Štampa na kliritu - izrada slova od klirita - štampa na pleksiglasu - DOGA ŠTAMPARIJA\nŠtampa na kliritu – izrada slova od klirita – štampa na pleksiglasu\nDIGITALNA ŠTAMPA NA KLIRITU\nKlirit predstavlja pločasti materijal koji se koristi za izradu promotivnih proizvoda. Samim time, veoma je rasprostranjen za reklamnu upotrebu.\nDigitalna štampa na klirit ploči ogleda se u pravljenju proizvoda kao što su ― kliritni stalci, kliritne kutije, kliritni pultevi, kliritne table, držači za cene od klirita, kliritni nosači brošura i kataloga, kliritni držači za flajere, 3D slova, i mnogi drugi reklamni proizvodi.\nPrednosti i karakteristike su velike, posebno se izdvaja jer poseduje transparentnost (čak do 92%), otporan je na različite vremenske uslove, UV stabilan, poseduje hemijsku otpornost, mogućnost termooblikovanja, ima široku primenu, male je mase, čime je montaža jednostavna, sertifikovan je za kontakt sa prehrambenim proizvodima i jednostavno se reciklira.\nZahvaljujući posedovanju takvih kvaliteta, sve češća je upotreba proizvoda od klirita, a pre svega za izradu reklamnih proizvoda, odnosno ima visok stepen primenjivosti u reklamnoj industiji.\nKlirit je postao čest izbor upravo zahvaljujući pogodnostima koje su se pokazale tokom njegove dugogodišnjeg primene.\nStoga, štampa na kliritu nalazi široku primenu kada je u pitanju reklamna industrija, zahvaljujući širokom spektru boja i neograničenim dimenzijama, što utiče na dobijanje najrazličitijih proizvoda željenog dizajna.\nBrendiranje proizvoda od klirita podrazumeva najrazličite mogućnosti, od personalizovanja proizvoda u vidu logotipa, do štampe raznih motiva i slika.\nTransparentnost, otpornost na vremenske uslove, UV stabilnost, mala težina, jednostavno postavljanje, prihvatanje i postojanost štampe u punom koloru jesu prednosti zašto je čest izbor kada su u pitanju pločasti materijali.\nVisokokvalitetna digitalna štampa velikog formata sa mogućnošću CNC oblikovanja klirita doprineće da vaši proizvodi dobiju željeni izgled.\nTemeljno posvećivanje pažnje svakom delu procesa da bi se dobio proizvod sa štampom, doprinelo nam je pružanju kvaliteta u pogledu usluga, kao i da na vaše zahteve odgovaramo energično i efikasno.


Trgovinska razmjena Srbije s Njemačkom veća za 11,7 odsto\n28.02.2014. / 9:45\nBEOGRAD, Trgovinska razmjena Srbije i Njemačke je u 2013. godini iznosila 2,79 milijardi evra, što je 11,7 odsto više nego prethodne godine, saopštila je u četvrtak delegacija njemačke privrede u Srbiji.\nIzvoz privrede Srbije u Njemačku povećan je za 23,8 odsto i dostigao je rekord od 1,2 milijarde evra, dok je vrijednost uvoza iz Njemačke bila 1,58 milijardi evra što je za četiri odsto više, podaci su njemačkog Saveznog ministarstva za ekonomiju i energiju.\nTrgovinski deficit Srbije u razmjeni s Njemačkom je 2013. bio 381,8 miliona evra, a 2008. je iznosio 968,3 miliona evra.\n“Srbija bilježi sve značajniji izvoz u Njemačku, između ostalog i zahvaljujući brojnim njemačkim preduzećima u Srbiji koja svoje proizvode izvoze partnerima na tržištu Njemačke i EU”, istakla je Delegacija njemačke privrede u Srbiji.\nDelegacija očekuje da će Njemačka sigurno ostati jedan od najvažnijih spoljnotrgovinskih partnera Srbije jer je u toku proširenje proizvodnih kapaciteta pojedinih njemačkih kompanija u Srbiji koje će tek narednih godina dostići proizvodni maksimum.\nDelegacija njemačke privrede u Srbiji od 2001. godine radi na unapređenju privredne saradnje. Beta\nTagovi: izborizvoznjemackatrgovinska razmjenauvoz


70 godina od osnivanja Muzeja primenjene umetnosti - MediaSfera\nMuzej primenjene umetnosti u Beogradu najavio je danas da će izložba, povodom 70 godina od osnivanja muzeja, biti otvorena 12. novembra, u posebnom režimu zbog pandemije korona virusa, uz poštovanje svih mera zaštite.\nIzložba, koja će trajati do 31. januara 2021, bazirana je pre svega na dokumentarnom materijalu preko koga se dokumentuje i istorizuje rad muzeja od osnivanja 1950. godine sve do kraja druge decenije 21. veka, navedeno je u saopštenju.\nUkazano je da je, kao i mnogi drugi domaći i svetski muzeji, Muzej primenjene umetnosti prošao nekoliko različitih etapa razvoja i delovanja, od kojih je svaka od etapa odražavala složene odnose promenljivih realnih praksi primenjene umetnosti i dizajna, a u fonu provokacija iz sfere kulture, društva i politike.\nNa izložbi će kroz dokumentarnu gradju, koja se pre svega odnosi na izložbenu i programsku delatnost, biti prikazana istorija muzeja, kao i širi muzeološki i istorijsko-umetnički aspekti njegovog delovanja.\nPrecizirano je da se izložba sastoji od dva segmenta, dokumentarnog, pod nazivom „Dokumenta“ i ilustrativnog, pod nazivom „Muzejski plakat“.\nSegment izložbe „Dokumenta“ prikazaće istorijat i hronologiju delovanja muzeja kroz dokumetnovanje negovanog programskog identiteta i kontinuiteta rada tokom 70 godina, odnosno širok dijapazon delatnosti, raznorodnost kolekcija, kao i različite manifestacije, izložbe, ličnosti i događaje.\nDrugi segment izložbe, „Muzejski plakat“, sastoji se od izabranih muzejskih plakata koji, kao veoma indikativan i komunikativan vid grafičkog dizajna, uverljivo ilustruju raznorodnu i raznoliku delatnost muzeja tokom 70 godina postojanja i rada.\nTokom trajanja izložbe planiran je i poseban dogadjaj – koncept odnosno, prezentacija dizajnera nedelje i predmeta nedelje na sajtu muzeja i na izložbi.\nPodseća se da je Muzej primenjene unetnosti osnovan 1950. godine sa specijalizovanim zadatkom da sistematski štiti, sakuplja, naučno obradjuje, afirmiše i publikuje bogatu oblast srpskog kulturnog nasledja, prvobitno istorijskog, a kasnije i savremenog, u oblasti primenjene umetnosti i dizajna.\nTagovibeograd izlozba jubilej Muzej primenjene umetnosti\n20. Bijenala keramike u Konaku kneginje Ljubice


Sakari Viika – A Book of Memories – izložba – Časopis InterFON\nU okviru AIR programa KC Grad 31. oktobra otvaramo izložbu finskog fotografa Sakari Vikka, pod naslovom A Book of Memories, koja će trajati do 6. novembra. Posetioci će imati priliku da se upoznaju sa radom fotografa čiji radovi se nalaze u kolekcijama Helsinki Art Museum, Jyväskylä Art Museum, Oulu Museum of Art, The State Art Collection Finland, a koji je na sceni od osamdesetih godina. Dok u okviru AIR programa bude radio na materijalu za svoju sledeću publikaciju, posetioci će imati uvid u njegov prethodni projekat.\nOsnovni postulat njegovog rada podrazumeva observaciju okoline. Fotografije sa same nameću, Vikka ih nikada ne režira, on ih samo uočava u širem kontekstu, ekstraktujući ih, tako da dokumentarnost igra značajnu ulogu u njegovom radu, a ona podrazumeva i dodatu vrednost svake fotografije – njeno delovanje izvan okvira kadra.\nBavi se ljudskom sredinom, ali na njegovim fotografijama ljudi nisu tako čest subjekat, zbog toga što više obraća pažnju na posmatrača koji se stavlja u tu okolinu posmatranjem.\nKako sam navodi, veoma je produktivan i intuicija ga nagna da fotografiše ogroman broj kadrova. Jedina režija nastupa pri sređivanju materijala, kada veliku ulogu igraju emocije. Od apstrahujuć ih do onih sa dozom humora, u zavisnosti od projekta na kom radi, ipak, sve njegove fotografije plene svojom kompozicijom.\nKnjiga sećanja (A Book of Memories) je projekat inspirisan romanom Paul-a Auster-a, gde je Vikka svakog dana producirao jednu ili više fotografija. Serija fotografija predstavlja odgovor na konstantan protok slika na socijalnim mrežama, ali odgovor koji je dosta apstraktan i bez preciznih komentara i određenja u odnosu na tu situaciju.\nOn: 28. October 2014.


