemalja.\nDruge zemlje u regionu iskoristile su činjenicu da je Srbija potisnuta sa tog tržišta, tako da je Srbiji načinjena i dugoročna šteta kroz gubitak tržišta. Proradio je „šverc komerc” i umesto da srpska država ubira neke prihode od poreza, ta roba se sada nekim sivim kanalima pojavljuje na tržište KiM, a zbog čega trpe i institucije u Pokrajini, dok pojedinici imaju veliku korist.\nNajveće gubitke ima srpska prehrambena industrija, i to industrija šećera, žito-mlinska industrija, proizvodnja stočne hrane, bezalkoholnih pića. Na gubitku su i proizvođači građevinskog materijala u Srbiji.\nŠta kažu podaci Prištine?\nPrema podacima kosovske Agencije za statistiku, ukupan uvoz robe na Kosovo iz sveta u decembru 2018. bio je blizu 303 miliona evra. Oko 47 miliona evra vrednosti robe dopremljeno je iz uže Srbije tokom decembra 2017, a u decembru 2018. godine ona je pala na svega oko pet miliona evra.\nUvoz robe na KiM iz zemalja učesnica regionalnog sporazuma o slobodnoj trgovini - CEFTA iznosio je u decembru 2018. 42,3 miliona evra, što je manje za 46,8 odsto u odnosu na isti mesec 2017. Najveće učešće u uvozu imala su preduzeća iz Makedonije (5,8 odsto) i Albanije (5,7 odsto).\nU oktobru prošle godine, pre uvodenja takse od 100 odsto, ukupan uvoz KiM iz sveta iznosio je 270 miliona evra. Uvoz robe iz zemalja CEFTA iznosio je 86,2 miliona evra. U tom mesecu proizvoda iz centralne Srbije bilo je 12,3 odsto, Albanije 7,4 odsto, Makedonije 5,1 odsto i BiH 2,6 odsto u ukupnom uvozu.\nUvoz kosovskih trgovinskih preduzeća iz zemalja EU u decembru 2018. iznosio je oko 155,1 milion evra, što je 51,2 odsto ukupnog uvoza. Najveći udeo uvoza imala je Nemačka (13,1), Italija (6,3), Grčka (5,9), Slovenija (5,3), Poljska (2,9). Plasman robe iz drugih zemalja na KiM u poslednjem mesecu prošle godine, iznosio je 105,4 miliona evra (34,8 odsto). Zemlje sa najvećim učešćem u uvozu u ovoj grupi su Turska (10,7 odsto) i Kina (9,8 odsto).\nJedna od ključnih prednostii proizvođača iz centralne Srbije je u tome što su geografski blizu potoršačima na KiM, a postojeća putna infrastruktura – iako oronula – ipak omogućuje efikasan prevoz robe, što je bitno za biznis. Neslužbene procene privrednika govore da je, na primer, samo dvomesečna blokada plasmana srpskih proizvoda na tržište KiM, privredi u 13 opština opština Pčinjskog i Jablaničkog okruga okruga na jugu Srbije, nanela štetu od preko pet miliona evra mesečno. Veliku štetu su pretrpele firme Alfa plam – koja je usred sezone onemogućena da plasira proizvode – kao i industrija kotlova „Megal“ iz Bujanovca. Gubitke trpi i veliki proizvođač nameštaja „Simpo“. Privrednici iz oblasti građevinatstva, nameštaja, tekstila, prehrambeng sektora a koji su sa juga centralne Srbije trpe veliku štetu.\nU Regionalnoj privrednoj komori u Leskovcu kažu da „preciznih podataka o šteti nema, jer postoji više parametara na osnovu kojih će šteta biti utvrđena“. Komora je uputila formular svim preduzećima i očekuje se njihov odgovor po više stavki, a vezano za plasman robe na tržište KiM. Tu se radi o otkazu ugovora, mogućim smanjenjima cene robe zarad nametnute konkurentnosti. Tek tada će se imati precizni podaci koji će govoriti o mogućoj šteti.\nTakse su pogodile preduzeća u Preševu i Bujanovcu od kojih su se mnoga gotovo isključivo orijentisala na tržište KiM.\nŠta Srbija radi na terenu?\nSrbija, kako tvrde u Ministarstvu trgovine, nije primenjivala necarinske barijere u trgovini sa KiM, a postojali su neki konkretni slučajevi kada su zaustavljene određene isporuke zbog neposedovanja statusno neutralnih, odnosno usaglašenih dokumenata.\nNacionalno koordinaciono telo za olakšavanje trgovine skoro godinu i po dana radi na uklanjanju barijera i ubrzavanju protoka robe između Srbije i suseda. Formiranje ovog tela u kome su predstavnici nadležnih ministarstava, pomogli su Američka privredna komora i USAID. Zahvaljujući njemu je ubrzano carinjenje ekspresnih pošiljki, usaglašeno radno vreme fitosanitarnih službi Srbije i Makedonije, a sa BiH dogovoreno priznavanje izveštaja o ispitivanju tehničke robe.\nSenku na rezultate baca blokada plasmana srpske robe na KiM, uvođenjem taksa od 100 odsto, na koje ovo telo ne može da utiče. Takse su, pre svega, politička odluka kojom je nanesena nepovratna šteta i ovo telo ne može da pruži adekvatan doprinos u borbi da se one ukinu, kao i što CEFTA sporazum nema efikasan mehanizam za rešavanje sporova.\nPojedini ekonomski eksperti na KiM rekli su da je mera uvođenja taksi „neophodna i da ona sa ekonomskog aspekta neće štetiti, jer (takozvano) ’Kosovo’ navodno ima dovoljno robe koja može zameniti onu srpsku”. Oni smatraju da će posledice biti više sa aspekta regionalnih integracija, nego ekonomskih posledica za Kosovo. Za Srbiju je ovo veliki gubitak, jer su nabavke iz Srbije bile oko 440 miliona evra i ako se uzme samo PDV, koji se plaća od ove takse, direktni gubici za budžet Srbije će (od PDV) biti preko 80 miliona evra, navode ovi eksperti.\nUvođenjem taksi na robu iz centralne Srbije i BiH, sistematski se krši CEFTA sporazum i Sporazum o stabilizaciji i pridruživanju, koji je 2016. godine Priština potpisala sa EU. Takođe, ovim merama se krše svi ugovori koji se tiču regionalnog povezivanja i stabilnosti i samog Berlinskog procesa, čime se ugrožava ekonomska integracija zapadnog Balkana. Negativne ekonomske posledice pretrpeće ne samo Srbija i BiH, već i privreda na KiM kao i u celom regionu.\nPrištine krši i obaveza koje je preuzela i potpisala na Samitu u Trstu 2017. godine, a u vezi uspostavljanja jedinstvenog ekonomskog područja na zapadnom Balkanu. Tada je ocenjeno da bi stvaranje jedinstvenog ekonomskog prostora bez barijera - koje je, za sada, na dugom štapu - privuklo više stranih investitora, a čvršće povezivanje poslovnih zajednica donelo bi povećanju međusobne trgovine i investicija.\nSrbija nije primenila kontramere zbog nerazumnih prištinskih taksi, zbog relativno malih nabavki sa KiM, koje su pre uvođenja taksi iznosile prosečno oko dvadesetak miliona evra godišnje, pa one ne bi imale posebnog smisla. Beograd je čvrst u stavu da bez ukidanja taksi od 100 odsto, koje nisu samo prepreka već zabrana trgovine, i ne postoje nigde u svetu, nema nastavka dijaloga sa Prištinom, a time ni rešavanja pitanja Kosova, odnosno sporazuma o normalizaciji odnosa, na čemu insistira međunarodna zajednica.\nKosovo je svesno koji geostrateški značaj ima za Ameriku i zato ne pridaje mnogo važnosti kritikama i pretnjama sadašnje američke administracije. Kosovski Albanci kao da čekaju „smenu” vlasti u SAD 2020 da bi „isterali“ svoje, odnosno da bi izbegli pregovore sa Srbijom o bilo čemu drugom, osim o priznanju jednostrano proglašene kosovske nezavisnosti. U isto vreme, predstojeći izbori u EU idu im na ruku, jer Brisel sada nema vremena da se ozbiljnije bavi Kosovom.\nPolitički predstavnici privremenih kosovskih institucija uveli su takse da bi prekinuli briselski dijalog, jer je Beograd u diplomatskim razgovorima sve više insistirao da Priština ispuni svoju obavezu i formira Zajednicu srpskih opština. Može se reći da je Priština, koja nema samostalnu spoljnu politiku, uz prećutnu dozvolu nekih zapadnih centara moći kao unapred dogovorenu meru, uvela trgovinsku blokadu na robu iz centralne Srbije, da bi pokušala da zaustavi diplomatsku ofanzivu Beograda, koja je dovela do neuspeha tzv. Kosova da postane član UNESKA i INTERPOLA. Zapad je prilično pogodilo i to što je 13 članica UN povuklo priznanje samoproglašenog Kosova.\nU stvari, interesi Prištine i Zapada se poklapaju, a to je da Beograd, kako kažu, „prihvati realnost” i prizna nezavisnost tzv. Kosova. Problem najuticajnijih zapadnih zemalja je u tome, što je Srbija to počela ozbiljno da osporava u kontaktu sa drugim državama. Zato su onda odlučili da teško oštete Srbiju tamo gde je vrlo osetljiva, kao i svaka druga zemlja, a to je na izvorima prihoda u trgovini.\nŠto se tiče BiH, prištinskim taksama najviše su pogođene metalska, drvna industrija, proizvodnja hemijskih proizvoda, mlečna industrija, izvoznici lekova, ulja, brašna, sokova, vode. U ukupnoj razmeni BiH sa svetom, oko 14 odsto odnosi se na zemlje CEFTA, a od toga oko četiri odsto na KiM. Prema analizi Spoljnotrgovinske komore BiH, mesečna šteta od blokade iznosi 12 minila konverzibilsnih maraka (preko šest miliona evra). Pre taksi, prosečan izvoz robe BiH na KiM iznosio je od 66 do 76 miliona evra, a godišnji uvoz oko sedam i po miliona evra, pa je ovo tržište, do taksi, bilo jedno od retkih na kojem je BiH ostvarivala suficit.\nBiH se u celoj priči vidi kao kolateralna šteta albanskog-srpskog sukoba. Ipak, na ovom primeru se ogleda očito nacionalistička pozadina separatističkih vlasti na KiM – budući da su targetirali ne samo robu koja je iz centralne Srbije već, uključujući i BiH (odakle pre svega proizvađči iz Republike Srpske plasiraju robu na KiM), cilj im je očito da pogode samo srpske firme.


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Ekonomija :: Sa državom se razgraničilo samo 13 opština\nKOMPLEKSAN POSAO 01. 08. 2019. 06:51 >> 06:56 0\nUslov za formiranje registra i procjenu vrijednosti je razgraničenje između države i opština što je složen i kompleksan proces - kazali su Pobjedi iz Ministarstva finansija.\n"Prema posljednjem izvještaju Uprave za nekretnine od 23. januara, razgraničenje je završeno u 13 opština, a u ostalim djelimično. Razlog je to što lokalne samouprave, i pored više urgencija, nijesu dostavile potrebnu plansku dokumentaciju ili su dostavili nepotpunu", objasnili su iz ovog resora.\n"Ministarstvo finansija će preduzimati sve iz svoje nadležnosti da se taj posao završi. U prethodnom periodu smo, u saradnji sa nadležnim upravama za imovinu i nekretnine, te sa opštinama pokrenuli realizaciju aktivnosti utvrđenih Akcionim planom za uspostavljanje jedinstvene evidencije državne imovine iz 2014, odnosno registra nepokretnosti", pojašnjavaju u Ministarstvu.\n"S obzirom na probleme na koje su nailazili pripremili su novi koncept, kojim će se važeći Akcioni plan prilagoditi, posebno preporukama DRI i biti proslijeđen Vladi, uz informaciju o realizaciji preporuka i o preduzetim aktivnostima", naveli su iz ovog resora.\n"Predložićemo da se zaduže svi državni organi da preduzmu mjere i radnje kako bi se ispunile preporuke DRI", kazali su iz ovog resora i objasnili da će za 30 dana prilagoditi Akcioni plan novom konceptu u postupanju po pitanju jedinstvene evidencije državne imovine.