Svet Autor:Ksenija Stojiljkovic02. jun. 202109:29\nFoto: EPA-EFE/DEBBIE HILL\nDugogodišnja vladavina izraelskog premijera Benjamina Netanijahua dovedena je u pitanje. Lideri opozicije tvrde da imaju većinu da oforme novi vladu, a da li je zaista tako biće poznato danas. Izbori su održani u martu, a rok za formiranje vlade je 2. jun - u suprotnom Izrael ide na nove izbore, pete u poslednje dve godine.\nU Izraelu nisu potrebne potvrde o vakcinaciji za restorane\nPredsednik Izraela Ruven Rivlin odlučio je 5. maja da mandat za sastav nove vlade poveri lideru opozicije Jairu Lapidu, nakon što ga je aktuelni premijer Benjamin Netanijahu obavestio da nije uspeo da oformi vladajuću koaliciju u zadatom roku.\nOkosnica „vlade promene“ kako je nazivaju, bili bi centrista Jair Lapid i ultranacionalista Naftali Benet, sa kojim je Lapid već postigao dogovor da bude premijer tokom prve dve godine, kao i nekoliko manjih stranaka. To bi moglo da nanese izvesne glavobolje koaliciji, s obzirom na to da bi sve strane u njoj, ukoliko žele da dođu do cilja, morale da pristanu na kompromise.\nNaime, ovu koaliciju čine i stranke izrazito desnih ideologija, poput Benetove partije, dok se islamistička partija Raam zalaže za zaštitu konzervativnog muslimanskog načina života i resursa za gradove na severu Izraela u kojima su Arapi većina. Ovakav program potpuno je nekompatabilan sa ideologijom laburističke stranke Merec, koja se protivi okupaciji Zapadne obale i koja je svojevremeno sugerisala da bi trebalo odseći glavu „nelojalnim“ pripadnicima arapske manjine.\nPri tom, ove desničarske partije, kao i partija samog Beneta ideološki su bliže Netanijahuovoj zamisli, te je jasno da su one ovu ideju podržale zbog političkih proračuna.\nNetanijahu ili Bibi, kako zovu izraelskog premijera, nazvao je potencijalnu vladu „prevarom veka“ i naveo da bi pomenuta koalicija predstavljala „pretnju bezbednosti zemlje“. Još uvek aktuelni premijer uputio apel političarima iz desničarskih stranaka da ne podrže koaliciju.\nKoalicija nakon Gaze\nPre sukoba pokrenuti su razgovori o obrazovanju široke koalicije opozicionih stranaka, ali je Benet, izjaviljvao kako je vojnom operacijom, u kojoj je ubijeno više od 250 Palestinaca i 12 Izraelaca, završeno njegovo interesovanje za ulazak u koaliciju.\nIpak, kada je nakon 11 dana surovih sukoba došlo do prekida vatre uz posredovanje Egipta, ponovo su ojačale kritike na račun Netanjahua. Otprilike 47 odsto Izraelaca je sada protiv Netanjahua.\nNetanjahuovi rivali rekli su da je operaciji u Gazi nedostajala koherentna i dugoročna strategija i da su neuspesi premijera da zaustavi raketnu vatru Hamasa na Izrael i obezbedi ostatke izraelskih vojnika dodatni dokaz da treba da ode sa funkcije.\nSve jasno u sredu\nDa li premijer sa najdužim stažom u istoriji zemlje prelazi u opozciju? Sudbina Netanijahua biće poznata u sredu u minut pred ponoć kada ističe rok koji Lapid ima na raspolaganju da saopšti da li je uspeo ili nije da formira novu vladu.\nU slučaju uspešnog ishoda pregovora okončaće se duga vladavina Netanijahua koji je na funkciji premijera uzastopno 12, a ukupno 15 godina. Netanijahuu se trenutno sudi za korupciju i on je prvi izraelski premijer koji se suočio sa optužbama za krivično delo dok je na funkciji.\nU slučaju da blok protiv Netanijahua ne uspe da oformi „vladu promene“, poslanici bi mogli da izaberu novog kandidata za mandatara. U slučaju da se to ne dogodi ili ni on ne uspe da formira vladu, Izraelci će ponovo glasati već ove godine.\nMandatar za sastav nove Vlade Izraela Jair Lapid izjavio je da bi za nedelju dana ta zemlja mogla da uđe u novu eru, ocenivši da je slabost dosadašnjeg premijera Benjamina Netanijahua uticala da jevrejska država bude slabija.\nObraćajući se poslanicima iz svoje partije centra Ješ atid („Ima budućnosti“) Lapid je naglasio važnost jedinstva i partnerstva za formiranje nove vlade, najavivši da će se uprkos preprekama sa kojima bi se koalicija mogla suočiti, raditi zajednički na njihovom prevazilaženju.\nZa Netanjahua je rekao da je „izgubio kočnice“, aludirajući na njegov govor sinoć koji je označio opasnim i nepromišljenim.\n„Baš zbog toga moramo osnovati vladu koju pokušavamo da izgradimo“, rekao je Lapid, dosadašnji lider izraelske opozicije.\nOn je potvrdio da postoje „mnogobrojne prepreke“ obrazovanju vlade desničarskih, levičarskih i partija centra, preneli su izraelski mediji.\nBibi se hvata za slamku\nNetanijahu je i sam podstakao spekulacije da je njegov mandat završen, kada je ponudio koaliciju Benetu i lideru još jedne desne partije, Gideonu Saru. U okvru tog dogovora, u kojem je Netanijahu do sada bio najvelikodušniji, svaki od trojice partijskih lidera bi se rotirali na funkciji premijera. Međutim Sar, nekadašnji Netanijahuov štićenik je ovo odbio.\n„Naša pozicija je bila i ostaje smena Netanijahuovog režima“, istakao je Sar.\nNa njegovo mesto došao bi sličan njemu\nNaftali Benet, mogući premijer, je uspešan poslovni čovek i milioner. Njegov stav je da bi osnivanje palestinske države bilo samoubistvo za Izrael, zbog čega palestinske vlasti smatraju da će vlada Beneta i Lapida biti ekstremno desničarska i da se neće razlikovati od Netanijahuove.\nIpak, Benet je relativno liberalan povodom tema kao što su prava homoseksualaca i odnos između religije u države u zemlji u kojoj ortodoksni rabini imaju snažan uticaj.\nBenjamin NetanijahuBenjamin NetanjahugazaGlasanjeHamasizboriIzraelJair LapidKoalicijaLikudmandatarNaftali BenetpremijerratVlada


TRIO POKRET U RIMU - SOKOJ\nAmbasada Republike Srbije u Rimu organizovala je 20. decembra 2021. pretpraznični koncert na Konzervatorijumu Santa Čečilija, na kojem je nastupio trio „Pokret“ koji čine Madlen Stokić Vasiljević, Maja Mihić i Miloš Nikolić.\nPublici je predstavljen program „Zajedno u intuitivnom muzičkom pokretu“ sa kompozicijama savremenih srpskih kompozitora Isidore Žebeljan, Miloša Raičkovića, Svetlane Maksimović, Milane Stojadinović-Milić, Dragane Jovanović i Ivana Brkljačića. Takođe, u čast zemlje domaćina, izvedeno je i delo italijanskog kompozitora Ade Đentile.\nKoncert je organizovan u saradnji sa Konzervatorijumom Santa Čečilija, u okviru programa EVROPA U MUZICI – sezona 2021-2022. Klastera EUnik Roma, mreže institucija i ambasada država članica Evropske unije. Koncert je podržao Sokoj iz Fonda za kulturna davanja.\nDogađaju su prisustvovali gosti iz diplomatskog kora, dijaspore, predstavnici zvaničnih institucija i saradnici Ambasade.


Potrošačkih pet minuta: Da li Don Don narušava konkurenciju? - Nova ekonomija\nPotrošačkih pet minuta: Da li Don Don...\nKomisija za zaštitu konkurencije objavila je da je po službenoj dužnosti nastavila ispitivanje da li je u slučaju koncentracije kompanije Don don, poznatog proizvođača hleba i peciva i Žitoprometa iz Zaječara, došlo do narušavanja konkurencije.\nDon Don u stopostotnom vlasništvu slovenačkog Don don Metlika stekao je neposrednu kontrolu nad delom Akcionarskog društva za preradu žitarica Žitopromet.\nPostupak će biti okončan donošenjem rešenja u zakonskom roku od četiri meseca od dana pokretanja postupka po službenoj dužnosti.\nU ispitnom postupku, Komisija će ispitati da li bi se sprovođenjem koncentracije značajno ograničila, narušila ili sprečila konkurencija na tržištu Republike Srbije ili njegovom delu, a naročito ako bi to ograničavanje, narušavanje ili sprečavanje bilo rezultat stvaranja ili jačanja dominantnog položaja.\nDon Don je poznat po brendu "Tvojih pet minuta”. Kako se navodi u poslednje objavljenom finansijskom izveštaju za 2017, Don Don je u Srbiji lider na tržištu pekaskih proizvoda.\nKompanija ima više od 900 zaposlenih. Preduzeće je u toj godini proizvodilo brašno u dva mlinska pogona (Zrenjanin i Kragijevac). Proizvodnja peciva i hlebova se obavljala u 10 pogona u svim većim gradovima.\nNENAJAVLJENI UVIĐAJ zbog liftova u pirotskoj bo...


SRBIJA IZMEĐU ZAPADA I RUSIJE Tragedija u Libiji doprinela da Srbi ne žele u NATO\nZakon o saradnji sa NATO zaoštrio je podele u Srbiji na pristalice Zapada i Rusije, a stvari se nisu mnogo promenile ni nakon tragedije u Libiji.\nNekoliko hiljada Ljudi protestovalo protiv NATO\nPitanje odnosa Srbije sa NATO toliko je uzburkalo javnost, da su u roku od tri dana organizovana čak dva skupa sa različitim porukama. Prvi je usledio istog dana kada je predsednik Srbije Tomislav Nikolić potpisao Zakon o saradnji sa Alijansom.\nNa Andrićevom vencu okupilo se nekoliko hiljada ljudi, noseći transparente sa natpisom „NATO je ubica naše dece” i zastavama sa likom Vladimira Putina. Organizator je bila desničarska organizacija „Zavetnici“, uz podršku Obraza, Dveri i DSS-a.\nVeć danas, u Beogradu će biti održana sveobuhvatna konferencija Centra za evroatlantske studije (CEAS), čija je tema uticaj Rusije na demokratizaciju i evrointegracije Srbije. Jelena Milić iz CEAS-a kaže da je prerano govoriti o uticaju događaja u Libiji na konfrontacije u Srbiji, jer „ne znamo šta je MSP tamo sve radio“. S druge strane, lider SNP-a Nenad Popović smatra da je pogibija srpskih državljana u Libiji velika lična i državna tragedija i da će svakako imati uticaja.\nIstovremeno, ministar za rad Aleksandar Vulin juče je, upitan da li će pripadnicima Ruskog humanitarnog centra u Srbiji biti date iste privilegije kao i NATO, najavio da će se „o privilegijama razgovarati prilikom posete ruskog premijera Dmitrija Medvedeva“. Vulin je istakao da Srbija ostaje vojno neutralna, kao i da će i ove godine 24. marta obeležiti godišnjicu agresije NATO pakta, odnosno početka bombardovanja Srbije 1999. godine


Ekskluzivno: Ko i kako priprema teren za prodaju EPS-a Nemačkoj, po bagatelnoj ceni?\nDržavno blago kao škart roba\nKrajem novembra 2014. godine, kada je gospodin Sigmar Gabrijel, koji je ujedno i nemački ministar energetike i privrede, posetio Srbiju, sa njim je u delegaciji došlo i desetine predstavnika kompanija iz Nemačke, za koje on ve� duže vremena lobira.\nPrimio ga je predsednik Vlade Srbije Aleksandar Vuči� lično, sa neskrivenom srećom i oduševljenjem, sve se nadajući da su toliko željeni i očekivani investitori, na njegov zahtev, ponovo nagrnuli u obećanu zemlju Srbiju. Čak je nudio subvencije, nudio i sve druge poreske olakšice, ali avaj...\nOsim ponavljanja svih uslova koje treba da ispuni Srbija na svom evropskom putu, Vicekancelar Sigmar Gabrijel je doneo i pun kofer novih zahteva, državnih i privatnih...Zahtev iznad svih zahteva sa kojim je vicekancelar suočio Vučića glasio je ovako:\nNaravno, Vuči� zbog ovoga nije pao u tešku depresiju, a posle vicekanclerove posete ima sve više indicija da će vlast iz Srbije da im ponudi manjinski paket akcija, ali s njihovim upravljanjem kompanije. Na primer, Nemci bi stekli pravo da kupe 20 do 25 odsto kompanije, ali bi stekli pravo da imenuju većinu direktora. Problem je nastao kada je pravni tim koji je po Vučićevom zahtevu trebalo da napravi mehanizam za ovakvo postupanje saopštio da je u pitanju pravi pravni galimatijas oko korporatizacije EPS-a.\nU "nacrtu" koji je sačinio neko od funkcionera Srpske napredne stranke (rukom napisano na papiru, prim. aut.), a koji je na� istraživački tim imao uvid, između ostalog piše i to da treba "kroz medije i tabloide", građanima prosto ogaditi naše najveće javno preduzeće, da oni prosto požele da se što pre i lakše reše takvog "tereta" kao što je EPS, i da ga kao "težak problem" drugima predamo na upravljanje, na čemu se isto, ovih meseci , intenzivno radi. Usput, sve bitnije poslove oko remonta, informacionih tehnologija, distributivne delatnosti, pa sve do obrade podataka i štampanja računa za utrošenu električnu energiju (takozvani billing), treba na svaki način dati firmama iz Nemačke, kroz prozaične tendere i hitne nabavke.\nOsim zakonskih izmena i medijskog predstavljanja EPS-a kao propale kompanije, zvaničnici Srpske napredne stranke, ali i nekoliko pojedinaca iz SPS-a, vredno obavljaju i najbitniji predprivatizacioni zadatak, a to je obezvređivanje EPS-a na svaki način: knjigovodstveno, organizaciono, sistemski...Cilj je čista destrukcija: da narodu prosto lakne kad nam ga Nemaci uzmu za sramotno male pare.\nSadašnji generalni direktor JP EPS, Aleksandar Obradovi�, sa celom svojom bulumentom falsifikatora i kriminalaca, nedavno se pohvalio kako sada celo Javno preduzeće Elektroprivreda Srbije, ne vredi više od 3.5 milijardi evra!\nNaravno, uz pomo� detaljno nameštenog knjigovodstva, naša najveća kompanija može da vredi i jedan evro, što bi Vuči� i njemu bliski podanici najviše i želeli, jer se prosto utrkuju u dodvoravanju Nemačkoj, Evropskoj Uniji, MMF-u , Svetskoj Banci, EBRD-u i drugima.\nOni svakako Srbiji ne misle dobro, ve� gledaju da preko svojih plaćenika dođu do najvećeg blaga države Srbije-celokupnog energetskog sistema u Srbiji, proizvodnog, prenosnog, distributivnog, ali i svih drugim investicionih potencijala. Nikome od njih ne pada na pamet da pomene državni i nacionalni interes Srbije.\nSamo postojeći proizvodni kapaciteti, tržišno vrede više od tih 12 milijardi evra, ovo je lako izračunati, jer jedan megavatni (MW) potencijal hidro izvora vredi oko dva miliona evra, dok jedan termo MW izvori vrede oko 1,5 miliona evra. Proizvodni kapaciteti EPS su Termo-elektrane, 26 Blokova 5.520 MW (više od osam milijardi evra, ili, 8.280.000.000,00), hidro-elektrane sa 50 hidro agregata ukupna snaga 2.835 MW (malo manje od šest milijardi evra, ili, 5.670.000.000), termo-elektrane i toplane 425 MW, tačno 637,5 miliona evra.\nOvde treba ponovo naglasiti i da je potencijal od skoro 8.800 MW, sa uglavnom renoviranim kapacitetima i sa sve novim blokom u Kostolcu, B3, potencijal koji ukoliko se ne rasparčava tržišno posebno interesantan.\nDakle, cena energetskog potencijala EPS je daleko veća od 3,5 milijardi koliko je procenio direktor Aleksandar Obradovi� za ceo EPS.\nU vrednost EPS-a, osim ovih potencijala ulaze, i distributivni sistemi, komercijalno i javno snabdevanje, razvojni projekti, ogromna imovina u zemljištu, objektima, modernoj opremi, kao što je resurs novog optičkog kabla i sistema za telekomunikacije, koje je EPS sam izgradio...\nIzgleda da su sve to zaboravili ljudi na vlasti u Srbiji. Ćute i žmure, a na čela resornih ministarstava postavljaju potpuno nekompetentne osobe, nestručne, koji se uopšte ne mešaju u svoj posao. Takvi kadrovi ove Vlade su, ustvari, idealni za ostvarenje tuđih interesa. Kad se tome dodaju kadrovi sa vrha EPS-a, gde sve vrvi od sumnjivih diploma, potpune nesposobnosti, nedostatka elementarnih znanja, veština upravljanja i organizacije i bahatosti u trošenju na konsultante i svoje lične potrebe, dođe se do spoznaje da se sa svima njima ne može dalje. Vreme je i da se radnici JP EPS probude, dok ne bude kasno. Srbija nije daleko od potpunog raspada, a bude li prodata i Elektroprivreda Srbije po "šemi" koju je Vučićeva vlast spremna da je proda, budućim generacijama neće ostati ni kamen na kamenu.\nTrenutno najjači elektro energetski kartel u Srbiji vodi Nikola Petrovi�, sa prijateljem, Nenadom Kovačem, poznatim kao Neša Roming, i Vojinom Lazarevićem sa kojim su nedavno uspostavili dobru saradnju.\nOvaj kartel kontroliše sve velike poslove, kao što su remonti, izgradnja dalekovoda i velikih trafo-stanica, uvoz struje, trgovina strujom, drži apsolutni monopol na lokacijama za mini-hidro elektrane, elektronska brojila i merne grupe, telekomunikacije, i opremu za EPS, kao i telekomunikacionu opremu. Glavna delatnost im je lobiranje oko svih poslova vezanih za EPS-a i EMS-a, kadrovanje i zapošljavanja na najvišem nivou postavljenja generalnog direktora EPS-a, Izvršnih direktora EPS, EMS, privrednih društava...\nBivši najjači kartel u oblasti elektro energetike koji je trenutno u padu na rang listi je takozvana "Kesten grupa", koju čine Aleksandar Joki�, Slobodan Kvrgi�, Slaviša Kokeza, Zoran Rajovi� i jo� nekoliko direktora i biznismena za nabavke EPS-a i Telekom-a.\n"Kesten grupa" je uspela da očuva poslove nabavke softvera za elektrodistribucije, ima ih sve manje, u nabavci energetske opreme. Prisutni su svugde, čak i u nabavci računara, ketridža i potrošnog materijala, nameštaja, električnih brojila, štampanja računa, nižeg kadrovisanja po privrednim društvima. Aktivni su i u zapošljavanju svih kategorija radnika u JP EPS, bez konkursa...Ova grupa je istisnuta u većim poslovima od strane kartela Nikole Petrovića.\nTreći kartel koji je trenutno u usponu čine, Aleksandar Obradovi�, Mlađa Maleševi�, Dragan Jeremi�-Jera, ovaj kartel ima podršku lobija koji navodno čine, Zorana Mihajlovi�, Aleksandar Anti�, Dragan Stoki�...\nOni uspešno posluju u oblastima uvoza i izvoza električne energije, trgovine strujom, imaju puno konsultantskih poslova i svih vrsta poslova sa softverima za poslovanje, biling (izrada računa), štampanje računa za električnu energiju, nabavka telekomunikacione opreme...Pokušavaju da uđu u veće poslove sa prodajom električnih brojila za EPS iz uvoza, lobiranje u privatizaciji EPS, kadrovisanje na nižem direktorskom nivou u EPS. Imaju manji uticaj na zapošljavanje po direkcijama i privrednim društvima u EPS i Telekomu.\nA 2. Ispumpavanje vode, pumpanje para...\nPotpredsednik Vlade Srbije, ministar građevinarstva saobraćaja i infrastrukture, jedina od svih ministara imala je hrabrosti da predsedniku Vlade Aleksandru Vučiću kaže, da nije trebalo dozvoliti da na tenderu za ispumpavanje vode i mulja na kopu "Tamnava - Zapadno polje" angažuje firmu čiji je vlasnik hapšen zbog utaje poreza.\nMihajlovićeva je navodno Vučiću na direktan način skrenula pažnju da je posao ve� rađen mašinama Holandske firme Van Hek.\nNaime, Van Hek je firma specijalizovana u poslovima kontrole vode i drenaže. Firma je često angažovana širom sveta kako bi stručno pomogla potopljenim područjima. Svega dva meseca pre poplava u Srbiji, Van Hek je priskočio u pomo� Somersetu u Engleskoj, koji su zadesile najveće poplave u skorijoj istoriji.\nJerun Van Hek je pred dve stotine prisutnih, tokom prezentacije o angažmanu svoje kompanije na poslu ispumpavanja vode iz rudnika Kolubara, rekao i da je ne samo ustupio specijalizovane pumpe i cevovod, ve� je nadležnima u EPS-u i rudniku pokazao kako treba ispumpavati vodu.\nMihajlovićeva je ovo navodno saopštila Vučiću, nakon što je on pred kamerama rekao da niko iz Evrope nije bio zainteresovan za taj posao pa je na tenderu odabrana domaća firma "Južna Bačka", čiji je vlasnik Dragoljub Zbilji� koji je 2011. godine uhapšen kao saučesnik u utaji poreza, a protiv njega je podignuta pravosnažna optužnica pred tužilaštvom u Kragujevcu, gde je prvo ročište u ovom procesu održano tek krajem novembra 2014. godine.\nZbilji� je optužen da je kragujevačkom privredniku Jovanu Aleksiću, vlasniku firme "034 Metal industri", izdavao lažne fakture o prodaji metalskih sirovina... Mnogo ranije, 2009. godine, protiv Zbiljića je Poreska uprava podnela krivičnu prijavu pred tužilaštvom u Novom Sadu, ali ono nije podiglo optužnici nego je "čekalo da se istražni postupak završi". O svemu tome je detaljno pisao magazin Tabloid u broju 323, pod naslovom "Pumpanje pljačke u Kolubari".\nOvih dana je redakciji Tabloida dostavljena i kopija dokumentacije pod radnim imenom "Projekat ispumpavanja vode i mulja sa površinskog kopa u Kolubari" , koja je izrađena za potrebe predsednika vlade Aleksandra Vučića, a iz koje se da zaključiti da voda i mulj neće biti ispumpani kako je obećano do kraja februara 2015. godine, nego da će to trajati možda i čitavu godinu.\nIzdvajanje distribucija i prenosne mreže iz EPS, urađeno je sa ciljem namirenja apetita različitih energetskih i političkih kartela. Svaki klan planira da privatizuje po nešto i da bude slobodan u odabiru budućih vlasnika od kojih će uzeti proviziju.\nNajjači elektro-energetski kartel u Srbiji vodi Nikola Petrovi�, sa prijateljem, Nenadom Kovačem i Vojinom Lazarevićem. Ovaj kartel kontroliše sve velike poslove\nSamo postojeći proizvodni kapaciteti EPS-a, tržišno vrede više od tih 12 milijardi evra