Potpisan ugovor o prodaji Vojvođanske banke Nacionalnoj banci Grčke\nMinistar finansija Mlađan Dinkić potpisao je u ime Vlade Republike Srbije ugovor o prodaji Vojvođanske banke A.D. Novi Sad Nacionalnoj banci Grčke (National Bank of Greece) sa generalnim direktorom ove banke Takisom Arapogluom. Ovim ugovorom Nacionalna banka Grčke postala je vlasnik 99,44% akcionarskog kapitala Vojvođanske banke po ugovorenoj ceni od 385 miliona evra, koju će isplatiti u roku od 3 meseca. Potpisivanju ugovora prisustvovao je i ambasador Republike Grčke Hristos Panagopulos.\nPredstavljen rebalans budžeta za 2006. godinu\nMinistar finansija Mlađan Dinkić predstavio je danas\nIzveštaj Svetske banke povećava ugled Srbije u svetu\nMinistar finansija u Vladi Republike Srbije Mlađan Dinkić ocenio je danas da napredak Srbije za 24 mesta na rang-listi Svetske banke znači rast njenog ugleda u svetu, kao i da predstavlja rezultat reformi ostvarenih u proteklih godinu dana.\nDinkić je u izjavi za agenciju Beta, govoreći o pomaku Srbije na rang-listi uslova za poslovanje sa prošlogodišnjeg 92. na 68. mesto, najavio dalje pojednostavljivanje administrativne procedure za firme.\nMoguće da Srbija 2007. godine postane kandidat\nMinistar finansija Srbije Mlađan Dinkić izjavio je danas u Briselu da je ohrabren utiskom koji je stekao tokom današnjih sastanaka s visokim zvaničnicima Evropske unije da bi Srbija već naredne godine mogla da postane kandidat za članstvo u EU.\n'Naravno, pre toga bi morali da potpišemo sporazum o stabilizaciji i pridruživanju, a da bi ga potpisali potrebno je da ostvarimo saradnju s Haškim tribunalom koja se trenutno sprovodi u okviru Akcionog plana i da pokažemo konkretne rezultate na tom polju'', izjavio je Dinkić.\nMinistar Dinkić danas u Briselu sa zvaničnicima EU\nMinistar finansija Srbije Mlađan Dinkić boravi u Briselu gde će se sastati sa visokim zvaničnicima EU radi nastavka aktivnosti na realizaciji Plana za unapređenje saradnje između Srbije i EU.\nDinkić će se danas sastati sa predstavnikom EU za spoljnu politiku i bezbednost Havijerom Solanom, evropskim komesarom za ekonomska i monetarna pitanja Joakimom Almunjom i evropskom komesararkom za spoljne odnose i odnose sa susedima EU Benitom Ferero-Valdner.\nZa modernizaciju vojnog vazduhoplovstva 30 miliona evra\nMinistar finansija u Vladi Republike Srbije Mlađan Dinkić rekao je danas da će Vlada iz Nacionalnog investicionog plana za remont i modernizaciju vojnog vazduhoplovstva u ovoj i narednoj godini izdvojiti 30 miliona evra.\nDinkić je na aerodromu "Batajnica" istakao da će, zahvaljući ovoj investiciji, biti omogućeno da naše vazduhoplovstvo čuva nebo nad Srbijom, što je u skladu sa opredeljenjem Vlade Srbije i evroatlanskom praksom u toj oblasti.\nJavni poziv za prikupljanje prijava za priređivanje posebnih igara na sreću u 2006. godini\nVlada Republike Srbije je objavljuje javni poziv čiji je predmet izdavanje dozvole za priređivanje posebnih igara na sreću u igračnicama lociranim na teritoriji grada Beograda. Za detaljne informacije o uslovima, pravu učešća u javnom pozivu i postupku podnošenja prijave pročitajte pun tekst javnog poziva.\nUsvojen sektorski investicioni plan iz oblasti sporta\nMinistar Dinkić, ministar prosvete i sporta Slobodan Vuksanović i direktor vladine Uprave za sport Aleksandar Šoštar obišli su danas sportski centar na Banjici, na kome sutra počinje Evropsko prvenstvo u vaterpolu. Vladini službenici pregledali su šta je urađeno sa investicijama i dokle su radovi stigli, a ta prilika je iskorišćena da se predstavi u koji će ove godine biti uloženo devet miliona evra.\nNorveška kompanija "Telenor" danas zvanično preuzela "Mobi 63"\nNorveška kompanija “Telenor” danas je zvanično preuzela kompaniju “Mobi 63” koju je, zajedno sa licencom za drugog mobilnog operatera u Srbiji, kupila krajem jula za 1,513 milijardi evra. Ugovor o preuzimanju potpisali su ministar finansija u Vladi Republike Srbije Mlađan Dinkić i izvršni potpredsednik "Telenora" i direktor za centralnu i istočnu Evropu Jan Edvard Tigesen.\nIsplata obveznica Republike Srbije po osnovu zajma za privredni razvoj\nMinistarstvo finansija podseća da 31. avgusta 2006. godine, dospevaju za isplatu obveznice Republike Srbije u ukupnom iznosu od 8.591.969,00 evra, izdate za izmirenje obaveza po osnovu uplate deviznih sredstava zajma za privredni razvoj.\nU okviru Nacionalnog investicionog plana za razvoj privrede 165 miliona evra\nMinistri u Vladi Republike Srbije - privrede Predrag Bubalo i finansija Mlađan Dinkić predstavili su projekte iz oblasti podsticanja preduzetništva, zapošljavanja i privrednog razvoja, vredne 165 miliona evra, koji će biti realizovani u okviru Nacionalnog investicionog plana.\nSrbija će sopstvenim sredstvima završiti autoputeve na Koridoru 10 na jugu Srbije\nMinistar finansija u Vladi Republike Srbije Mlađan Dinkić saopštio je da je Vlada na današnjoj sednici odlučila da Srbija sopstvenim sredstvima završi autoputeve na Koridoru 10 na jugu Srbije.\nDinkić je na konferenciji za novinare, održanoj posle sednice Vlade, istakao da je reč o ukupnoj investiciji od oko 900 miliona evra, gde će Vlada Grčke iz “Helenik plana” pomoći sa 100 miliona evra investicija, a 800 miliona evra biće izdvojeno iz sredstava Nacionalnog investicionog plana.


Pejović: Posvećeni smo ispunjavanju agende iz oblasti vladavine prava - Vijesti.me\nPejović u Hagu\nHolandija snažno podržava pristupanje Crne Gore EU i, u pravcu ostvarenja tog cilja, nastaviće da pruža svu potrebnu političku, ekspertsku i tehničku podršku u oblasti evropske integracije, istaknuto je tokom posjeteglavnog pregovarača Aleksandra Andrije Pejovića Hagu.\nPrilikom sastanka s generalnim direktorom za evropsku saradnju u Ministarstvu vanjskih poslova Robertom De Hrotom bilo je riječi o dosadašnjim učincima Crne Gore na evropskom putu, daljem toku pregovaračkog procesa, kao i aktuelnim dešavanjima u EU, Crnoj Gori i regionu.\nKako se navodi u saopštenju, Pejović je upoznao De Hrota s postignutim rezultatima i naporima koje Crna Gora preduzima u svim oblastima pregovora u pravcu ostvarenja budućeg članstva u EU. Posebno je, dodaje se, ukazao na posvećenost crnogorskih institucija u ispunjavanju agende iz oblasti vladavine prava, istakavši unutrašnju spremnost i odlučnost da se kompletan proces kvalitetno i efikasno dovede do kraja. U tom kontekstu je informisao o projektovanoj dinamici otvaranja novih poglavlja i planovima za njihovo postepeno zatvaranje.\nDe Hrot je čestitao na ostvarenim rezultatima i istakao da Crna Gora, dinamikom i kvalitetom sprovedenih reformi, pokazuje zrelost i odgovornost u ispunjavanju uslova za buduće članstvo čime, dodatno, potvrđuje i snaži reputaciju lidera u procesu evropske integracije Zapadnog Balkana, navodi se u saopštenju MVPEI. Prenio je da će Holandija nastaviti da prati i podržava napredak Crne Gore u ostvarenju punopravnog članstva u Uniji i u tom pravcu, izrazio spremnost Holandije da nastavi da pruža podršku kroz programe tvining i tajeks, kao i putem bilateralne pomoći. De Hrot je ukazao da će tokom predstojećeg holandskog predsjedništva EU politika proširenja ostati na dnevnom redu i da će, u te svrhe, Holandija nastaviti odličnu saradnju s Crnom Gorom u dijelu pregovaračkog procesa i otvaranja novih poglavlja pravne tekovine.\nTokom posjete Hagu, Pejović je imao izlaganje pred Odborom za evropske poslove u Skupštini Holandije. Glavni pregovarač je upoznao prisutne s aktuelnim stanjem u oblasti pregovora koje Crna Gora vodi s EU i planiranom dinamikom u nastavku ispunjavanja uslova za punopravno članstvo.\nUpoznao je članove Odbora s planovima za otvaranje poglavlja do kraja 2015, i iznio očekivanje da se dobar ritam pristupanja nastaviti i tokom predsjedništva Holandije EU u prvoj polovini sljedeće godine.\nČlanovi Odbora su ocijenili da su dosadašnje reforme koje su crnogorske institucije sprovele bile kvalitetne i dale rezultate, i izrazili očekivanje da će se u nastavku procesa nesmanjenim ritmom nastaviti u pravcu postizanja pune unutrašnje spremnosti za buduće članstvo u EU, zaključuje se u saopštenju.\nRobert De Hrot\nPogibosmo od vaše "posvećenosti"...


Sporazum policije i vojske o obezbeđivanju administrativne granice sa Kosovom – Balkanekspresrb.rs\nSporazum policije i vojske o obezbeđivanju administrativne granice sa Kosovom\nPo potpisivanju Sporazuma, ministar Stefanović objasnio je da se njime organizuje bolje sadejstvo vojni i policijskih snaga u cilju očuvanja bezbednosti i sigurnosti naše zemlje, ne samo u kopnenoj zoni bezbednosti, već svuda gde je to potrebno\nMINISTAR unutrašnjih poslova dr Nebojša Stefanović i ministar odbrane Zoran Đorđević obišli su danas bazu Žandarmerije „Kadrova čuka“, gde su potpisali Sporazum o saradnji u obavljanju poslova obezbeđenja administrativne linije sa autonomnom pokrajinom Kosovo i Metohija i kontrole Kopnene zone bezbednosti.\nPo potpisivanju Sporazuma, ministar Stefanović objasnio je da se njime organizuje bolje sadejstvo vojni i policijskih snaga u cilju očuvanja bezbednosti i sigurnosti naše zemlje, ne samo u kopnenoj zoni bezbednosti, već svuda gde je to potrebno.\nStefanović je istakao da će saradnja policije i vojske, koja je izuzetno dobra, u narednom periodu biti intenzivirana na polju razmene informacija i zajedničkog delovanja tamo gde može doći do ugrožavanja bezbednosti naše zemlje.\n„Nećemo dozvoliti da bilo ko smatra da Srbija može da bude ugrožena, nećemo dozvoliti teroristička dejstva, niti ćemo dozvoliti da neko na bilo koji način ugrožava pripadnike naših jedinica“, istakao je ministar policije.\nMinistar odbrane Zoran Đorđević ukazao je da će potpisani Sporazum omogućiti bolju i efikasnija kordinaciju u radu vojske i policije i dodao da su dogovoreni naredni koraci koji će biti preuzeti u tom cilju.\n„Vojska i policija pružiće miran san građanima Srbije i učiniti da se osećaju sigurno“, naglasio je Đorđević.♦\nTagsNebojša Stefanović policija VS Zoran Đorđević


Gatalica ne želi u takmičenje za Ninovu nagradu - MediaSfera\nGatalica ne želi u takmičenje za Ninovu nagradu\nPisac Aleksandar Gatalica saopštio je da sa svojim novim romanom „Dvadeset peti sat“ neće učestvovati u trci za ovogodišnju NIN-ovu nagradu, prenosi Tanjug.\n„Ovaj sastav NIN-ovog žirija u više navrata ocenio sam kao nekompetentan, te ne vidim mogućnost da svoj novi roman ’Dvadeset peti sat’ ponudim na čitanje u ovim uslovima“, naveo je Gatalica.\n„Dvadeset peti sat“ je nedavno objavljeni deveti roman Gatalice, koji je podsetio na to da je sa svakim od prethodnih osam bio u konkurenciji za NIN-ovu nagradu još od 1995. kao i da je dva puta bio u najužem izboru, 1995. i 2008, dok je njegov roman „Veliki rat“ dobio je to priznanje 2013. godine.\n„Nadam se boljim vremenima za srpsku književnost i za NIN-ovu nagradu. Nadam se da će roman ’Dvadeset peti sat’ naći svoje čitaoce i bez preporuke ove nagrade“, zaključio je Gatalica.\nNIN je ranije saopštio da će o romanu koji će dobiti sledeću nagradu početkom 2022. godine odlučivati dosadašnji žiri u sastavu: Teofil Pančić (predsednik), Marija Nenezić, Branko Kukić, Ivan Milenković i Marjan Čakarević.\nAktuelni dobitnik NIN-ove nagrade je Svetislav Basara za roman „Kontraendorfin“.\nUoči objavljivanja dobitnika NIN-ove nagrade 2020. godine grupa od 18 pisaca javno je pozvala svoje izdavače da više ne prijavljuju njihova dela za nagradu navodeći da je „izgubila smisao“, jer o njoj ne odlučuju kritičari koji sistemski prate savremeni domaći roman već „nekompetentni ljudi, za koje nije jasno po kom merilu su birani“.\nU tom pismu koje su, između ostalih, potpisali Emir Kusturica, Vladimir Tabašević, Muharem Bazdulj i Dejan Stojiljković, navedeno je da je prošlogodišnji uži izbor romana uglavnom predstavljao „tragikomičan pokušaj da se poetička proizvoljnost promoviše kao idejni pluralizam, jalova politička korektnost kao slobodoumlje, a da se provincijalna, kolonijalna svest proglasi kosmopolitizmom“.\nTagoviAleksandar Gatalica Ninova nagrada roman