RTS :: Tuča u turskom parlamentu zbog izbornog zakona\nSvet Tuča u turskom parlamentu zbog izbornog zakona\nTuča u turskom parlamentu zbog izbornog zakona\nutorak, 13. mar 2018, 17:49 -> 19:08\nNakon što je turski parlament usvojio izmene izbornog zakona, među poslanicima izbila tuča. Opozicija tvrdi da se time može otvara put izbornim prevarama i ugrožava regularnost izbora koji se održavaju iduće godine.\nIzborni zakon daje političkim strankama zeleno svetlo za formiranje predizbornih saveza i preinačenje izbornih propisa pre izbora 2019. godine, a odobren je u parlamentu nakon maratonskog zasedanja, kada je izbila tuča između između vladajućih i opozicionih partija, prenosi turski Hurijet.\nZakon od 26 članova, odobren većinom glasova vladajuće Stranke pravde i razvoja (AKP) i Stranke nacionalnog pokreta (MHP) u ranim jutarnjim satima, naišao je na oštar otpor opozicionih stranaka, Republikanske narodne stranke (CHP) i Narodne demokratske stranke (HDP).\nZamenik parlamentarne grupe CHP Ozgur Ozel rekao je novinarima na konferenciji za novinare da su "bili svedoci sramnog trenutka u istoriji demokratije".\n"Bitka u parlamentu je završila, ali mi ćemo se boriti za izbornu bezbednost na sve moguće načine. Ići ćemo na Ustavni sud zbog neustavnosti ovih odredbi", rekao je Ozel.\nPoslanici CHP-a naveli su da je AKP donela odluku da paket izbornog zakona "prođe" noću u parlamentu "kako bi sakrila paket od javnosti".\nListići na koje nije udaren žig mesnog izborne komisije i dalje će biti važeći, čime se formalno legalizuje praksa koja je izazvala žestoke kritike i zabrinutost posmatrača na prošlogodišnjem referendumu.\nPripadnici snaga bezbednosti moći će ući u biralište na poziv birača, čime vlada želi da spreči navodno zastrašivanje zabranjene Radničke partije Kurdistana (PKK) na kurdskom jugoistoku zemlje. Vlada optužuje prokurdsku stranku HDP da je produžena ruka PKK-a i da profitira zahvaljujući zastrašivanju birača.\nOpozicione stranke upozoravaju da će ove mere učiniti brojanje glasova manje transparentnim.\nTursku iduće godine očekuju predsednički i parlamentarni izbori.\n1 Četiri decenije reformi koje su preporodile Kinu\n2 Kremlj odbacio nove izveštaje o umešanosti u izbore u SAD\n3 Dve turistkinje iz severne Evrope ubijene u Maroku\n4 Rezolucija UN protiv militarizacije Krima\n5 Planiran napad na Baziliku Svetog Petra


Priština opet “napada” Trepču – Indeks Vesti – Najvažnije vesti iz Srbije i regiona\nNaslovna > Srbija Danas > Ekonomija > Priština opet “napada” Trepču\nRTV Vojvodina 30/05/2017 Ekonomija\nBEOGRAD – Predstavnici Upravnog odbora Agencije za privatizaciju Kosova predali su odlazećem kosovskom premijeru Studiju izvodljivosti strateške orijentacije za razvoj Trepče, što analitičari smatraju očekivanim, a kako će se to odraziti na dalje pregovore Beograda i Prištine, kažu, teško je reći.\nOvim potezom prištinskih institucija “slučaj Trepča” ulazi u novu fazu, piše beogradska redakcija portala Sputnjik i podseća da su prošle godine prištinske institucije jednostranim aktom preuzele Trepču, a nekoliko dana kasnije, srpske vlasti poništile su njihovu odluku.\nEkomista Božo Drašković za Sputnjik kaže da je realnost da je imovina srpske države na Kosovu i Metohiji uslovljena vojnim, političkim i ekonomskim prisustvom moćnih država koje su priznale nezavisnost Kosova.\n“Kada je reč o samoj Trepči, radi se o prirodnom resursu i njegovoj eksploataciji sa nesagledivim i ekonomskim i ekološkim posledicama u interesu nekih stranih kompanija. A one vuku ključne korake”, rekao je Drašković i dodao da Vlada Srbije tu ne može mnogo da učini.\n“Kada je reč o ekonomskim procesima, na Kosovu će se dešavati ono što moćni igrači i učesnici na političkom i ekonomskom tržištu žele i rade”, kaže Drašković.\nPrištinske vlasti otpočetka shvataju Briselski proces kao nešto što treba da donese realizaciju nezavisnog statusa na celoj teritoriji KiM, smatra analitičar Dušan Proroković.\nBez ikakvih kompromisa i obaziranja na stavove Beograda, to su, kaže, radili u poslednjih pet godina.\n“Posmatrano u tom kontekstu, ovaj potez je sasvim očekivan. Kako će se to manifestovati na dalje pregovore Beograda i Prištine, teško je reći u ovom trenutku”, kaže Proroković i dodaje da Beograd treba da razmišlja kako da zaštiti svoje i interese Srba na KiM na jedan nov način.\nBriselski dijalog tome nije doprineo, nastavlja Proroković, a Albanci nastavljaju tamo gde su stali prethodnih meseci.\nPredaja Studije o izvodljivosti za Trepču, prema Prorokovićevim rečima, tiče se strateškog opredeljenja da se svaki uticaj Srbije na KiM istisne i da sve nadležnosti preuzmu albanske institucije, kaže Proroković.\nManji rast od Srbije imaju samo Hrvatska i Mađarska\nNBS negira odgovornost za odluke Privredne banke Beograd\nRTV Vojvodina 30/05/2017


Vesti online / Sport / Košarka / NBA: Indijana, Oklahoma i Golden Stejt izborili sedme utakmice\nStiven Kari i DeAndre Džordan\nIndijana je na gostujućem terenu pobedila Atlantu sa 95:88 i izjednačila na 3:3 u prvom kolu plej-ofa Istočne konferencije. Dejvid Vest i Pol Džordž predvodili su Pejserse do pobede sa po 24 poena, Lens Stivenson dodao je 21, a Džordž Hil 14 poena. U ekipi Atlante Džef Tig bio je najefikasniji sa 29 poena, dok je Pol Milsap dodao 16 poena i 18 skokova. Atlanta je u poslednja tri minuta utakmice ušla vođstvom od 84:79, ali je Indijana serijom od 16:4 uspela da preokrene i izbori\nmajstoricu, u kojoj će u subotu biti domaćin.\nOklahoma je na gostujućem terenu pobedila Memfis sa 104:84 i izjednačila na 3:3 u prvom kolu plej-ofa Zapadne konferencije. Kevin Durent bio je najefikasniji u pobedničkom timu sa 36 poena i 10 skokova, a dobru partiju pružio je i Rasel Vestbruk postigavši 25 poena. Mark Gasol bio je najefikasniji u ekipi Memfisa sa 17 poena, Zek Rendolf dodao je 16, uz osam skokova. Oklahoma je na poluvremenu imala 15 razlike i prednost je sačuvala do kraja, a to je tek druga utakmica u seriji koja je završena u regularnom delu utakmice. Odlučujuća sedma utakmica igra se u subotu, a domaćin će biti Oklahoma.\nGolden Stejt je na svom terenu pobedio Los Anđeles Kliperse sa 100:99 i izjednačio na 3:3 u prvom kolu plej-ofa Zapadne konferencije. Voriorse je do pobede predvodio Stiven Kari sa 24 poena i devet asistencija, Andre Iguodala dodao je 15, a Drejmond Grin 14 poena i 14 skokova. Srpski košarkaš Nemanja Nedović nije ulazio u igru. Džamal Kroford bio je najefikasniji u ekipi iz Los Anđelesa sa 19 poena, Met Barns dodao je 18 poena i 11 skokova, a Blejk Grifin 15 poena. Deandre Džordan ubacio je devet poena i imao je 19 skokova. Sedma utakmica igra se u subotu u Stejpls centru u Los Anđelesu.\nKOŠARKA NBA: Blistavo veče Nikole Vučevića!


Usvojen Zakon o finansiranju političkih aktivnosti – Nadlanu.com\nUsvojen Zakon o finansiranju političkih aktivnosti\nObjavljeno 14. juna 2011. / 11:29:18\nBEOGRAD, 14. juna 2011. (Beta) – Skupština Srbije usvojila je u utorak Zakon o finansiranju političkih aktivnosti čime je ispunjen još jedan od uslova na putu Srbije ka Evropskoj uniji.\nZa zakon, koji uvodi niz novina u načinu i kontroli finansiranja političkih subjekata, glasala su 133 poslanika vladajuće većine i Liberalno demokratske partije, koliko ih je i bilo u sali. Predstavnici ostalih stranaka opozicije nisu prisustvovali glasanju.\nPrema rečima predlagača, zakon bi trebalo da omogući transparentan rad i finansiranje političkih stranaka, kao i uvid najšire javnosti u izvore finansiranja političkih subjekata i njihovih aktivnosti.\nPropisano je da se iz budžeta Srbije izdvoji 0,15 odsto za redovni rad političkih stranaka, a za finansiranje troškova izborne kampanje iz javnih izvora u godini u kojoj se održavaju izbori, odredjuje se 0,1 odsto rashoda budžeta.\nNovina je polaganje izbornog jemstva političkih subjekata koji nameravaju da koriste sredstva iz javnih izvora za finansiranje izborne kampanje i njegovo vraćanje u budžet ako politički subjekt na izborima ne osvoji jedan odsto važećih glasova, odnosno 0,2 ukoliko predstavlja stranku manjine.


Trampov advokat osumnjičen za učešće u gasnom biznisu s Ukrajinom - Sputnjik Srbija\n21:54 16 Februar 2020\n22:37 15.11.2019 (osveženo 22:40 15.11.2019) Preuzmite kraći link\nPrema navodima lista, ove godine, tokom sastanaka sa zvaničnicima i predstavnicima energetskog sektora Ukrajine, ranije osuđeni Lav Parnas i Igor Fruman su promovisali novu kompaniju i planove za izgradnju gasovoda za transport američkog prirodnog gasa iz Poljske u Ukrajinu. Oni su tvrdili da je Trampova administracija podržala taj projekat.\nIzvori navode da su tokom tih sastanaka Parnas i Fruman pokušavali i da obezbede saradnju u istrazi protiv bivšeg američkog potpredsednika Džozefa Bajdena.\nJedan od izvora je naveo da su Parnas i Fruman ukrajinskim činovicima rekli da je Džulijani partner u projektu njihove kompanije „Global enerdži produsers“ za izgradnju gasovoda. Drugi izvor je naveo da su Parnas i Fruman Đulijanija videli kao potencijalnog investitora svoje kompanije.\nPrema navodima lista, tužioci istražuju da li je Džulijani narušavao zakone o lobiranju tokom delatnosti u Ukrajini. Sam Đulijani negira da je imao veze sa kompanijom „Global enerdži produsers“.\n„Nemam lični interes ni u kakvom biznisu u Ukrajini, uključujući taj biznis“, rekao je Džulijani.\nDemokrate u Kongresu SAD ranije su pokrenule proces impičmenta Donalda Trampa, zbog sumnje da je zarad ličnih političkih ciljeva tražio od ukrajinskog rukovodstva da povede istragu protiv Hantera Bajdena, koji je radio u energetskoj kompaniji „Burizma“. Njegov otac, bivši potpredsednik SAD Džo Bajden, pretenduje da bude kandidat Demokratske partije na predsedničkim izborima 2020. godine. Demokrate tvrde da je Đulijani u tim događajima imao jednu od ključnih uloga.\nimpičment protiv Donalda Trampa, Donald Tramp, Rudi Đulijani


Održan Radni sastanak sa predstavnicima međunarodne zajednice, vladinih i nevladinih organizacija\nOnline sastanak, 7.12.2020. godine\nU cilju utvrđivanje prioriteta za stručnim usavršavanjem za 2021. godinu, Agencija za državnu službu Federacije BiH organizovala je danas, 7.12.2020. godine, radni sastanak/fokus grupu sa ključnim akterima i nosiocima određenih aktivnosti u postupku profesinalnog razvoja zaposlenih u organima državne službe u Federacije BiH.\nTok fokus grupe bio je usmjeren na:\na) na razmjeni informacija u vezi sa dostavljanjem prijedloga od strane učesnika vezano za planirane obuke za naredni godišnji/trogodišnji period u okviru projekata gdje se kao nosilac aktivnosti prepoznaje Agencija\nb) dostavljanje komentara za Stratešku platformu stručnog usavršavanja zaposlenih u organima državne službe Federacije BiH 2021-2027.\nNakon otvorene diskusije doneseni su zaključci:\n1. U okviru projekta Integriranog lokalnog razvoja i projekta podrške implementaciji Ciljeva održivog razvoja u BIH koji predstavlja zajednički projekat Vlade Švicarske i Razvojnog programa Ujedinjenih nacija (UNDP) u BiH, Agencija nastavlja sa aktivnostima u vezi primjene propisa kojima su uređuje izrada strateških dokumenata te izrada trogodišnjih/godišnjih planova i izvještaja za organe uprave u Federaciji BiH.\n2. U skladu sa prioritetima Ciljeva održivog razvoja i planiranih aktivnosti iz Strategije razvoja Federacije BiH, nastavit će se edukacije u oblasti jačanja svijesti o uključenju dijaspore u lokalni razvoj BiH.\n3. U okviru IPA projekta “Jačanje upravljanje ljudskim resursima u BiH“ u projektnim aktivnostima razvoja kompetencija za rukovodeće državne službenike i službenike koji rade na poslovima upravljanja ljudskim resursima, izvršit će se revizija aktuelnog Programa obuke za rukovdeće državne službenike te HR akademije za zaposlenike koji rade na poslovima ULJR.\nVezano za razvoj novog strateškog dokumenta sudionici su izrazili spremnost dostavljanja komentara pisanim putem do utvrđenog roka trajanja javne konsultacije 21.12.2020. godine.\nNaši statistički pokazatelji ukazuju da je učešće donatora u 2020. godini, u realizaciji programa obuke iznosi 35% od ukupno planiranih obuka te ovim putem izražavamo zahvalnost svim našim partnerima.\nStatističke pokazatelje možete pogledati ovdje\nUkupno posjeta 2473347\nLogirani korisnici 1


SAD ukinule Trampova ograničenja azila za imigrante koji beže od nasilja – Sandžaklija\nTramp je redovno tvrdio da je sistem azila "prevara" i njegova administracija je ograničavala zaštitu migrantima koji su stizali na južnu granicu SAD.\nPosle najave predsednika SAD Džoa Bajdena da će zauzeti humaniji pristup imigraciji, njegova administracija je napravila jednu od najznačajnijih promena u odnosu na prethodnu vladu, omogućavanjem da žrtve nasilja bandi ili porodičnog nasilja mogu po tim osnovama da traže azil, pišu svetski mediji.\nBajdenova administracija omogućiće da žrtve bandi i nasilja u porodici ponovo mogu da traže azil, preokrenuvši ključnu imigracionu meru Donalda Trampa, piše Tajms.\nUredbama koje je u sredu, 16. juna, izdao ministar pravde Merik Garland ukidaju se odluke njegovih prethodnika iz Trampove ere i usledile su posle Bajdenove izvršne uredbe iz februara kojom je administraciji naloženo da izmeni pravila o azilu, s krajnjim rokom do oktobra.\nTramp je redovno tvrdio da je sistem azila “prevara” i njegova administracija je ograničavala zaštitu migrantima koji su stizali na južnu granicu SAD, ukazuje londonski list, dodajući da je njegov prvi ministar pravde Džef Sešons 2018. rekao da se “sistem azila zloupotrebljava nauštrb vladavine prava”.\nGarland je poništio dve odluke Ministarstva pravde iz Trampovog doba zbog kojih imigranti koji beže od porodičnog nasilja ili bandi u svojim matičnim zemljama generalno nisu bili podobni za azil u SAD, objašnjava Volstrit džurnal, ukazujući da su novim odlukama pravila azila u vezi s porodičnim nasiljem ili bandama vraćena na stanje pre Trampove administracije.\nU prvom slučaju, tadašnji ministar Sešons je 2018. odlučio da su porodično nasilje i nasilje bandi oblici privatne kriminalne aktivnosti koja generalno nije obuhvaćena zakonima o azilu. U drugom slučaju 2019, tadašnji ministar Bil Bar je rekao da pripadnost porodici – poput one koja je na meti bandi ili narko kartela – takođe generalno ne može nekoga kvalifikovati za azila.\nGarlandovim odlukama je Ministarstvo pravde napravilo jednu od najznačajnijih promena u odnosu na prethodnu administraciju, piše Njujork tajms.\nOdluku kojom će imigrantima biti olakšano da dobiju humanitarnu zaštitu pozdravili su borci za prava migranata, dok su kritičari ocenili da će to povećati broj imigranata, ukazuje Asošiejtid pres.\nDžin Hamilton, arhitekta mnogih Trampovih imigracionih politika, rekao je da veruje da će promena dovesti do povećanja zahteva za azil na osnovu kriminala, uz ocenu da to ne bi trebalo da bude razlog za zaštitu.\n“Odluka ministra pravde će naneti neviđenu štetu bezbednosti južne granice i integritetu našeg imigracionog sistema”, rekao je Hamilton.\nS druge strane, direktorka za parnice u Američkom imigracionom savetu Kejt Meloj Getel rekla je da se značaj Garlandovog poteza “ne može preceniti”, pošto je promenio “neke od najgorih odluka protiv azila iz Trampove ere”.


Podeljena humanitarna pomoć romskim porodicama - Grad Prokuplje\nNajugroženijim pododicama romske populacije koje se nalaze u improvizovanom prihvatnom centru u zgradi Sokolane u Prokuplju, danas je stigla humanitarna pomoć koja sadrži pakete sa garderobom. Udruženje obolelih od mišićnih i neuromišićnih bolesti za Toplički okrug obezbedilo je 40 paketa raznovrsne odeće koja je danas podeljena ugroženim porodicama.\n-Veliko je zadovoljstvo što smo u situaciji da pomognemo drugima, zahvaljujući našim prijateljima, saradnicima i srodnim organizacijama. Na naš poziv za pomoć ugroženim sugrađanima, prva se odazvala humanitarna organizacija „Ljubi bližnjeg svog“ iz Vrnjačke Banje i uputila nam pakete sa garderobom koju smo mi prosledili u prihvatni centar, rekla je Ivana Ugrenović, defektolog Dnevnog boravka „Sunce“ u Vodicama koje radi u okviru Udruženja obolelih od mišićnih i neuromišićnih bolesti u Prokuplju.\nSekretar ovog Udruženja, Dragoslav Petrović je istakao da oni najbolje znaju koliko nečija pomoć znači ugroženima i da će nastojati da ostvare kontakte i sa drugim humanitarnim organizacijama kako bi se ljudima koji su iseljeni iz naselja Mala Guba pomoglo u što većoj meri. U prihvatnom centru trenutno se nalazi sedamdesetoro lica, od kojih je 35 dece svih uzrasta i dve bebe. O njima brine opština Prokuplje, Crveni krst i volonteri koji su danonoćno sa njima.\nDanas je ugroženoj deci u prihvatnom centru pakete sa slatkišima uputila i Kompanija „Pionir“, pogon „Hisar“ u Prokuplju.