Letnji univerzitet “Balkan Beats“ - Magazin Zdravo\nLetnji univerzitet “Balkan Beats“\nStudentska i evropska organizacija AEGEE Niš organizuje jedan od najvećih projekata ove organizacije na evropskom nivou pod nazivom Letnji univerzitet (Summer University). Projekat je počeo u Sofiji 3. avgusta, a završiće se u Nišu 17. avgusta.\nLetnji univerzitet je tradicionalni i najveći projekat AEGEE Europe-a, koji se organizuje širom Evrope još od 1986. godine. Svake godine se održava preko 90 Letnjih univerziteta u preko 160 gradova, za koje se prijavi oko 5000 studenata. Ovaj projekat, pre svega, predstavlja platformu za kulturnu razmenu, upoznavanje Evropljana sa Evropom. To je prilika za mlade da osete bogatstvo različitosti evropskog kulturnog nasleđa, kao i da se povežu kroz zajedničke društvene i kulturne vrednosti i time rade na ideji stvaranje Evrope bez granica i predrasuda.\nUčesnici će moći da upoznaju nau kulturu, istoriju i tradiciju. Preko interaktivnih radionica i predavanja, učesnici će uživati u čarima naše izvorne muzike, narodnih igara, a isto tako i modernih plesova, koji će im približiti Srbiju iz tog ugla. Jedan od predavača biće Oliver Katić, a podršku ovom projektu dali su i Nishville, Swisslion, Coca-cola, kao i Narodni muzej iz Niša.\nProjekat se sastoji iz dva dela. Prvi deo je statiran u Bugarskoj, u trajanju od 3. do 10. avgusta u Sofiji i Plovdivu. Drugi deo projekta je od 10. do 17. avgusta na Kopaoniku i u Nišu.


Odboru udruženja informacionih i komunikacionih tehnologija, na sjednici održanoj 22. novembra 2013. godine u Privrednoj komori Crne Gore, predstavljeni su Akcioni plan za razvoj eGovernmenta do 2016. godine, te pilot projekat uvođenja IT tehnologija u nastavni plan i program na nivou osnovnog obrazovanja.\nRazmatrana je informacija o poslovnom ambijentu u sektoru informacionih i komunikacionih tehnologija.\nAkcioni plan za razvoj eGovernmenta do 2016. godine i ostale aktivnosti koje Ministarstvo za informaciono društvo i telekomunikacije planira da ostvari u narednom periodu, prezentirao je Ivan Lazarević, generalni direktor za razvoj elektronske uprave. Akcioni plan za razvoj eGovernmenta je dokument koji daje jasne smjernice i specifikaciju konkretnih akcija za razvoj elektronske uprave za period važenja aktuelne Strategije razvoja informacionog društva 2012–2016. godine. On proizilazi direktno iz strateških pravaca, analize stanja, aktuelnih trendova i ciljeva koji se žele postići u pojedinim oblastima i upravi u cjelini.\nGlavni cilj Strategije razvoja informacionog društva od 2012. do 2016. godine je planiranje aktivnosti kojima će se maksimalno iskoristiti društveni i ekonomski potencijal ICT-a, naročito interneta kao značajnog sredstva privredne i društvene djelatnosti. Reformski koraci predviđeni usvojenom Strategijom odnose se na ubrzan razvoj ICT sektora i broadbanda u Crnoj Gori i osnov su za dalji razvoj eUprave. Ostvarivanjem preduslova i definisanjem pravaca daljeg razvoja u ovoj oblasti, povećava se zainteresovanost, podstiče konkurencija i obezbjeđuju investicije u ICT sektor i broadband. Podsticanje krajnjih korisnika na korišćenje ICT alata i servisa u svakodnevnom životu i poslovanju, uz obezbijeđivanje primjene najsavremenijih tehnoloških dostignuća, jedan je od osnovnih ciljeva Strategije.\nU cilju implementacije eUprave u Crnoj Gori, Ministarstvo je sprovelo projekat internet portal eUprave – www.euprava.me, kojim je omogućeno svim institucijama državne uprave i jedinicama lokalne samouprave da pružaju usluge fizičkim i pravnim licima, kao i drugim institucijama elektronskim putem. Portal predstavlja jedinstveno mjesto na internetu na kojem se nalaze sve elektronske javne usluge koje nude organi državne uprave. Podržana je elektronska identifikacija korisnika (građana i pravnih lica), informisanje, elektronska interakcija između korisnika i organa uprave, popunjavanje elektronskih formulara, elektronsko plaćanje taksi, dostavljanje zahtjevanih dokumenata i drugo. Portal je dostupan preko interneta ili mreže državnih organa uprave, uz adekvatnu portabilnost na svim web orjentisanim platformama. Portal ima atraktivan dizajn i vizuelnu prepoznatljivost nacionalnog portala.\nU cilju informatizacije i elektronizacije kancelarijskog poslovanja, MIDT privodi kraju prvu fazu implementacije sistema za elektronsko upravljanje dokumentima, odnosno elektronskog kancelarijskog poslovanja u ministarstvima i Generalnom sekretarijatu Vlade. Povećаnje efektivnosti eUprаve se odnosi na dizаjnirаnje elektronskih usluga koje će više odgovarati potrebama korisnikа i pružаnju fleksibilnog i personаlizovаnog nаčina interаkcije i obаvljаnja trаnsаkcijа sа jаvnim uprаvаmа. Nа primjer, dа bi se prаtila dodjela odobrenjа ili pogodnosti, upis u školаmа i univerzitetimа, trаženje i dobijanje onlаjn sertifikаta, podnošenje poreske prijаve itd. Pored togа, upotrebom i pristupom uslugаmа eUprаve trebаlo bi poboljšаti isporuku eGovernment uslugа putem više kаnаlа (uključujući i internet, TV, telefon, mobilni uređаj, ili gdje je potrebno preko posrednikа).\nElektronske javne nabavke obuhvataju elektronski sistem oglašavanja, odnosno pozivanja na podnošenje ponuda, elektronsku evaluaciju tendera, elektronski izbor ponuđača, elektronsko naručivanje, kontakte i elektronsko plaćanje. Portal eNabavki će osigurati jedinstveno mjesto gdje će se objavljivati javni tenderi, a ponuđači podnositi ponude za pomenute tendere, elektronskim putem. Realizacijom projekta Elektronskih javnih nabavki, uz prethodnu promjenu ZJN, uklonila bi se jedna od najvećih biznis barijera u Crnoj Gori. Iz tog razloga, neophodna je hitna realizacija ovog projekta, koju će pratiti implementacija Enterprise Service Bus-a (ESB), koji je preduslov za realizaciju projekta eNabavke.\nDa bi se obezbijedio adekvatan servis javne administracije građanima i biznisu primjenom informaciono-komunikacione tehnologije, potrebno je podići nivo digitalne kompetentnosti u organima javne upotrebe kroz kontinuirane obuke zaposlenih saglasno ECDL standardu. Politiku obrazovanja i kreiranja IT kadra neophodno je zasnovati na evropskim i drugim programima za razmjenu stručnog osoblja. U cilju povećanja IT pismenosti u državnim organima i u obrazovnim institucijama, Ministarstvo za informaciono društvo i telekomunikacije i Ministarstvo prosvjete, a kroz IPA 2011 program, učestvuju u projektu „Uvođenje ECDL standarda u obrazovni sistem“, preko kojeg će se obučiti oko 3500 državnih službenika i nastavnog kadra. Pored ovih aktivnosti, po ECDL standardu je organizovano niz obuka u oblasti zdravstva, obuke za vulnerabilne grupe i sl.\nNacionalni okvir interoperabinosti treba da obezbijedi da se unutar javne uprave usklade poslovni procesi kako bi se ispoštovala evropska dimenzija pružanja javnih usluga, poštujući politiku bezbijednosti, privatnost, čuvanja i arhiviranja svake od navedenih javnih usluga i elektronskih zapisa, bez nametanja specifičnih tehnoloških rješenja. Zа mnoge onlаjn servise neophodno je dа se identifikuje i аutentifikuje fizičko ili prаvno lice kome će usluga biti isporučenа. Elektronska identifikаcijа (eID) i usluge аutentifikаcije su od suštinskog znаčаjа zа bezbjednost elektronskih trаnsаkcijа (u jаvnom i privаtnom sektoru).\nČlanovi Odbora su izrazili zadovoljstvo aktivnostima predviđenim Akcionim planom, ali smatraju da treba da budu posebno istaknuti prioritetni projekti za narednu godinu. Zbog malog budžeta predviđenog za realizaciju Akcionog plana, postoji i sumnja da će se u predviđenim okvirima realizovati planirane aktivnosti. Istaknuto je da se aktivnosti predviđene Akcionim planom ne mogu realizovati izolovano jedna od druge, kako je predstavljeno planom, već moraju biti uvezane tako da predstavljaju jedinstvenu cjelinu.\nSavjet za unapređenje poslovnog ambijenta, regulatornih i strukturnih reformi, definisao je izradu Analize mogućnosti uvođenja IT tehnologija (hardvera i odgovarajućeg didaktičkog softvera) u nastavni plan i program na nivou osnovnog obrazovanja, kao jednu od prioritetnih aktivnosti za tekuću godinu. Marina Matijević, samostalni savjetnik za ICT u Ministarstvu prosvjete je predstavila rezultate Analize i diskutovala o mogućnostima i načinu doprinosa Odbora ICT ovom procesu. Uvođenje ICT-a u proces nastave i učenja, na bazi pažljive analize obrazovnih ciljeva i standarda, kao i specifičnih potreba učenika i nastavnika, može značajno da poveća efikasnost učenja i nastave, da omogući bolju didaktičku organizaciju pojedinih predmeta, kao i usvajanje opštih ICT vještina. Informatičko opismenjavanje, u najširem značenju, posmatramo kao kontinuirani proces, i kada su u pitanju učenici i kada su u pitanju nastavnici, što ukazuje na neophodnost stalnog praćenja novih tehnologija, inoviranja znanja i praksi, a zatim i evaluiranja efekata primjene istih, u cilju unapređenja kvaliteta obrazovanja. Treba imati u vidu i veoma važan aspekt informatičke pismenosti koji kasnije, u procesu započinjanja i napredovanja u radnoj karijeri, igra važnu, a nerijetko i presudnu ulogu.\nUvođenje IT uređaja u osnovno obrazovanje je proces koji se sprovodi u velikom broju zemalja bez obzira na nivo razvijenosti i ekonomske stabilnosti. Inicijativa EU „1:1“ govori u prilog ideji da i Crna Gora u što skorije vrijeme treba da otpočne sa programom koji bi imao za cilj da kroz, za početak, realizaciju pilot projekta, predstavi crnogorskom društvu prednosti informatičke pismenosti djece što manjeg uzrasta. Djeca bi time stekla mogućnost da se što kvalitetnije obrazuju, prateći međunarodne standarde, a u isto vrijeme pripremaju za tržište rada koje je sve zahtjevnije. Imajući u vidu da su e-čitači i tablet računari dvije različite vrste uređaja, jasno je da i njihova primjena različita i u najvećoj mjeri se mogu smatrati komplementarnim. Ipak, u cilju racionalnog razmišljanja, donosi se zaključak da je uvođenje tablet računara u obrazovni sistem, i pored većih finansijskih troškova, prikladnije jer se upravo video zapisima, simulacijama i sličnim materijalima učenicima može na jednostavan i zanimljiviji način olakšati savladavanje nastavnog gradiva predviđenog za njihov uzrast. Kako se radi o veoma opširnoj temi i zahtjevnoj realizaciji, kako u pogledu obima opreme i potrebnog didaktičkog softvera, tako i u pogledu finansijskih sredstava, potrebno je realizaciju navedenog projekta raditi fazno, a upravo kroz pilot projekat testirati spremnost svih zainteresovanih strana (đaci, nastavnici, roditelji, resorne institucije, donatori, IT firme...) da podrže realizaciju, što je ujedno i od presudnog značaja za uspjeh projekta. Od velikog je značaja da se uvođenje IT tehnologije u obrazovni sistem i kreiranje pratećeg edukativnog materijala odvija što brže, jer smo svi svjedoci razvoja tehnologije i njene primjene, te je potrebno omogućiti svim učenicima da dobiju mogućnost sticanja obrazovanja koje je u skladu sa svjetskom praksom.\nU diskusiji koja je uslijedila, istaknut je značaj digitalnog opismenjavanja učenika i zbog toga Odbor pokreće inicijativu da se informaciono obrazovanje uključi obuhvatnije u programe osnovnog obrazovanja, kroz više predmeta i na način koji je prilagođen tom uzrastu.\nU informaciji o poslovnom ambijentu u sektoru informacionih i komunikacionih tehnologija, prezentirane su aktivnosti institucija koje nadziru rad preduzeća i kreiraju poslovni ambijent u sektoru ICT, informacije dobijene iz izvještaja Agencije za elektronske komunikacije i poštansku djelatnost, Izvještaja o napretku Crne Gore za 2013. godinu, Izvještaja o analitičkom pregledu usklađenosti zakonodavstva Crne Gore i podaci iz finansijskih izvještaja firmi iz ICT sektora. Poseban dio ove informacije čini analiza poslovanja preduzeća iz ICT sektora uz preporuke Odbora za unapređenje poslovnog ambijenta u sektoru ICT.\nNa sjednici su članovi Odbora upoznati sa inicijativama za poboljšanje rada Odbora, od kojih je posebno značajna inicijativa za aktiviranje IT grupacije u okviru Odbora ICT.


Japan: Proširene sankcije protiv Rusije - Srpskacafe\nFoto: Shutterstock/Blue Planet Studio / Ilustracija\nJapan: Proširene sankcije protiv Rusije\nUtorak, 10.05.2022., 08:29 Utorak, 10.05.2022., 08:22\nJapansko Ministarstvo spoljnih poslova objavilo je danas proširene sankcije protiv Rusije, koje obuhvataju više od 130 ljudi, među kojima su premijer Mihail Mišustin i lideri narodnih republika u Donjecku.\nJapan je uveo dodatne sankcije za izvoz robe u Rusiju i proširio listu pogođenih kompanija za koje se vjeruje da su povezane sa sektorom odbrane.\nNa listu je dodato 70 kompanija, uključujući “Almaz-Antej” i korporaciju “Taktičko raketno naoružanje”, prenio je TASS.\nJapanske sankcije sada su obuhvatile više od 700 državljana Rusije, Bjelorusije, Donjecke Narodne Republike i Luganske Narodne Republike, kao i 200 ruskih kompanija i organizacija.\nJapan je ranije objavio nekoliko paketa sankcija protiv Rusije zbog situacije u vezi sa Ukrajinom, a njihove mete su državno rukovodstvo, zvaničnici i poslovni njudi. Lista zabranjene robe i tehnologija ima 300 stavki.


22-01-2018 22:46 Srbija Politika\nUčinili smo da cela Srbija vidi lice naših ljudi na Kosovu i Metohiji, da njihova patnja i problemi dobiju lice, rekao je predsednik Srbije Aleksandar Vučić.\nVučić je, govoreći o susretu sa Srbima iz pokrajine u Lapoljem selu, u "Ćirilici" istakao da smatra da je cela Srbija mogla da vidi u kakvim teškim okolnostima živi naš narod na Kosovu.\n„Videlo se da su neki ljudi heroji, kao jedna žena koja iz Kline putuje u Goraždevac svaki dan na posao. Oni koji poznaju taj deo, znaju kroz šta sve mora da prođe. Nešto ćemo videti oko redovnosti autobusa i još neke stanice da napravimo“, objasnio je on.\nJa kada pozovem mnoge od funkcionera ne mogu da ih dobijem, kako je tek onda teško običnim ljudima da do njih dođu“, rekao je on.\n„A to je da se ponašamo onako kako su i Albanci. Da budemo odgovorni, ozbiljni, tihi, strpljivi i trpeljivi, da radimo mnnogo više, da imamo rezultate više“, podvukao je on.\nPročitajte OVDE kako je Rada Trajković brutalno odgovorila Vučiću?\nVučić: Sram vas bilo!


Tribina: Da li vakcinacija treba da bude obavezna?\nUčesnici tribine Instituta za evropske poslove "Obaveza vakcinacija - kršenje prava ili ne?" u Novom Sadu, 24. novembra 2021. (Foto: YouTube)\nDa li u trenutku kada Srbija zbog Kovida 19 gubi "jedan autobus ljudi dnevno" vakcinacija treba da bude obavezna, da li za sve ili samo pojedine grupe ljudi, da li su vakcine bezbedne i da li je to dovoljno objašnjeno građanima, gde počinju i gde se završavaju ljudska prava neke su tem o kojima su razgovarali medicinski, pravni i društveni stručnjaci na tribini Instituta za evropske poslove "Obaveza vakcinacija - kršenje prava ili ne?".\nDoktorka Ana Gligić, virusologinja, usprotivila se ideji obavezne vakcincije. "Ako uvedete obaveznu vakcinaciju, kako ćete privoleti ljude da se vakciniš? Hoćemo ih po ulici loviti", upitala je ona. "Kada imate izbor vakcina i kada ste suočeni sa problemom koji tako dugo vlada, potrebna je bolja edukacija stanovništa kako bi se objasnilo šta se sa time dobija, šta se gubi", rekla je ona.\nAna Gligić, virusologinja\nVakcine jesu napravljene brzo, za razliku od kineske vakcine i postoji nekakav otpor i grupe ljudi koje imaju neke predrasude i koje organizovano ne žele da dođe do vakcinacije. Takođe, oni ne veruju da je ovo prirodni virus, misle da je veštački, podsetila je ona.\n"Ove mutacije koje imamo govore da je to prirodni virus, jer da je veštački virus napravljen - na tome bi radili najveći umovi sveta i oni bi ono što naprave na neki načun zaključali, a ne dozvolili da na prvoj raskrsnici virus se promeni i onda nisu uradili ništa. Nije ovaj virus ništa neobično, tavih virusa ima mnogo", rekla je Gligić pominjući iskustvo u istoriji sa Španskom groznicom.\nOna je rekla da se omanulo na edukaciji stanovništva o virusu i da je propuštena istorijska šansa da se "u kraktom roku u prošlosti vakcinišemo".\nGligić smatra da je bilo neophodno otvoreno govoriti o svim mogućim problemima koji eventualno nastaju kao posledica vakcinacije. "Ovo traje dve godine, vakcinacija godinu dana, a nismo uspeli ni da blizu 50 odsto primi prvu dozu. Sigurno je, dileme nema: Vakcine sve koje su u opticaju su imunogene - daju imunitet i nisu toksične. Neki problemi koji se javljaju su reakcije vakcine i inter-organizma koji je možda imao sto drugih bolji i koji će reagovati na ovaj ili onaj način. Ali kod normalne populacije, koja je u većini, nema neželjenih reakcija, odnosno dobit vakcinacijom nadmašuje višestruko od onoga što gubimio".\nDoktorka Snežana Rsovac, dečja pulmološkinja, takođe nije za obavezu vakcinaciju. Govoreći o zaražavanju dece, ona je rekla da je reč i dalje o niskom propcentu u ukupnoj popoulaciji, ali da je u poslednja tri meseca došlo do porasta broja obolele dece. Najčešće to prolazi kao lakša forma, ali čim je veliki broj zaraženih, veća je šansa da se u tom broju pojavi i teža klinička slika.\nSnežana Rsovac, pedijatrica\nRsovac je rekla da se nada da će se otvorenim razgovorima i dokazima roditelji navesti da zažtite svoju decu. "Treba da dozvolimo da roditelji shvate da je to dobro po dete".\nOna je podsetila da se i rNa vakcina razvijala 20 godina, odnosno da je toliko vremena bilo potrebno da se pronađe bezbedna način kako da se "mesindžerom" prenese poruka do dela ćelije kako bi se stvarala antitela, a da se ne dođe do DNK ćelije.\n"Na toj vakcini se radio, i radilo, i radilo i ta tehnologija nije nova. Još 1966. je prvi rad objavljen", kazala je ona.\nObavezno nije i prisilno\nAleksandar Olenik, advokat, rekao je da jeste za obaveznu vakcinaciju, ali je naglasio da to ne znači isto što i prisilna vakcinacija. "Prinudna i prisilna stvar u pravu znači da neko koristi silu, da vas mehanički, fizički ili pretnjom nekom silom tera da nešto uradite. Obavezna vakcinacija može da ima kaznu i neke loše posledice, ali niko ne primenjuje silu ni prema kome", objasnio je on.\nAkeksandar Olenik, advokat\nPodsetio je da i danas postoji obavezna vakcinacija protiv drugih bolesti za decu i da oni koji je odbiju bivaju prekršajno kažnjeni - za decu bivaju kažnjeni roditelji. "Postoji druga vrsta sankcija da ne može da se bavi nekim poslom i bude u nekom kolektivu ako je to obavezna vakcina".\nOlenik se založio za delimičnu obaveznu vakcinaciju za određene grupe ljudi. "Medicniski radnici bi trebalo da svi, a pogotovo oni koji leče zaražene od kovida, morali da budu vakcinisani jer oni su u dodiru sa bolesnima. Neshvatljivo je da neko ko leči nije vakcinisan i da širi bolest prema onima koji su već bolesni". Lekari mogu da budu kažnjeni finansijski, disciplinski ili zabranom rada.\nI Snežana Rsovac je za obaveznu vakcinaciju zdravstvenih radnika. "Moralno je, profesionalno je i ako već treba nekome da pružimo primer, treba da krenemo sami od sebe. Ne mogu ja da zagovaram vakcinu, a da se nisam vakcinisala", kaže ona uz ogradu da mogu postojati opravdani zdravstveni razlozi protiv vakcinacije, ali da su vrlo retki.\nMiloš Nikolić, politikolog, takođe se usprotivio obaveznoj vakcinaciji i ideji da se ljudi teraju da sa svojim teom rade ono što ne žele da rade. Rekao je, međutim, da postoji moralno opravdanje da se uvede obavezna vakcinacija u zdravstvu\nTo je protumačio time što je zdravstveni sektor u državnom vlasništvu i da svi plaćaju doprinose da bi on funckionisao. "Ako sutra dođemo na lečenje, ja hoću da budem siguran da je doktor apsolutni garant", objasio je, pominući i vojsku kao instituciju za koju je opravdano uvedena obavezna vakcinacija.\n"Mora da postoji princip individualne odgovrnosti kada govorimo o ovim stvarima", rekao je Miloš Nikolić. Izbor je da li je cilj države i sistema da unapred imaju moralnu odgornost prema pojedinca i zna šta je za njega dobro, ili će se izabrati liberalni princip koji podrazumeva da država ne bi ni treblao da se bavi time da li pojedinac zna šta je dobro, već da ima ključnu ulogu da spreči pojedinca da ugrozi drugog.\n"To je ono - moja sloboda je ograničena slobodom druge osobe. Ukoliko sam ja na bilo koji način rizičan, snosim određenu odgovornost", rekao je on.Ukoliko pričamo o prenošenju nekih opasnih bolesti, tu može da se uspostavi taj princip i može da se govori da je legitimno odrediti granice te slobode.\n"Skloniji sam da problemu vakcinacije pristupam iz liberalnog ugla - koliko ja svojom odgovornošću ili neodgovornošću ugrožavam drugog, a ne da se zalažem za koncept moralne odgvornosti države da ona unapred zna šta je dobro po mene", zaključio je Nikolić.\nAleksandar Olenik je naglasio da je donošenje odluke da li ćete se vakcinisati "apsolutno vaše pravo".\nZa stavjanje potpisa pre vakcinacije, Olenik kaže da je za svaku lekarsku intervenciju neophodno da vam leka opiše šta će da uradi, na koji način i čime, da to stavi na papir i da građanin potpisuje da mu je to objašnjeno. "To nije vezano za vakcinu, nego za sve - informisanost i saglasnost pacijenta".\n...i ljudskim pravima\nOlenik dalje objašnjava da po međunardnim standardima postoje dve grupe ljudskih prava - ona koja nikao ne mogu da se smanjuju i druga grupa koja mogu da se ograničavaju. Za ograničavanje ljudskih prava postoje tri uslova: Prvi uslov je da je to zakonom dozvoljeno, drugi uslov je da je to neophodno i treći, "jako bitan uslov" je da to ograničenje mora da bude srazmerno.\n"Mislim da je najveći aktuelni primer Austrija", koja je ograničila kretanje svima koji nisu vakcinisani. "Da li je uređeno zakonom? Jeste. Da li je neophodno? Jeste. Treći uslov je bio sporan - nije srazmeno. Austrija je zato ublažila tu svoju meru prema nevacinisanima, odnosno mogla je da postigne taj cilj i blažim merama", objasnio je on.\n"Kako ja nevakcinisan ugrožavam tebe vakcinisanog?"\nOdgovarajući na pitanje koje se često čuje u javnosti - kako nevakcinisani ugrožavaju vakcinisane, doktorka Snežana Rsovac podseća da ni jedna vakcina ne štiti 100 odsto, pa ni vakcine protiv Kovida 19.\n"Svi mi u sebi nosimo zapis kako reagujemo na zapaljenje", objašnjava dalje Rsovac. Nakon što prođe određeno vreme posle vakcijacije, mi ne znamo koliko smo zapravo otporni. "Mi se nadamo da smo dovoljno otporni, ali to ne znači da virus kada dođe u kontakt sa vakcinisanom osobom neće napraviti neki oblik bolesti", rekla je ona.\nNo, štavakcina čini - sve studije govore da kod vakcinisanih imate blažu formu bolesti i dalko manje smrtnih ishoda, objasnila je Rsovac.\nKovid u Srbiji: Preminulo 55, struka poziva na otkazivanje masovnih proslava\nSAD kupile 10 miliona doza Fajzerove antikovid pilule\nMornarica SAD: Ko odbije vakcinaciju protiv Kovida 19 biće ražalovan\nBrojevi ne potvrđuju tezu vlasti u Srbiji da kovid propusnice pospešuju vakcinaciju\nKovid u Srbiji: Preminula 61 osoba, "vakcinacija sprečava mutaciju virusa"\nBliži se rok za obaveznu vakcinaciju federalaca i kompanija koje sarađuju sa američkim vlastima\nKovid u Srbiji: Umrlo 63, NVO za vakcinaciju, opozicija tuži premijerku i ministra