Kako se američki grad veličine Subotice razvio u napredan startap ekosistem\n12:12 Central European Time: Beograd, Berlin, Pariz\n06:12 Eastern Time: Njujork, Boston, Majami\n03:12 Pacific Time: San Francisko, Los Anđeles, Sijetl\n18:12 China Standard Time: Peking, Šangaj, Singapur\nPoznati američki investitor izneo je četiri osnovna principa koja su uticala na razvoj startap zajednice grada u kom živi.\nPitanje okruženja u kome startapi operišu jedno je od ključnih ekonomskih pitanja svake zemlje. Veoma je važno da konstantno učimo i optimizujemo ekosistem, jer mlade tehnološke kompanije sa globalnim potencijalom mogu stvoriti veliki višak vrednosti, pogotovo u manjim sredinama.\nJedna od takvih sredina je i grad Bolder, u američkoj državi Kolorado, koji broji oko sto hiljada stanovnika. Bolder je, 2011. godine, bio četvrti u SAD po seed investicijama u startape, a poznat je i po svom univerzitetu, i broju preduzetnika po glavi stanovnika.\nBred Feld, američki investitor i osnivač akceleratora TechStars, u svojoj knjizi Startup Communities, navodi četiri opšta principa po kojima se razvijala startap zajednica u ovom gradu.\nOn ove principe naziva Bolder tezom, i izdvaja je pored drugih teorija o razvoju startap ekosistema, koje ćemo obraditi u nekim od narednih tekstova na Startit Dnevniku.\nBolder teza – četiri principa\nNajopštije rečeno, startap ekosistemi ne bi trebalo da zavise od pojedinaca, i suprotno hijerarhijama, trebalo bi da budu organizovani u decentralizovane mreže. Dve su kategorije igrača u ovim mrežama: pokretači (leaders) i pomagači (feeders). Svi su jednako značajni, ali su im uloge različite, i s tim u vezi prvi princip glasi:\nPokretači moraju biti preduzetnici\nKako kaže Feld, startap zajednica nije održiva ako preduzetnici nisu ti koji pokreću i vode aktivnosti unutar ekosistema. Mnogo je različitih aktera sa bitnim ulogama, ali načelo koje odlikuje uspešne startap zajednice je da su pokretači preduzetnici.\nPomagači su država, univerziteti, investitori, mentori, korporacije, manje uslužne kompanije… Iako je doprinos svih njih od suštinskog značaja, Feld kaže da se uloge ne smeju mešati. Kroz istoriju je bilo mnogo pokušaja da oni koji bi trebalo da budu pomagači postanu pokretači, i to se uglavnom završavalo loše po startape i njihovo okruženje.\nPreduzetnik u ovom slučaju znači neko ko je (su)osnivač kompanije koja može brzo i mnogo da raste globalno, za razliku od malih i profitabilnih biznisa koji su važni stubovi lokala, ali im je fokus skroz na drugom mestu.\nPokretači, prema Feldu, se moraju posvetiti svojoj zajednici na dug rok, otprilike dvadeset godina. To zvuči mnogo, ali gledajući druge primere, možda i nije. Silicijumska dolina je ono što je danas zahvaljujući razvoju koji traje od 1950. do danas – više od sedamdeset godina.\nEkonomija funkcioniše u ciklusima padova i rasta, a Feld tvrdi da mora da prođe nekoliko takvih ciklusa kako bi se utvrdio razvoj lokalnog poslovnog okruženja. Po njemu, ključna je dugoročna posvećenost preduzetnika bez obzira na ekonomski period u kom se država nalazi.\nSvakome ko hoće da se uključi u aktivnosti startap zajednice to mora biti omogućeno. Cela zajednica bi trebalo da bude veoma inkluzivna za sve ljude, bilo da žele da promene karijeru, da su tek diplomirali, da žele da rade sa startapima, pokrenu startap ili slično.\nOvo naravno važi za sve nivoe ekosistema, a Feld dodaje da bi i pokretači trebalo da budu otvoreni da prime nove pokretače, imajući u vidu da to treba da budu preduzetnici koji su dugoročno orijentisani.\nTakođe, veoma je važno da svi akteri prihvate da ovo nije igra nulte sume i da su uključivanjem drugih svi na dobitku. Povećavanje broja ljudi, kompanija i organizacija je uvek dobra stvar.\nAktivnosti za preduzetnike svih nivoa\nEkosistem mora ponuditi svima po nešto, bilo da su početnici preduzetnici, iskusni preduzetnici, investitori, mentori, zaposleni, ili bilo ko želi da bude uključen. Organizovanje hakatona, okupljanja, akceleratora i sličnih aktivnosti (trenutno virtuelnim putem, ali uskoro ponovo i uživo) su odličan primer raznolikosti koja je potrebna jednoj zajednici kako bi svi dali adekvatan doprinos.\nNeke aktivnosti će dugo trajati, neke će početi jako pa nestati, i to je sve u redu, kako kaže Feld. Ta dinamika je slična startapima, a organizatori koji su shvatili da nešto baš i nije posećeno bi trebalo da pokrenu nešto novo, jer kao što je ranije pomenuto, svi učesnici zajednice bi trebalo tu da budu dugoročno i da stalno isprobavaju nove stvari.\nIzazovi za Bolder\nNaravno, postoje i izazovi za ovaj grad, i Feld prepoznaje određene probleme koji mogu da se jave i drugde, a sa kojima bi trebalo što pre da počne da se radi.\nNeki od tih izazova su odvojenost i nepovezanost određenih niša poput biotehnologije, softvera i čistih tehnologija. Kako kaže, ne postoji komunikacija i deljenje resursa između tih oblasti.\nIntegracija sa ostatkom države Kolorado, zatim diverzitet i nedovoljna zastupljenost manjinskih grupa u startap ekosistemu, manjak kancelarijskog prostora u gradu za kompanije sa velikim brojem ljudi su još neki od problema sa kojima se ovaj grad suočava.\nIpak, ove četiri lekcije su dobra polazna tačka, ali i tema za razmišljanje za sve gradove i mesta koja hoće da pokrenu ili osnaže zajednicu preduzetnika u svom okruženju.\nčetvrtak, 11. Februar, 2021.


MMF: Vlada dobro upravlja ekonomijom - Vijesti.me\nPremijer Marković je istakao punu posvećenost Vlade sprovođenju mjera fiskalne konsolidacije u skladu sa Fiskalnom strategijom Crne Gore do 2020. godine, uz još jači fokus na kontrolu rashoda Edit\nDuško Marković MMF (Foto: Vlada Crne Gore)\nMINA 15. septembar 2017, 17:02 ažurirano 3. februar 2019, 14:24\nCrnogorska Vlada dobro upravlja ekonomijom, a mjere fiskalne konsolidacije dobro su izbalansirane, navodi se u Izvještaju Međunarodnog monetarnog fonda (MMF) za Crnu Goru.\nKako je saopšteno iz Vlade, premijer Duško Marković primio je danas delegaciju MMF-a koja ga je zvanično informisala da je ta međunarodna finansijska organizacija u četvrtak, u skladu sa Članom IV Statuta MMF-a, objavila Izvještaj za Crnu Goru.\nIzvještaj, kako se navodi, sadrži ocjene da „Vlada dobro upravlja ekonomijom i da su mjere fiskalne konsolidacije dobro izbalansirane“.\nDelegaciju MMF-a predvodio je izvršni direktor Belgijsko-holandske konstituence, Entoni Delanoj.\nMarković je, informišući delegaciju o ekonomskim performansama za prvu polovinu ove godine, rekao da su rezultati odlični i da je naplata poreskih prihoda, zahvaljujući i mjerama fiskalne konsolidacije, do 8. septembra premašila iznos od milijardu eura, što je gotovo tri odsto više nego u istom periodu prošle godine.\n„Premijer je informisao predstavnike MMF-a da je, prema procjeni Vlade, u prvoj polovini godine ekonomski rast iznosio više od četiri odsto, što je iznad zvaničnih projekcija“, kaže se u saopštenju.\nMarković je, kako se navodi, ocijenio da su tome doprinijeli radovi na velikim investicionim projektima – prije svega autoputu, ali i ostalim kapitalnim projektima, i to kroz angažovanje velikog broja podizvođača.\n„To je istovremeno uticalo na nova zapošljavanja“, rekao je Marković.\nOn je istakao punu posvećenost Vlade sprovođenju mjera fiskalne konsolidacije u skladu sa Fiskalnom strategijom Crne Gore do 2020. godine, uz još jači fokus na kontrolu rashoda.\nMarković je, kako je saopšte, naveo važnost daljeg rada Vlade na povećanju efikasnosti državne administracije kao važnog faktora unaprjeđenja poslovnog ambijenta nužnog za dalji rast investicija i ukupan ekonomski rast.\n„Izvršni direktor MMF-a je pozdravio saradnju te međunarodne organizacije sa Vladom Crne Gore, informišući premijera da je ocjena iz juče objavljenog Izvještaja za Crnu Goru da su mjere fiskalne konsolidacije dobro izbalansirane, odnosno da je Vlada vodila računa o pozitivnom fiskalnom efektu, ali istovremeno i o socijalnom aspektu i raspodjeli socijalnih fondova onima kojima su najpotrebniji“, kaže se u saopštenju.\nMMF je, prema riječima Delanoja, razmatrao i projekciju kretanja javnog duga Crne Gore, naročito uticaj projekta autoputa na javni dug.\n„Zaključeno je, naveo je Delanoj, da u malim ekonomijama veliki infrastrukturni projekti poput ovog kratkoročno imaju snažan fiskalni uticaj, a da dugoročno imaju pozitivne efekte na privredu“, kaže se u saopštenju.\nMarković se, kako se navodi, zahvalio MMF-u na pozitivnim informacijama iz Izvještaja, ocijenivši da je taj dokument veoma važan za Crnu Goru, u pogledu podizanja njenog kreditnog rejtinga i daljeg ekonomskog napretka.\nOn je ocijenio da je pozitivan Izvještaj MMF-a, nakon članstva u NATO-u, jedan od najvažnijih faktora za jačanje međunarodne investicione pozicije Crne Gore.\n„Takođe je informisao delegaciju MMF-u da će Vlada i u narednom razdoblju nastaviti realizaciju infrastrukturnih projekata važnih za razvoj, poput dalje izgradnje autoputa i efikasne valorizacije crnogorskih aerodroma, ali na način da to ne utiče na povećanje javnog duga“, navodi se u saopštenju.\nMarković se zahvalio MMF-u na saradnji i partnerstvu sa Vladom, uključujući i projekte tehničke pomoći Ministarstvu finansija za upravljanje javnim dugom i jačanje poreske administracije, i istakao da očekuje nastavak uspješne saradnje.\nŠta sve donosi plairani budžet države za iduću-izbornu godinu


Crkva u G. Brnjici kod Prištine opljačkana i demolirana\nU noći između 7. i 8. januara razbijena je i opljačkana crkva Svetih apostola Petra i Pavla u Gornjoj Brnjici kod Prištine. Na crkvi su skinute rešetke sa prozora, polomljeni su prozori, ostećene ikone i ukraden sav novac iz crkve, izjavio je za KIM radio paroh Stevan Marković. “Ovih dana se dešavaju mnoge stvari u srpskim enklavama i u selima gde Srbi opstaju i žive u ovim teškim uslovima. Sve nam se nekako naopako dešava, ali i to je neko iskušenje od Gospoda koje nam dolazi, “ kazao je paroh Stevan i dodao da se nada da srpski narod može da prebrodi sve teškoće koje nam se trenutno dešavaju. “Nadamo se milosti Božjoj da ubuduće neće ovako nešto da se dešava. ” Dragan Đorđević, predstavnik sela Gornje Brnjice kaže da ovo nije prvi napad na ovu crkvu, već da su u poslednje vreme slični napadi sve učestaliji. “Ovo je posle rata već četvrto skrnavljenje crkve. ” Potpredsednik Koordinacionog centra Nenad Kojić rekao je da je demoliranje crkve još jedan u nizu mnogih vandalskih zločina koji se u poslednje vreme dešavaju srpskom narodu. “Jedino se u Boga uzdamo da ćemo imati neka bolja vremena tj. da ćemo posle ovoga stopirati da se ovakvi incidenti više ne dešavaju, ” kazao je Kojić. Crkva Svetih apostola Petra i Pavla je podignuta na temeljima stare crkve, a ispred se nalaze velike nadgrobne ploče sa krstovima za koje predanje naroda ovog kraja i kosovske legende kaže da su ovde sahranjeni legendarni srpski junaci Jugovići.


Vreme 901 - Ratni zlocini: U ime zakona Leke Dukadjina\nPUT I DELO RAMUŠA HARADINAJA: Jedan od komandanata UČK-a,...\n...trijumfalni povratak u Prištinu\n"Procedura identifikacije je obuhvatala", kaže u razgovoru za "Vreme" Marija Đurić-Srejić, "iskopavanje i obeležavanje ostataka, njihov transport u prisustvu članova ekipe do garaže hotela 'Paštrik' u Đakovici, koja je bila preuređena u obdukcionu salu." Kompletna procedura obavljana je javno, ali uprkos tome, za nedelju dana rada identifikaciju je od stranih medija posetila i snimila samo ekipa italijanske televizije RAI uno. Ni međunarodni posmatrački tim nije pokazao veće interesovanje za postupak identifikacije, koji su nešto malo snimili tek na ponudu sudsko-medicinske ekipe; zanimalo ih je najviše da li su pronađeni tragovi mučenja.\nPodatke je davala ili potvrđivala rodbina stradalih; poslednja faza identifikacije bilo je prepoznavanje odeće, obuće (uglavnom plastične papuče i gumeni opanci) i stvari pronađenih na ili uz ljudske ostatke (prstenje, rajf za kosu, šnala, ključ, tabakera, minđuša...). "Identifikacija je noćna mora", kaže Marija Đurić-Srejić, "a odgovornost koju smo svi osećali bila je kao da život zavisi od toga." Iz perspektive takvih osećanja, uspeh je delimičan: od najmanje 34 osobe do sada je identifikovano 12. Starost tri žene i devet muškaraca kreće se od 32 do 66 godina; ako je od značaja, reč je o četvoro Albanaca (među njima jedna žena), jednom Romu i sedmoro Srba (dve žene). "Sigurna sam da imamo dovoljno elemenata za identifikaciju još pet ili šest osoba", kaže Marija Đurić-Srejić. Problem je što članovi njihovih porodica nisu došli da prepoznaju karakteristike ili stvari pokojnika. Taj detalj vraća nas mučnoj stvarnosti u kojoj se ljudi, uključujući i mrtve, žrtve, dele prema poželjnim ili nepoželjnim pripadnostima. O razlozima neprepoznavanja može se samo nagađati, u rasponu od straha da porodica ne bude prokažena kao "izdajnička", do odbijanja saradnje sa "neprijateljem". Navodno, u slučaju četvoro identifikovanih Albanaca reč je o dvojici katolika, jednom muslimanu i Albancu oženjenom Srpkinjom.


Grčka mora da uštedi još četiri mlrd. evra\nGrčka još uvek treba da uštedi do četiri milijarde evra da bi zadovoljila zahteve svojih međunarodnih kreditora, kaže grčki ministar finansija Janis Sturnaras.\nPrezadužena Grčka je obećala da će uštedeti 11,5 milijardi evra u okviru budžeta za 2013-2014, da bi nastavila da prima sredstva iz kredita kog su joj odobrile zemlje evrozone i Međunarodni monetarni fond (MMF).\nGrčka je obećala da će do kraja 2015. smanjiti broj zaposlenih u javnoj administraciji i javnom sektoru za 150.000 sa sadašnjih 750.000.\nEvropska komisija ne namerava da od Grčke traži da do 2020. godine snizi odnos duga prema bruto domaćem proizvodu (BDP) na ispod 120 odsto, što je ključni cilj u sklopu sporazuma o drugom paketu evropske pomoći za tu zemlju, izjavio je portparol Komisije za ekonomiju Olivije Bejli.\nVlada u Atini, međutim, ne beleži očekivani napredak u primeni reformi i mera štednje, kao posledica recesije već petu godinu zaredom i političke neizvesnosti oko izbora u maju i junu.


Novi bombaški napadi u Iraku - nekoliko desetina poginulo a više od 100 ranjeno\nNajmanje 74 osobe su poginule kada su se dva bombaša samoubica raznela u toku molitve u dve šiitske džamije blizu granice sa Iranom, saopštile su iračke vlasti. U eksplozijama su džamije sravnjene sa zemljom, a ranjeno je oko 75 žitelja grada Hanakin, 140 kilometara od Bagdada. Nešto ranije, šestoro ljudi je ubijeno a 40 je ranjeno kada su dva kamiona natovarena bombama eksplodirala u razmaku od nekoliko minuta u blizini jednog hotela i nedavno otkrivenog tajnog zatvora u Bagddu. Američki vojni zvaničnici navode da je meta napada bio hotel u kome borave zapadni novinari i strani radnici. U medjuvremenu je šef UN za ljudska prava, Luiz Arbur, pozvala na medjunarodnu istragu uslova u iračkim zatvorima, nakon što su u tajnom zatvoru u Bagdadu pronadjene desetine zlostavljanih zatvorenika.\nBuš i Putin razgovarali o iranskom nuklearnom programu\nPredstavnici Bele Kuće navode da je Buš podržao ruski predlog da se Iranu omogući obogaćivanje uranijuma na teritoriji Rusije, kao način da se spreči eventualna upotreba tog materijala za izradu nuklearnog oružje. Na ostalim sastancima, Buš je pozvao lidere Asocijacije zemalja jugoistočne Azije da iskoriste svoj uticaj i izvrše ritisak na Burmu da poboljša stanje u sferi zaštite ljudskih prava. Buš se takodje sastao sa liderima Kanade, Meksika i Perua sa kojima je razmotrio napredak u zalaganju za slobodniju i pošteniju trgovinu na američkom kontinentu.\nLideri 21 članice Foruma za Azijsko-pacifičku ekonomsku saradnju otvorili samit u Južnoj Koreji\nČlanice APEK-a pozvale su EU da pokaže fleksibilnost u globalnim trgovinskim pregovorima. Ministar inostranih poslova Južne Koreje Ban Ki-mun izjavio je da su se azijsko-pacifički lideri saglasili da su potezi EU ključni za uspeh razgovora Svetske Trgovinske organizacije, koji se u decembru održavajuu Hong Kongu. Ranije danas, ministri inostranih poslova Kine i Čilea potpisali su sporazum o slobodnoj trgovini, prvi takav sporazum izmedju Pekinga i jedne zemlje Latinske Amerike. Za to vreme, uz snažne mere bezbednosti, hiljade ljudi demonstriralo je zbog niza pitanja, uključujući i liberalizaciju trgovine. Policija je upotrebila vodene topove protiv stotina demonstranata koji su bacali kamenice na policajce.\n“Vašington Post” objavio da je CIA formirala tajne zajedničke anti-terorističke centre u više od dvadeset zemalja sveta\nAmerički dnevnik «Vašington Post» objavio je da je Centralna Obaveštajna Agencija formirala tajne zajedničke anti-terorističke centre u više od dvadeset zemalja sveta. List navodi da u hvatanju osumnjičenih terorista učestvuju lokalni agenti, ali da se često reaguje na osnovu podataka i dostava iz CIA-e. Vašington Post svoj izveštaj bazira na intervjuima sa aktuelnim i bivšim američkim i stranim zvaničnicima, koji su želeli da ostanu anonimni. List piše da je taj tajni pogram legalan i da je dobio veliku podršku posle terorističkih napada 2001. godine. Povećani budžet omogućio je da CIA ostvari saradnju sa nizom zemalja, uključujući Indoneziju, Uzbekistan i Francusku. U pisanju Vašington Posta se, medjutim, naglašava da su ti centri odvojeni od tajnih zatvora CIA-e koji prema tvrdnjama tog lista postoje u nekoliko zemalja.\nPotpisali sporazum o formiranju koalicione vlade u Nemačkoj\nPredstavnici Hrišćansko-demokratske unije i Socijaldemokratske partije Nemačke potpisali su sporazum o formiranju koalicione vlade, koji otvara put da parlament naredne nedelje izabere Angelu Merkel za prvu ženu kancelara u Nemačkoj. Stranka Angele Merkel – konzervativna Hrišćansko-demokratska unija – ušla je u koaliciju sa Socijal-demokratama odlazećeg kancelara Geharda Šredera nakon što nijedna stranka nije dobila potrebnu većinu na parlamentarnim izborima u septembru.Buduća kancelarka je izjavila da je sada "zadatak obe stranke da koalicionom sporazumu udahnu život", i učine "da taj dokument ne ostane samo papir" u trenutku "kada se Nemačka nalazi u fazi previranja" i kada "vlada mora da izgradi poverenje gradjana".