Sezonski poslovi koji se najviše isplate: Za nekoliko meseci zaradite za auto\nNajisplativiji sezonski poslovi su branje malina u Srbiji i konobarisanje u Grčkoj i Crnoj Gori. Radeći samo dva meseca moguće je zaraditi jedan polovan automobil. Ipak, iako donose brzu i veliku zaradu, ovi poslovi zahtevaju da se pošteno zavrnu rukavi. Tako se od berača malina, traži da za dan naberu i do 70 kilograma.\nZato je, priča Nebojša Simović iz Arilja, i teško naći dobre radnike.\n"Zarada je dnevno 2.000 do 2.500 dinara i zavisi od učinka. Iako ima mnogo zainteresovanih za rad, malo je onih koji su u stanju da dnevno oberu do 70 kg malina. Radnicima je sve obezbveđeno - dobijaju smeštaj i tri obroka dnevno", kaže Simović.\nU Crnoj Gori je velika potražnja za kuvarima, konobarima i pomoćnim radnicima u kuhinji. Kuvari su najplaćeniji i mesečno dobijaju od 800 do 1.500 evra. Solidno mogu zaraditi i konobari kojima je osnovna plata, bez bakšiša od 300 evra pa naviše.\nPetar Dragičević, direktor jedne novosadske agencije za zapošljavanje u inostranstvu, potvrđuje da najviše poslova za srpske državljane ima u Crnoj Gori, dok oni koji imaju hrvatski ili mađarski pasoš mogu da rade i u svim zemljama EU.\n"Naše ljude uglavnom traže ugostitelji u Crnoj Gori, i to najviše sobarice, šankere, kuvare, konobare, roštilj mastore. Tu se zarađuje od 350 do 800 evra, a hrana i smeštaj su obezbeđeni. U zemljama EU, plate su bar dva puta više, a naši ljudi su najviše zainteresovani za Hrvatsku i Grčku", kaže Dragičević.\nDnevnice za konobare i pomoćne radnike u Grčkoj su oko 30 evra za nove radnike, dok stari imaju najmanje 40.


U Hjustonu održan Kongres nanotehnologije\nSvet nanotehnologije suviše je sitan za golo oko, ali njegov potencijalni uticaj je ogroman. Taj svet sastoji se od cevčica ugljenika, sa zidovima debljine samo jednog atoma, ali sa vezama jačim od čelika. Istraživači pokušavaju da manipulišući njima razviju nove medicinske metode, snažnije kompjutere i jače, a istovremeno lakše materijale. Vejd Adams je direktor Nanotehnološkog centra na univerzitetu Rajs:\n”Na našem univerzitetu intenzivno se bavimo nanocevčicama za koje se smatra da su najsnažniji materijal u čitavom svemiru.“\nIako je za sada sve još na eksperimentalnom nivou, Vejd Adams kaže da su nanotehnološki proizvodi već počeli da se pojavljuju:\n”U narednih pet godina pojaviće se neki veoma dobri proizvodi, odnosno materijali sa veoma poboljšanim svojstvima. A mi smo spremni da ta svojstva iskoristimo.“\nMaterijali od nanocevčica veoma zanimaju američke oružane snage, kao i one koji se bave svemirskim istraživanjima. Na konferenciji je učestvovao i Sivaram Arepali, rodom iz Indije, koji radi kao viši naučni istraživač u Svemirskom centru Džonson. On očekuje velike rezultate od istraživanja sa nanocevčicama:\n”Moguće je proizvesti strukture koje su mnogo snažnije i imaju višestruko primenjiva svojstva. Strukture koje koje imaju snagu, koje daju energiju, koje mogu same da se popravljaju i tome slično.“\nKompozitni materijali razvijeni uz pomoć nanotehnologije imaće primenu ne samo u svemirskim letelicama, već bi mogi da učine automobile i avione lakšim i jačim. Za to treba da prodje još nekoliko godina, ali Sivaram Arepali kaže da nanotehnologija može i sada da ponudi mnogo štošta:\n”Nanotehnologija može da da doprinos u drugim oblastima, kao što su apsorpcija ugljendioksida ili gorivne ćelije. Mala količina istraživanja u toj oblasti može da nam pruži mnogo više informacija nego pre.“\nUčesnici konferencije o nanotehnologiji kažu da takvi skupovi omogućavaju istraživačima sa raznih univerziteta i institucija da razmenjuju informacije i pomognu jedni drugima u istraživanjima zasnovanim na nanotehnologiji.


Dodik: Stavovi Srpske moraju da se uvažavaju - Nova Borba\nDodik: Stavovi Srpske moraju da se uvažavaju\nKomentarišući poništavanje presude Branimiru Glavašu, predsednik Dodik je istakao da se ovaj čin ne može posmatrati odvojeno od nedavne rehabilitacije kardinala Alojzija Stepinca\nPredsjednik Srpske Milorad Dodik izjavio je da predsedavajući Saveta ministara BiH Denis Zvizdić poznat po promašenim politikama i izjavama.\nKomentarišići Zvizdićevu izjavu, da deblokada evropskog puta i Pismo namere MMF-u treba da budu rešeni paralelno i istovremeno, Dodik je rekao da je činjenica da je neko već ispregovarani aranžman sa MMF-om doveo u pitanje i da su od 6 učesnika u procesu dva odbila da potpišu pismo namere, govori da je reč o uceni.\n"Evropski put ne može da bude na fonu toga da Republika Srpska izgubi svoje pozicije. Dakle, mi imamo jasan odnos prema mehanizmu koordinacije. Tamo ne može da se desi da odlučuju prisutni. Hipotetički se može desiti da neko iz Republike Srpske ne bude prisutan, a da to bude valjana odluka. Naravno da ne može i to se mora promjeniti, kao i činjenica da predsedavajući Saveta ministara BiH predsedava telima za koja nije nadležan", rekao je predsednik Srpske.\nDodik ističe da se evropske prakse moraju uvažiti i kod nas, pa "predstavnik ka Evropi ne mora da bude neko iz Saveta ministara, već i neko iz entiteskih vlada, kako se dogovorimo i to je praksa koja postoji u složenim državama Evrope".\n"Kad Zvizdić to shvati, onda ćemo imati evropski put", istakao je predsednik Srpske i dodao da Srpska može da se kreće ka Evropi, ali da ne treba da bude žrtva tog ambicioznog plana, prihvatajući da gubi prava i nadležnosti.\nKomentarišući poništavanje presude Branimiru Glavašu, predsednik Dodik je istakao da se ovaj čin ne može posmatrati odvojeno od nedavne rehabilitacije kardinala Alojzija Stepinca.\n"Očigledno je da je jedna atmosfera kvazirehabilitacije zločinaca nad Srbima stvorena u Hrvatskoj i to je neprihvatljivo", rekao je Dodik.\n"Osuđujemo jednu takvu odluku i mislim da konačno moraju da se procesuiraju svi koji su činili zločine nad Srbima", poručio je predsjednik Dodik.


subota, 04 april 2020 09:00\nMišljenja sam da sve što nam se dešava u životu ima pozitivnu i negativnu stranu. Pa tako sada imamo vremena da razmišjamo o raznim stvarima koje su nam se desile, one koje su prošle prije nedelju, dvije, a možda i pet, o onima koji tek slijede, ali i o odlukama koje smo donosili za sve to vrijeme. Dakle, čovjek ovo vrijeme može iskoristiti na način što će preispitati sebe i odluke koje je donosio, kako se ponašao u određenim situacijama, da li su one bile ispravne ili ne, i da li one ostavlaju posledice po druge.\nZnači, kada donosimo odluke za nešto mi prihvatamo i odgovornost za to. Osobe s invaliditetom na neki način nijesu naučene da donose odluke i za iste da preuzmu odgovornost. Za posledicu imamo to da drugi najčešće donose odluke u ime osoba s invaliditetom. Ako govorimo o obrazovanju osoba s invaliditetom postoji par bitnih stvari koje je važno napomenuti: većina fakulteta u Crnoj Gori je i dalje nepristupačna ili posjeduje djelimičnu pristupačnost, a to utiče na izbor fakulteta, a kasnije se održava i na njihovo zapošljavanje. Takođe, susreću se sa nedostatkom servisa podrške tokom obrazovanja, pa tako naprimjer osobi s oštećenjem vida mnogo više treba vremena da se spremi za određeni kolokvijum/ispit nego osobi bez invaliditeta, jer prođe dosta vremena dok se prillagodi materijal za kolokvijum/ispit. I to nažalost nije sve: nedostatak asistencije u nastavi, dostupan prevoz, nedostatak gestovnog tumača za osobe s oštećenjem sluha. Zbog neobezbjeđivanja nekih od navedenih servisa podrške dešavalo se da studenti i napuste fakultet.\nZbog toga što je većina fakulteta nepristupačna za osobe s invaliditetom studenti najčešće upisuju fakultet koji moraju, a ne onaj koji žele. Pri tom, u poslednje vrijeme često dobijamo informacije da se radi na rekonstrukciji fakulteta ili njegovih djelova, pa se kasnije ispostavi da oni nijesu u potpunosti prilagođeni osobama s invaliditetom.\nDostupan prevoz i asistencija u nastavi se obezbjeđuju najčešće periodično kroz realizaciju projekata NVO. Tako se dešavalo da se osobama s invaliditetkom kojima je potrebna asistencija u nastavi (i za koju su prethodno iskazali interesovanje) pruža u vrijeme kada studenti i nemaju obaveza ili predavanja, a kasnije (za par mjeseci) se utvrdi da im je potrebna, ali oni više namaju pravo na to - jer se ta projektna aktivnost završila, dok nečiji odlazak na predavanje ili polaganje ispita zavisi od toga.\nI šta ćemo onda da radimo? Ko preuzima odgovornost za to?\nNičije studiranje ne treba da zavisi od toga da li će se obezbijediti periodično asistencija u nastavi ili dostupan prevoz, jer proces sticanja obrazovanja ne traje samo par mjeseci, već par godina. Ne treba da vršimo pretpostavke da li će neka osoba s invaliditetom da upiše fakultet ili ne, pa da na osnovu toga odlučujemo da li će se i u kojoj mjeri obezbijediti pristupačnost škole/fakulteta, a ako to ne uradimo da se pravdamo riječima: "Mi nemamo još uvijek osoba s invaliditetom upisanih u tu školu/fakultet".\nZnači, na taj način se odlučuje umjesto drugih i ne pruža im se mogućnost za sticanja obrazovanja na način, kao i svakoj drugoj osobe bez invaliditeta.\nObrazovanje je važno za svakog pojedinca, zato je i obaveza resornog ministarstva da omogući osobama s invaliditetom adekvatnije uslove za studiranje, kako bi na taj način podstaklo da se što veći broj osoba s invaliditetom uključi u obrazovni sistem. U tom smislu, važno je studentima s invaliditetom obezbijediti adekvatne servise podrške u procesu sticanja obrazovanja i na taj način im omogućiti da sjutra budu samostalni građani, društveno aktivni, jer sada smo u izolaciji zbog epidemije COVID 19, ali vjerujte mi, da ima i osoba s invaliditetetom koje veći dio svog života provedu u istoj takvoj kućnoj izolaciji, nemajući pravo izbora na obrazovanje prvenstveno, a onda ni mogućnost za dalje usavršavanje i zapošljavanje.\nVjerujem da će Vas ovo makar malo navesti na razmišljanje i preispitivanje svojih odluka, i koliko one mogu uticati na druge, jer mi pokazujemo razumijevanje tek onda kada se nađemo u istoj ili sličnoj situaciji, i počinjemo promišljati o tome.\n4 april - Dan studenata i želja da nam se više ne dešavaju ovakve situacije koje nas tek onda natjeraju na promišljanje o drugima i njihovom načinu života, sticanju obrazovanja, iako znamo da se obrazovanje pruža svima, ali hajdemo da to bude i svakome, i u teoriji i u praksi - za bolji položaj osoba s invaliditetom u obrazovnom sitemu!


– Podsticaji za zapošljavanje 52 osobe sa područja opštine Teslić u vrijednosti 156 hiljada KM – UG "Nešto Više"\nSubota, August 08, 2020\nbenjoo 02/04/2018\tNo Comments ILO\nKao rezultat uspješne saradnje Udruženja građana ”Nešto Više” Sarajevo i Opštinske uprave Teslić, a kroz program “Podrška lokalnim partnerstvima za zapošljavanje u Bosni i Hercegovini“ koji finansira Evropska unija a realizuje Međunarodna organizacije rada – ILO u Tesliću su potpisani ugovori o zapošljavanju 52 osobe sa evidencije Zavoda za zapošljavanje RS u vrijednosti 156.000 KM.\nCilj projekta ”Partnerstvom do novih radnih mjesta” je povećati zaposlenost putem prekvalifikacije nezaposlenih, stvoriti nova radna mjesta i podržati lokalni ekonomski razvoj i reformu tržišta rada u opštini Teslić. Projekat implementira Udruženje građana „Nešto Više“ Sarajevo sa partnerima: Opština Teslić, Srednja škola „Nikola Tesla“ Teslić, ZZZRS Biro Teslić, Interfob Banja Luka, te partnerske kompanije sa područja opštine Teslić u periodu juni 2017 – decembar 2018. Ukupna vrijednost projekta je 222.113 Eura.\nProteklih mjeseci je rađena intenzivna prekvalifikacija nezaposlenih osoba za zanimanja CNC operater za drvo, Metaloglodač, Zavarivač TIG postupkom, CNC operater za metal, Monter LED displeja, te obuke za poljoprivrednike kako bi se zaposlili kroz osnivanje komercijalnog poljoprivrednog gazdinstva. Prekvalifikacije i obuke ukupno je prošlo 89 osoba dok će sedam proizvodnih preduzeća zaposliće 26 novih radnika a ugovore su potpisali i poljoprivredni proizvođači, njih 26, koji su se odlučili za komercijalnu proizvodnju, odnosno formiranje komercijalnog poljoprivrednog gazdinstva. Veoma značajan podatak je da će 14 ženskih osoba kroz ove podsticaje dobiti posao.\nNosioci projektnih aktivnosti ističu da je zvaničnom potpisivanju ugovora prethodilo raspisivanje javnog poziva potencijalnim aplikantima, po jasno definisanim uslovima koje moraju ispuniti da bi ostvarili pravo na 3.000 maraka za svakog novozaposlenog radnika. Oni su takođe iskazali zadovoljstvo što su privrednici prepoznali ovu podsticajnu aktivnost, a posebno poljoprivrednici, jer je jedan od strateških ciljeva stvaranje komericijalnih poljoprivrednih gazdinstva.\n„Drago nam je što se ovakvi projekti dešavaju na području naše opštine i iz godine u godinu naša opština bilježi povećanje zaposlenosti i nadam se da je i Opštinska uprava jednim velikim dijelom doprinjela ovakvoj realizaciji.“ – naglasio je Borislav Tešić, načelnik Odjeljenja za privredu i poljoprivredu Teslić.\n„I Opština Teslić i Udruženje građana „Nešto Više“ su pored sredstava Evropske unije učestvovali i sa svojim sredstvima i resursima u ovom projektu, a primarni cilj je bio zapošljavanje 38 osoba, međutim mi smo obezbjedili dodatna sredstva pa smo uspjeli da zaposlimo 52 osobe.“ – istakao je Adem Lisičić, projekt menadžer u Udruženju građana ”Nešto Više”.\nPrivrednici su istakli veliko zadovoljstvo ovim projektom, kao i zalaganjem Opštinske uprave da poveća broj zaposlenih u realnom sektoru.\n„Potpisali smo ugovor za pet novih radnika i sa dosadašnjih 320 sada ćemo imati 325 radnika. Težimo ka proširenju proizvodnje, finalizaciji i sticanju novih vrijednosti, naravno samim tim i proširenju novih radnih mjesta koliko to prilike dozvoljavaju.“ rekao je Đorđe Gajić, direktor d.o.o. ”Elgrad” Teslić\n„Konkretno zapošljavamo 40 radnika, a sada smo aplicirali za podsticaj za još 4 radnika, ustvari tu se radi o CNC operaterima za metalopreradu. To je jedna od pozitivnihcstvari da mladi ljudi ostaju i da se zapošljavaju.“ – kaže Ranko Bijelac, direktor d.o.o. ”Metal” Teslić.\nUG”Nešto Više” i Opština Teslić će međusobnu saradnju na istim ili sličnim projektima nastaviti i u narednom periodu.\nPrevious Previous post: – Dodijeljene nagrade za najbolje prijedloge na projektu “HOĆEMO I MI U ŠKOLU”\nNext Next post: – Poziv za učešće na biznis klinici za kompanije i grupe


"Niš hoće da diše"\nPočetak/Društvo/„Niš hoće da diše“\nSkup sa simboličnim nazivom „Niš hoće da diše“ održan je tačno u podne na centralnom gradskom trgu u Nišu. Prema rečima organizatora ovo je jedan od načina sa se vlastima ukaže na zagađenost vazduha koji Nišlije udišu. Na skupu je iznet i podatak da Niš ima najzagađeniji vazduh u Srbiji, često i u svetu, preko 200 divljih deponija u srcu grada, drveće se seče brutalno i netransparentno se upravlja zaštitom životne sredine, ali i najnebezbedniji saobraćaj, u kome ginu pešaci, nedužni ljudi i deca.\nZoran Vasiljević, meteorolog, je posebno insitirao na promeni kriterijuma za merenje kvaliteta vazduha.\n“Neki dan je Agencija za zaštitu životne sredine izmenila kriterijume za zagađenost vazduha i sada je ono što je bilo zagađeno postalo prihvatljivo , ono što je prihvatljivo postalo je dobro, a ono što je dobro postalo je odlično. Problemi zagađenja ne mogu da se rešavaju menjanjem kriterijuma. U Evropi je ono što mi sada uzimamo kao prihvatljivo za vazduh ustvari zagađeno i to može da se vidi na internetu”, kazao je Zoran Vasiljević.\nTamara Milenković Kerković, potredsednica GO Dveri je istakla da se skup bavi pitanjem zaštite životne sredine ali i sigurnosti u saobraćaju.\nOna dodaje imaju i nekoliko pitanja koja žele da postave, ali i da zahtevaju istinu o zagađenju u svim sferama života Nišlija.\nJedno od pitanja je šta se dešava sa katastrom drveća za šta je odvojeno 3,3 miliona dinara iz budžeta Grada Niša, a ništa nije urađeno.\nSkupu je prisustvovao i građanski aktivista Miloš Bošković,kao i nezavisni savetnik za upravljanje otpadom Miroslav Premović.\naerozagađenje Dveri zagađenje vazduha Zoran Vasiljević\n10. januara 2021. u 23:54\nDok se ne zaustavi građevinska mafija koja plaća opštinarima za dozvole za gradnju na svakom metru slobodnog zemljišta nećemo imati ni parkove a samim tim ni čist vazduh.\n11. januara 2021. u 16:46\nPotpuno se slažem sa tim da se spreči zagađivanje vazduha i utiče na stanovnike da vode računa da ne zagađuju prirodu i da nam grad bude čistiji.Pitam samo organizatore protesta i učesnike, zbog zagađenosti vazduha,,koliko njih vozi automobile i kako ih koriste?


Skupština Grada Niša, na sednici održanoj u petak, 16. avgusta usvojila je predlog odluka Gradskog veća da se niški privrednici rasterete velikog dela nameta na ime naknada u svrhu oglašavanja.\nUsvajanjem predloga o drastičnom smanjenju taksi za oglašavanje, privrednicima koji posluju na teritoriji Grada Niša, značajno je olakšano poslovanje. Ovu inicijativu članova Privredne komore Srbije – RPK Niš, podržali su članovi Privredno-ekonomskog saveta Grada Niša, Kluba privrednika „Naissus“, Opšteg udruženja samostalnih privrednika i zanatlija Niš i drugih formalnih i neformalnih poslovnih udruženja.\nNajznačajnije izmene odluke o oglašavanju odnose se na član 61\nZa nalepnice na fasadnim otvorima poslovnog prostora, na izlozima poslovnog prostora, na portalima, vratima, prozorima, bez obzira na veličinu nalepnice i bez obzira da li se nalazi na unutrašnjoj ili spoljašnjoj strani objekta, ne naplaćuje se naknada. Za elektronski displej, svetleća slova, svetlosni prikaz i druga sredstva koja sadrže oglasnu poruku na unutrašnjoj strani objekta ne naplaćuje se naknada.\nZa sva prethodno navedena sredstva za oglašavanje, ne podnosi se zahtev za izdavanje dozvole ili bilo koje druge forme odobrenja nadležnim lokalnim organima, samim tim, korisnik mesta oglašavanja nije dužan da podnosi projekat ili elaborat.\nU Odluci o izmeni i dopuni Odluke o naknadama za korišćenje javnih površina grada Niša izmenjeni su procenti umanjenja naknade za korišćenje javne površine za oglašavanje, tarifni broj 2 Odluke. Izdvajamo najznačajnije:\nPravna lica i preduzetnici koji koriste javnu površinu za oglašavanje za sopstvene potrebe, kao i površine i objekte za oglašavanje za sopstvene potrebe kojim se vrši neposredni uticaj na raspoloživost, kvalitet ili neku drugu osobinu javne površine, za koje dozvolu izdaje nadležni organ jedinice lokalne samouprave, plaćaju naknadu umanjenu za 95%;\nObveznici iz ovog tarifnog broja koji koriste objekte za oglašavanje na osnovu ugovora o korišćenju mesta za oglašavanje u skladu sa Pravilnikom o izboru korisnika mesta za oglašavanje i Odlukom o oglašavanju na teritoriji Grada Niša, plaćaju naknadu umanjenu za 99%.\nOvo praktično znači da će, nakon usvajanja ovih odluka, maksimalni iznosi za plaćanje po ovom osnovu, u ekstra centralnoj zoni grada, biti 5 dinara po metru kvadratnom dnevno (150 dinara mesečno ili 1800 dinara godišnje), umesto dosadašnjih 50 dinara (1500 dinara mesečno ili 18.000 dinara godišnje) za pravna lica i preduzetnike koja imaju godišnji prihod preko 100 miliona dinara, tj. 20 dinara (600 dinara mesečno ili 7200 dinara godišnje) za pravna lica i preduzetnike koji imaju godišnji prihod manji od ovog iznosa i to se odnosi isključivo na sredstva za oglašavanje koja su van izloga i portala.\nNapominjemo da sredstva koja pravni subjekti uplaćuju na ime poreza na imovinu i poreza na dohodak, kao i sredstva koja se direktno prenose iz budžeta Republike Srbije predstavljaju osnovne prihode lokalne samouprave i ona beleže značajan rast. Razlozi za to su povećanje broja zaposlenih, rast ličnih dohodaka, kao i veliki broj novih poslovnih investicija u našem gradu, koje su rezultat ekonomske politike republičke vlasti i značajnog povećanja sredstava koja se ulažu u infrastrukturu od strane Vlade Republike Srbije. Ovo povećanje prihoda u gradskom budžetu u velikoj meri prevazilaze iznos sredstava koja bi se prikupila od naknada po osnovu stare odluke, tako da ni na koji način neće uticati na funkcionisanje Grada i dalji razvoj infrastrukture. Naprotiv, bolji poslovni ambijent utiče na povećanje investicija i plata, a samim tim i bolje naplate poreza koji su izvorni prihodi\nbudžeta. Naglašavamo da usvojene izmene i smanjenje naknade za više od 10 puta, podjednako pozitivno utiču na sve kategorije privrednih subjekata na teritoriji grada.\nTreba takođe naglasiti da je novousvojeni iznos tarifa naknade za korišćenje javnih površina za oglašavanje za sopstvene potrebe i za potrebe drugih lica Grada Niša, prema saznanjima Privredne komore Srbije – RPK Niš, ubedljivo najniži u Republici Srbiji. U Beogradu je ova tarifa 50 dinara po kvadratnom metru u ekstra zoni, Novom Sadu 31 dinar, Vranju 50, dok se na primer u Kragujevcu iznos tarife kreće od 100 do 17 dinara, zavisno od veličine privrednog subjekta.\nTakođe, svi gradovi u Srbiji naplaćuju svakovrsno oglašavanje, uključujući i oglasni materijal istaknut u izlozima i portalima. Ovako realizovana inicijativa Privredne Komore u saradnji sa Gradonačelnikom i drugim organima lokalne samouprave u Nišu, primer je dobre prakse i odgovornog odnosa prema privredi, što je istovremeno i apel ostalim lokalnim samoupravama sa područja Nišavskog, Pirotskog i Topličkog upravnog okruga da postupe na isti način, prilikom donošenja sličnih odluka.\nDobra komunikacija između RPK Niš, drugih poslovnih udruženja i lokalne samouprave, predstavlja pravi smisao aktivnosti Regionalne privredne komore i siguran način da se uspešno realizuje osnovna funkcija Komorskog sistema i odgovori na zahteve privrede. Očekujemo da će se sa ovakvom praksom nastaviti i da ćemo zajedno uspeti da značajno podignemo nivo poslovnih aktivnosti u narednom periodu.\nSpektakularno finale Kupa Koraća i nova titula Partizana\nRadnički osvojio bod u Subotici\nTošić načeo, a Natho dotukao Radnik\nFIBA bez milosti prema Virtusu\nI Krajinović na pauzi


Sportske.net - Radonjić zadovoljan posle nove pobede\nRadonjić zadovoljan posle nove pobede\nTrener košarkaša Crvene zvezde Dejan Radonjić rekao je posle večerašnje pobede nad Cedevitom da je zadovoljan što je njegov tim ispunio prvi cilj, a to je odbrana domaćeg terena u finalu plej-ofa Jadranske lige.\nKošarkaši Crvene zvezde poveli su večeras sa 2:0 protiv Cedevite u finalnoj seriji plej-ofa Jadranske lige, pošto su u drugom meču u dvorani "Aleksandar Nikolić" pobedili sa 84:73.\n"Želja i cilj u ova dva meča bili su da budemo bolji od Cedevite i to smo uspeli da uradimo. Zadovoljan sam zbog toga", rekao je Radonjić novinarima posle meča.\n"Meč je bio drugačijeg početka od onog juče i na to se nadovezao dobar napad koji je omogućio da imamo značajnu prednost u prvom poluvremenu koju smo održavali u 20 minuta nastavka", rekao je Radonjić.\nOn je dodao da je Cedevita u drugom delu pokazala karakter i da je to očekivao. Trener Zvezde naveo je da je njegova ekipa uspela da izdrži nalet hrvatskog tima i da mu nije dozvolila da u potpunosti ugrozi veliku prednost.\nFinalna serija Jadranske lige sada se seli u Zagreb, a Radonjić je rekao da očekuje od Cedevite da pokaže da je "sastavljena da se vrati u Evroligu".\n"Oni su ekipa koja ima kvaliteta, potencijala i iskustva, a večeras su pokazali da imaju i karakter, koji će biti značajan u sledećem meču", rekao je on.\nRadonjić je rekao da od svog tima očekuje da pokaže svoj pun potencijal "u ovom trenutku" i da će uspeti da pobedi i "osvoji titulu koju želi".\nOn je zahvalio navijačima Zvezde na podršci.\nNajhrabriji ce otici svakako, tamo cemo zavrsiti posao i osvojiti Aba titulu, najverovatnije vec u trecem mecu...mislio sam da ce tek tada Boutrajt nastupiti, i da ce se Cedevita maksimalno istrositi i dobiti nas nekako, ali da cemo onda u cetvrtoj tekmi uspeti da slavimo titulu, ali sada sam prilicno siguran u metlanje Vitamina u tri meca...Boutrajta su forsirali ovde iako su videli da smo napadacki jako dobri u ovoj utakmici, iako je on dobro igrao, uzasan je to potez bio...povredio se u svom 22 minutu na terenu, sigurno da bi igrao i do 35-og sto je velika greska, jer je povreda naprosto visila u vazduhu...Izgubili su mec koji nisu mogli nikako da dobiju protiv nas ovako suterski raspolozenih, i pored toga izgubili su definitivno i najboljeg igraca. Ovo ce po svemu sudeci, biti nikad lakse osvojena Jadranska liga, iako je sve ukazivalo da ce biti drugacije, jer smo imali ogromnih problema. Ipak, zbog visestrukih benefita dugogodisnjeg igranja u eliti Evrope sa najboljima, i naseg konstantnog jacanja, celicenja u teskim i napornim uslovima, postali smo vec sad daleko jaci od najblizih pretendenata i izazivaca za titulu. Evidentan je nas napredak i celokupnog naseg sistema, jer bez obzira na imena u timu, na budzet i sastav ekipe, mi smo sve bolji, svake godine sve jaci i uigraniji, iako nam odlaze najbolji (prosle sezone Cirbes-Miler-Kinzi sa 50 poena u rukama). U narednim godinama cemo poprilicno odmaci svim konkurentima za tron Jadrana, veliki rad celokupnog sistema ce se itekako videti, odlicno i pametno se radi i ovo je tek pocetak dominacije. Na temeljima nastaju carstva i brojni uspesi potom, a mi smo iste sada stvorili i bicemo sve jaci....


OSM Televizija - Za projekte u oblasti kulture 4,8 miliona KM\nZa projekte u oblasti kulture 4,8 miliona KM\nPredsjednica Vlade Republike Srpske Željka Cvijanović razgovarala je danas u Banjaluci s direktorima Arhiva Republike Srpske, Muzeja Srpske, republičkog Muzeja savremene umjetnosti, Narodnog pozorišta i Narodne i univerzitetske biblioteke Srpske.\nCvijanovićeva je rekla da je na današnjem sastanku razgovarano o podršci Vlade Srpske institucijama kulture.\n- Vlada je na prošloj sjednici donijela odluke kojima se tretiraju institucije kulture sa sjedištem u Banjaluci, za koje je izdvojeno dva miliona KM. Prethodno smo donijeli odluke o iznosu od 2,8 miliona KM za institucije smještene van Banjaluke. To su institucije u Istočnom Novom Sarajevu, Pale, Nevesinje i Kotor Varoš - rekla je Cvijanovićeva.\nPremijerka Srpske je rekla da je za Muzej savremene umjetnosti izdvojeno 486.000 KM, Muzej Republike Srpske 340.000, Arhiv Republike Srpske 540.000, Narodnu i univerzitetsku biblioteku Srpske 248.000 i Narodno pozorište 353.000 KM.\nOna je istakla da su sredstva izdvojena za projekte koje su ove institucije kandidovale, te da će biti iskorišćen za rekonstrukciju i modernizaciju kulturnih ustanova u Banjaluci, kako bi se obezbijedio njihov što efikasniji rad.\nOna je rekla da je na sastanku bilo riječi o tome kako Vlada može omogućiti dodatnu pomoć ovim ustanovama, da bi njihovi sadržaji bili bolji i upečatljiviji, te istakla da je Vlada zahvalna za sve što se realizuje u okviru institucija kulture uprkos teškim finansijskim vremenima.\n- Sada kada su teška finansijska vremena iza nas možemo razgovarati o tome kako da više ulažemo i damo veću vidljivost tim institucijama. Banjaluka i druga mjesta žive novi život kada je riječ o kulturi i turizmu i vidimo veliku šansu za naše institucije kulture i turističke sadržaje i kroz nove avio-linije koje su uspostavljene. Od jeseni će,o imati tri nove avio-linije, a sljedeće godine još najmanje dvije koje će nas povezivati sa različitim centrima u Evropi. To je nova šansa za razvoj turizma i kulture - istakla je Cvijanovićeva.\nDirektor Narodnog pozorišta Republike Srpske Nenad Novaković rekao je da je prvi put da je jedna Vlada na poseban način shvatila značaj institucionalne i vaninstitucionalne kulture, što najbolje pokazuje zrelost društva.\nDirektor Arhiva Republike Srpske Bojan Stojnić rekao je da će odobrenim sredstvima biti nabavljena informatička oprema za digitalizaciju i mikro-film, te za pokretno-klizne arhivske police Arhiva, čime će biti ostvareno oko 60 odsto dodatnog smještajnog prostora u depoima i najvrednija građa će moći da bude smještena u jednoj zgradi.\nJoš iz iste kategorije: « Mektić tvrdi da situacija sa migrantskom krizom nije haotična Do sada otkriven 2.031 migrant na teritoriji Srpske »


Oproštajna poseta ambasadora Vijetnama\nPrvi potpredsednik Vlade i ministar spoljnih poslova Republike Srbije Ivica Dačić primio je u oproštajnu posetu nerezidencijalnog ambasadora Socijalističke Republike Vijetnam u Republici Srbiji Tran Than Conga.\nMinistar Dačić je zahvalio ambasadoru Congu na njegovom ličnom doprinosu unapređenju bilateralnih odnosa između Srbije i Vijetnama, izražavajući uverenje da će dugogodišnji prijateljski odnosi između naših zemalja nastaviti da se i dalje unapređuju, posebno u oblasti ekonomske, obrazovne i naučno-kulturne saradnje. Ministar Dačić je ovom prilikom preneo vijetnamskom ambasadoru i lično saučešće povodom smrti donedavnog predsednika Vijetnama Tran Dai Kuanga.\nŠef srpske diplomatije je izrazio zadovoljstvo visokim stepenom razumevanja Srbije i Vijetnama u ključnim pitanjima bilateralne i multilateralne saradnje, posebno ističući zahvalnost Vijetnamu zbog podrške teritorijalnom integritetu Republike Srbije, naglašavajući da je JPN tzv. „Kosova" flagrantni primer kršenja međunarodnog prava i ugrožavanja teritorijalnog suvereniteta članice UN-a.\nTakođe, potvrđena je obostrana spremnost za dalje jačanje međusobnog dijaloga i uverenje da će se nastaviti pozitivan trend susreta na visokom nivou između Srbije i Vijetnama.\nKljučne reči: Vijetnam Ivica Dačić Ministar spoljnih poslova


Protest protiv izgradnje pingvinarijuma u Beo zoo vrtu - Feniks\nZahtevi koji će biti istaknuti na protestu su:\nda se obustavi gradnja pingvinarijuma, zato što u Zoološkom vrtu grada Beograda ne postoje uslovi za proširivanje i držanje novih životinja;\nda se finansijska sredstva namenjena izgradnji pingvinarijuma preusmere na poboljšanje uslova života u pravcu obezbeđivanja dobrobiti za već postojeće životinje;\nda se životinje za koje uslovi ne mogu da se poboljšaju pošalju u pogodne prirodne rezervate.\nU obrazloženju zahteva istaknuto je da Beogradski zoološki vrt:\nne ispunjava uslove za držanje životinja propisane zakonom, kako u pogledu objekata, tako i u pogledu obezbeđivanja dobrobiti divljih životinja u zatočeništvu;\nne ispunjava uslove koji su propisani Pravilnikom o uslovima koje treba da ispunjava zoološki vrt (Sl. glasnik RS, 75/10);\nne ispunjava uslove koje propisuje Evropska asocijacija zoo vrtova i akvarijuma (European Association of Zoos and Aquariums, EAZA);\nkao ni uslove (koji predstavljaju svetski standard) koje mora da ispuni zoološki vrt, a definisani su akreditacionim pravilnikom Asocijacije zoo vrtova i akvarijuma (Association of Zoos&Aquariums, AZA).\nOsnovna svrha zoološkog vrta jeste očuvanje životinja i biodiverziteta, to treba da bude mesto na kome se pomaže životinjama i kao jedinkama i kao vrstama, a ne razonoda za građane i turiste.\nStoga smatramo da koncept postojećeg zoo vrta mora iz osnova da se menja, ovakav koncept (tzv. viktorijanski) u svetu je odavno prevaziđen. Držanje životinja kao živih eksponata, izloženih u neuslovima u kojima ne može da im se obezbedi dobrobit nije ni civilizacijski, a ni humani iskorak. Vrt mora da se transformiše u instituciju koja će biti centar za pomoć ugroženim vrstama, za očuvanje biološke raznolikosti i naučna istraživanja usmerena na očuvanje biodiverziteta, a ne ono što je danas - mesto patnje životinja i zabava za neuke, te je stoga besmisleno ulagati u nove kaveze i nove životinje.\nNa protest smo pozvali gradonačelnika Beograda Sinišu Malog i direktora Beo zoo vrta Srboljuba Aleksića. U pozivnom dopisu smo, pored gore pomenutog, ukazali i na to da ovakav kakav je sada Beo zoo vrt izaziva kritike i negativne komentare ne samo posetilaca iz naše zemlje, udruženja za zaštitu životinja i stručnjaka, već i iz inostranstva. Stoga je poboljšanje uslova u njemu značajno ne samo zbog dobrobiti životinja koje se u vrtu nalaze, već i zbog utiska koji naš grad i naša zemlja ostavljaju na posetioce.\nTakođe, u kontekstu otvaranja Poglavlja 27, koje se odnosi na zaštitu životne sredine, divlje životinje i divlje životinje u zatočeništvu, gde spadaju i zoo vrtovi, upozorili smo gradonačelnika da će ovakav zoo vrt biti velika prepreka u ispunjavanju uslova iz Poglavlja.


Centralni blok UKC-a opremljen klimama, ventilatorima i drugim rashladnim uređajima\nUniverzitetski klinički centar Republike Srpske saopštio je da se svi pacijenti u ovoj zdravstvenoj ustanovi liječe po najvišim medicinskim standardima i da nikad ni jednom nije pogoršano zdravstveno stanje ili ugrožen život zbog navodno visokih temperatura u sobama.\n,,Želimo da istaknemo da su prostorije UKC-a, gdje je velika frekvencija ljudi, prostorije gdje su skupi aparati, većina operacionih sala, intenzivna i poluintenzivna njega, odnosno prostorije gdje su teški pacijenti opremljeni sa klima uređajima’’, navedeno je u saopštenju.\n,,Objekat Centralnog medicinskog bloka izgrađen je po najvišim građevinskim standardima i služi na ponos građanima Srpske jer imamo najsavremenije izgrađenu i opremljenu ustanovu u regionu. Ovaj objekat je efikasno toplotno izolovan i u funkciji su centralni venitilacioni sistemi’’, pojasnili su u UKC-u.\nIz UKC-a podsjećaju da će završetkom projekta rekonstrukcije Tehničko - ekonomskog bloka biti pušten u pogon centralni sistem klimatizacije u cjelosti za Centralni medicinski blok.\n,,Iskreno nas žalosti činjenica da se naši pacijenti i zaposleni zlouptrebljavaju na jedan vrlo manipulativan način, te koriste u dnevno političke svrhe što ima za cilj izazivanje nepovjerenja građana u zdravstveni sistem Republike Srpske’’, navedeno je u saopštenju.


VELIKI PODUHVAT: Uskoro na nebu nadzvučni putnički avioni! • HAPPYTV.RS\nVELIKI PODUHVAT: Uskoro na nebu nadzvučni putnički avioni!\nUsledili su teroristički napadi 11. septembra 2001. u SAD, rastući troškovi održavanja i pad prodaja karata, te je i "Konkord" penzionisan, oktobra 2003. godine. Od tada samo neki vojni avioni lete brže od zvuka.\nSada "Bum supersonik" želi da let brži od zvuka vrati civilnom stanovništvu. Osnovana 2014. godine, ta kompanija je decembra pošle godine prikupila 100 miliona dolara, čime je njena ukupna finansijska aktiva dostigla 141 milion dolara.\n- Projektovan je tako da prevaziđe probleme koje je imao ’Konkord’. ’Uvertira’ će u prvoj verziji imati 55–75 sedišta, sva u biznis klasi i cena će biti kao i biznis klase ostalih kompanija, a ne znatno viša, kako je bilo s ’Konkordom’ koji je često leteo uglavnom prazan - rekao je softverski inženjer Džoš Kral, suosnivač i potpredsednik "Buma" za tehnologiju.\nPre no što "Bum" bude sposoban da izgradi "Uvertiru" u svoj njenoj veličini, mora da najpre dokaže kvalitet njene osnove. Da bi to učinili, razvijaju mali prototip, XB-1 ili "Bejbi Bum", avion-dvosed za demonstraciju. U toj fazi su se i udružili sa "Daso Sistems", globalnim konsultantom specijalizovanim za 3D-dizajn, inženjering, 3-D CAD, modeliranje, simulaciju i upravljanje podacima i procesima. Koriste novo rešenje "Dasoa" nazvano "Reinvent the Sky", lansirano prošle godine za podršku manjim inovatorima i startapima u vazduhoplovstvu da postignu besprekoran dizajn i inženjering, a samim tim efikasnost letelice.\n"Bum" vredno radi na prototipu i već decembra će XB-1 biti spreman, a prvi let je sledeće godine, najavio je Kral. "Bum" namerava da partnerstvo s "Dasoom" nastavi i kada pređe na proizvodnju putničkih aviona pune veličine, te već rade na zahtevima projektanata i specifikacijama, koristeći i "alat" „enovia“ za upravljanje životnim ciklusom proizvoda, da bi pokrenuli saradnju s kooperantima i upravljanje budućom proizvodnjom.\nKompanija "Bum" vidi ogromne mogućnosti na horizontu.\n- Uz postojeće propise o regulisanju letova aviona nadzvučne brzine, u svetu postoji preko 500 potencijalnih rentabilnih ruta za 'Uvertiru', uključujući mnoge u Aziji, od koje se očekuje da će doneti gotovo polovinu rasta broja putnika u avionima sveta u narednih 20 godina - objasnio je Kral.\n- Zamislite let od Tokija do Los Anđelesa za šest umesto za deset sati, ili od Tokija do Bostona za manje od devet sati umesto za 13 - računa se da takve rute imaju očekivanu potražnju za čak 1.000 aviona nadzvučne brzine - izjavo je potpredsednik "Buma".\nKral je rekao da se sve svodi na postizanje prvobitnog cilja "Buma": Da svet učini drastično pristupačnijim - smanjujući troškove, vreme i gnjavažu tokom putovanja.


Vulinov potpredsednik hoće na predsedničke izbore - Nova Borba\nBratislav Jugović Foto: printscreem\nVulinov potpredsednik hoće na predsedničke izbore\nPotpredsednik Pokreta socijalista Bratislav Jugović najavio je kandidaturu na predstojećim predsedničkim izborima.\nIzvor: Nedeljnik, NB\nJugović je u razgovoru za Nedeljnik rekao da je njegova želja da se kandiduje Aleksandar Vulin, ali da je i on sam spreman da uđe u trku za mesto na Andrićevom vencu.\n"Ako se Vulin ne bude kandidovao, sve sam bliži odluci da učestvujem na predsedničkim izborima. U tom slučaju podneo bih ostavku na partijsku funkciju i izašao na izbore kao kandidat naroda, računajući na glasove članstva i simpatizera Pokreta socijalista", rekao je Jugović.\nOn je kazao da levica ne može ojačati sve dok je Vučić velika vlast.\n"Vučić svojim ponašanjem levičara usisava glasove levice, bez obzira na to što je predsednik stranke desnog centra", rekao je Jugović i dodao da ako se on bude kandidovao, onda Pokret socijalista ne treba da ima kandidata, "jer je nesporno da je Vučić pritajeni levičar u najpozitivnijem smislu te reči".\nJugović je već spremio i ključne teze, koje bi iznosio u kampanji.\n"Jedan srpski seljak sa Zlatibora savetovao me je da u trku za predsednika Srbije krenem kao lažni doktor nauka. Kaže, samo je u Srbiji moguće da se lažni doktor nauka izbori za dostojanstven život učitelja i nastavnika. Obrazovanje i jeste ključna tema. Domovina se brani knjigom. Ako su nam profesori sirotinja, kako će đaci sutra stvarati bogatu Srbiju? Prosvetni radnici treba da imaju beneficirani radni staž, naročito prosvetni radnici u predškolstvu. Vučić je temu obrazovanja nametnuo kao prioritet. Dualno obrazovanje za koje se on zalaže je neophodno Srbiji, zato što će mladima omogućiti da se lakše zaposle i da se razigra tržište rada, poručio je u intervjuu za Nedeljnik Bratislav Jugović, potpredsednik Pokreta socijalista, iznoseći neke od svojih ključnih programskih smernica u trci za predsednika Srbije", poručio je Jugović.\nOn je takođe rekao da ako do kandidature dođe, neće biti sportski da glasa za sebe, već bi glasao za vojislava Šešelja, kog želi da pobedi.


MOGERINI: Evropska unija je odbila zahtev SAD da ekonomski izoluje Iran! • HAPPYTV.RS\nEvropska unija je odbila zahtev SAD da ekonomski izoluje Iran i usvojili pravni instrument za zaštitu evropskih firmi prisutnih u Iranu od američkih sankcija, rekla je šefica evropske diplomatije Federika Mogerini.\n"Odobrili smo osavremenjivanje statuta o blokadi, i preduzećemo sve mere da bi Iran mogao da ima ekonomske koristi od ukidanja sankcija", rekla je Mogerinijeva posle sastanka sa šefovima diplomatija članica EU.\nZakon će stupiti na snagu 6. avgusta, istovremeno sa prvim talasom američkih sankcija. Drugi talas kreće 4. novembra, u vreme kongresnih izbora u SAD.\n20.0436 minutes ago


Svetski mediji o poseti Putina: Srbija jedino preostalo savezništvo Rusije na Balkanu – Balkanekspresrb.rs\nSvetski mediji o poseti Putina: Srbija jedino preostalo savezništvo Rusije na Balkanu\nPosetu predsednika Vladimira Putina pratili su mnogi svetski mediji. Uglavno primećuju da je to bio pokušaj da učvrsti jedino preostalo savezništvo Rusije na Balkanu.\nBBC piše da je ruski predsednik predvodio visoku delegaciju u poseti Srbiji s ciljem da učvrsti saradnju sa zemljom koja pokušava da postane članica EU. Podseća da je Putin uoči dolaska u Beograd optužio pojedine zapadne zemlje za “destabilizaciju” Balkana.\n“Bloomberg” navodi da je Putin dočekan kao heroj dok Srbija pokušava da dobije dodatnu snagu u rešavanju kosovskog pitanja.\n“Guardijan” piše da je Putin ukazao predsedniku Srbije Alkesandru Vučiću najveću državničku počast u nadi da će učvrstiti jedan od malobrojnih bilateralnih odnosa koje Rusija ima u Evropi i pojačati uticaj Moskve na Balkanu.\nAgencija AP prenosi da je Putinu upriličen raskošan doček i da ruski predsednik ovom posetom iskazuje podršku “populističkom lideru ove balkanske zemlje i njegovoj promoskovskoj politici”.\nPutin boravi u Beogradu u veoma simboličnoj poseti kako bi naglasio “srpsko-rusko prijateljstvo”, piše danas francuski portal Kurije de Balkan (Le Courrier des Balkans) uz ocenu da do posete dolazi u trenutku kada je Putin osporovan na međunarodnoj sceni a srpski predsednik Aleksandar Vučić suočen s velikim talasom protesta.\n“U interesu je Rusije da nastavi da ne podržava nezavisnost Kosova i da zadrži status quo ili zamrznuti konflikt, kako bi opravdala sopstvenu politiku na Krimu i u Ukrajini”, navodi portal dodajući da bi možda Putin mogao da prihvati i ranije pomenutu razmenu teritorije jer bi mu taj presedan omogućio širenje uticaja, ukoliko bi Republika Srpska želela da napusti BiH.\nIstoričar i stručnjak za srpsko-ruske odnose Milivoj Bešlin ocenio je za francuski portal da je današnja poseta dobra propaganda i za Putina i Vučića. Bešlin smatra da Putin nema mnogo destinacija u kojima je dobrodošao zbog zapadnih sankcija i na taj način želi da pokaže uticaj na Balkanu. Vučiću je s druge strane potrebno da jača poziciju u posljednoj fazi pregovora za rješavanje pitanja Kosova.\nPutinova poseta Beogradu ima pre svega politički značaj i treba da da odgovor na principijelno pitanje: da li je Srbija spremna da bude ključni saveznik Moskve u regionu ili će nastaviti zbližavanje sa EU i NATO, balansirajući između Zapada i Rusije, ocjenjuje moskovski dnevnik Komersant.\nList piše da predsednik Srbije Aleksandar Vučić u posljednje vreme aktivno gura ideju o razgraničenju sa Prištinom, kao uslov za normalizaciju odnosa, bez čega je nemoguća integracija Srbije u EU.\notpevao Kaljinku: ministar Ivica Dačić\n“Moskva je skeptična prema sporazmu Srbije i Kosova, što želi EU, strahujući da će postati protektorat NATO-a. U Moskvi ne žure ni da podrže ideju o novom razgraničenju, smatrajući da će Beograd time faktički priznati Kosovo. Tako da i posle današnjijh razgovora o kosovskoj problematici, njihovo tumačenje može biti potpuno različito, kao što je bilo posle oktobarskog susreta u Moskvi”, piše list.\nNezadovoljstvo Moskve izaziva i to što je Srbija, koju Moskva smatra “ključnim saveznikom na Balkanu”, preduzela posljednjih godina niz koraka prema NATO, dodaje Komersant (Agencije).♦\nTagsPutin u Beogradu