Merkel: Kabulski aerodrom od egzistencijalnog značaja za Avganistan - N1\nSvet Autor:Beta31. avg. 202114:49 > 14:521 komentar\nAngela Merkel ocenila je da je aerodrom u Kabulu, sada pod kontrolom talibana posle povlačenja SAD, od "egzistencijalnog značaja" za Avganistan za medicinsku i humanitarnu podršku zemlji.\n„Taj aerodrom je od egzistencijalnog značaja za Avganistan, jer bez njega nikakva medicinska ili humanitarna pomoć ne može da stigne, što znači da je takođe od najvećeg značaja za delovanje UN“, rekla je nemačka kancelarka na zajedničkoj konferenciji za novinare sa svojim austrijskim kolegom Sebastijanom Kurcom.\nKurc: Austrija nije spremna da primi više izbeglica iz Avganistana\nTalibani kontrolišu aerodrom u Kabulu posle povlačenja Amerikanaca\n31. avg. 2021 6\n„Taj tužan kraj sa evakuacijom brojnih ljudi naravno nije još završen. Nemačka ima još veliki broj lokanih snaga koje želimo da izađu iz Avganistana i naravno zabrinuti smo zbog humanitarne situacije u zemlji“, rekla je Merkel, koja za nekoliko nedelja odlazi s vlasti.\nMerkel je rekla da je Nemačka spremna da pruži tehničku pomoć da bi aerodrom ostao u funkciji.\nTalibani su insistirali na tome da nameravju da ostave civilni aerodrom otvoren. Ali bez pravih bezbednosnih garancija komercijalne aviokompanije neće dolaziti u Kabul.


SDPS: Potpisan sporazum sa Građanskim pokretom „Кragujevačka priča“ – SDP Srbije\nSDPS: Potpisan sporazum sa Građanskim pokretom „Кragujevačka priča“\nSocijaldemokratska partija Srbije potpisala je danas sporazum sa Građanskim pokretom „Кragujevačka priča“, kojim je otvorena mogućnost bliže saradnje i rada na zajedničkim ciljevima u budućnosti između dve organizacije. GP „Кragujevačka priča“ je parlamentarna grupacija u Кragujevcu i deo lokalne vlasti.\nPredsednik SDP Srbije Rasim Ljajić izjavio je da Socijaldemokratska partija Srbije nastavlja sa okupljanjem organizacija i pojedinaca koji dele vrednosti otvorenog, građanskog društva, multikulturalnosti i tolerancije.\n„Posebno me raduje činjenica da nam svakog dana prilaze građanke i građani, a, posle Beograda i Vojvodine, ideje koje promovišemo dobijaju sve više saveznika i u centralnoj Srbiji. Кragujevac, kao jedan od najvećih gradova u Srbiji, u posebnom fokusu je naše pažnje, a pored odlično organizovanog odbora u ovom gradu, danas za partnera dobijamo i pokret koji je uživa značajnu podršku Кragujevčanki i Кragujevčana i drago mi je da smo se lako razumeli o zajedničkim ciljevima i stvarima koje nas očekuju u budućnosti“, naglasio je Ljajić\nPotpisivanju Sporazuma prisustvovali su odbornici Građanskog pokreta „Кragujevačka priča“.


Iran ne želi pregovore sa Francuskom\nRazgovori o iranskom nuklearnom programu, koji se održavaju u Beču, odloženi su jer se iranska strana navodno protivi ulozi koju bi Francuska trebalo da preuzme u postizanju tekućih pregovora o obogaćivanju uranijuma.\nMeđunarodna agencija za atomsku energiju (IAEA) nije izdala saopštenje povodom odlaganja početka drugog dana razgovora između Irana, Rusije, Francuske, Sjedinjenih Država i IAEA-e. Pregovarači su predložili da Iran šalje uranijum na preradu za gorivo u Rusiju i Francusku.\nIranski ministar spoljnih poslova, Manučer Motaki izjavio je u Teheranu da je učešće Francuske bespotrebno u postizanju dogovora o iranskom kontroverznom nuklearnom programu.\nDiplomatski izvor blizak razgovorima u Beču kaže da se trenutno razmatra kompromisni dogovor između Rusije i Irana, prema kojem bi Rusija preradu uranijuma prepustila Francuskoj čime bi se izbegli direktni pregovori Teherana i Pariza.\nMotaki je u utorak rekao da bi saradnja sa Sjedinjenim Državama i Rusijom pod okriljem IAEA-e bilo dovoljno za postizanje dogovora čiji je cilj otklanjanje sumnji zapadnih lidera da Iran pokušava da proizvede nuklearno oružje.\nNa iranskoj državnoj televiziji ranije je emitovana izjava izvora bliskog pregovaračima, koji objašnjava da Teheran neće stupiti u pregovore sa Francuskom zbog toga što Pariz u prošlosti nije dostavio dogovorene zalihe za reaktor.\nŠef Međunarodne agencije za atomsku energiju, Mohamed Elbaradej juče je rekao da su razgovori u Beču dobro počeli i da su bili konstruktivni. Međutim, ranije juče, portparol iranske Agencije za atomsku energiju, Ali Širzadijan izjavio je da Teheran neće odustati od programa obogaćivanja uranijuma bez obzira na ishod razgovora sa svetskim silama.\nSavet bezbednosti Ujedinjenih Nacija do sada je uveo tri runde sankcija prema Iranu zbog protivljenja Teherana da prekine aktivnosti obogaćivanja uranijuma.


kovilovo – Borča\nIzmena režima saobraćaja na putu Borča-Kovilovo\nNa Zrenjaninskom putu, na deonici Borča – Kovilovo, od sutra se menja režim saobraćaja zbog prelaska na sledeću fazu izvođenja radova nove petlje “Zrenjanin”. U toku izvođenja radova saobraćaj će biti preusmeren na novoizgrađenu kolovoznu traku kojom će se saobraćaj dvosmerno odvijati prema postavljenoj signalizaciji, najavili su “Putevi Srbije”. Iz ovog javnog preduzeća su upozorili …\nZabrana za vangabaritna vozila na deonici Borča-Kovilovo\nNa deonici puta Borča-Kovilovo, u zoni izgradnje nove petlje Zrenjanin” – Severna tangenta”, od nedelje se uvodi zabrana za vozila čija ukupna visina prelazi 4,2 mera i širina 3,3m. Putevi Srbije saopštavaju da se ovom rešenju pribeglo zbog radova na izgradnji nadvožnjaka iznad Zrenjaninskog puta. Vangabaritna vozila se, kako navode, usmeravaju na obilazni put Čenta-Opovo-Jabuka-Pančevo. …\nIzgradnja Zrenjaninske petlje menja režim saobraćaja\nNova faza izgradnje Zrenjaninske petlje, dela pristupnog puta mostu Zemun-Borča, uslovila je izmene režima saobraćaja na Zrenjaninskom putu. Zbog gradnje gornje konstrukcije petlje, vozila će na delu od skretanja za groblje „Zbeg” do skretanja za SC „Kovilovo” privremeno saobraćati posebnim putem dužine kilometar, koji je izgrađen pored samog Zrenjaninskog puta.\nRadovi na Zrenjaninskom putu odloženi za 22. april\nJavno preduzeće “Putevi Srbije” saopštilo je da se zbog nepovoljnih vremenskih prilika i predstojećih Uskršnjih praznika, najavljeni radovi, koji je trebalo da se izvode danas od 09.00 časova, na delu državnog puta I B reda broj 13 (Zrenjaninski put), deonica Borča – Kovilovo, odlažu za utorak 22. april i obaviće se ukoliko vremenski uslovi dozvole. …


Anderleht predstavio Milivojevića kao zamenu za Bilju i novog vođu ekipe\nReprezentativac Srbije i bivši fudbaler Crvene zvezde Luka Milivojević zvanično je promovisan kao pojačanje u belgijskom šampionu Anderlehtu, sa kojim je potpisao petogodišnji ugovor.\nLuka Milivojević potpisao za Anderleht, Belgijanci oduševljeni transferom\nDosadašnji fudbaler Crvene zvezde Luka Milivojević potpisao je petogodišnji ugovor sa prvakom Belgije, Anderlehtom, kao što se i očekivalo.\nFudbaleri Anderlehta osvojili su titulu prvaka Belgije, pošto su u poslednjem kolu završne faze šampionata u Briselu odigrali 1:1 protiv Culte Varegema i sačuvali dva boda prednosti u odnosu na taj tim.\nLane Jovanović kao Deda Mraz: Navijačima Anderlehta poklanja kopačke sa trobojkom /video/\nJedan od najboljih fudbalera Anderlehta i bivši reprezentativac Srbije, Milan Jovanović, oprobao se u ulozi Deda Mraza i rešio da obraduje navijače briselskog kluba.\nSiti završio sa Evropom, Lanetov gol bez značaja, Zagrepčani izbegli bruku sa penala!\nKako su počeli mečevi poslednjeg kola Lige šampiona u grupama A, B, C i D, činilo se da će uzbuđenja izostati, ali su se strelci probudili i pobrinuli da elitno takmičenje opravda očekivanja. I drugu godinu zaredom Mančester siti je morao da se oprosti od Lige šampiona posle grupne faze, a Borusija iz Dortmunda ih je zakucala za dno tabele grupe A pobedom od 1:0. Anderleht je odigrao nerešeno 2:2 sa Malagom uz gol Milana Jovanovića, ali su i pored boda ostali bez Evrope, jer je Zenit slavio sa 1:0 u Milanu i domogao se Lige Evrope iz grupe C. U grupi B je sve bilo poznato i pre poslednjeg kola, pa je Šalke remijem (1:1) sa Monpeljeom overio prvo mesto, a Arsenal ostao drugi iako je poražen u gostima od Olimpijakosa (2:1) koji će i na proleće igrati u Evropi. Zagrebački Dinamo je bio na pragu da ostane bez gola u eliti i tako postavi neslavan rekord, ali se spasao sa penala u 95. minutu i remizirao sa imenjakom iz Kijeva (1:1), a Pari Sen Žermen je u direktnom okršaju sa Portom zauzeo prvo mesto u grupi A.\nLŠ: Siti u Dortmundu traži opstanak u Evropi, borba Zenita i Anderlehta\nUtakmicama šestog kola završava se takmičenje u prvoj fazi Lige šampiona, a pošto su poznati učesnici osmine finala iz grupa A, B, C i D, najviše uzbuđenja biće u borbama za mesta koja vode u Ligu Evrope na proleće.\nLane Jovanović poklonio penal Zenitu za prvu pobedu\nDrugi dan trećeg kola Lige šampiona otvorili su fudbaleri Zenita prvom ovosezonskom pobedom u eliti, pošto su savladali Anderleht sa 1:0. Strelac jedinog gola bio je Aleksandar Keržakov sa penala koji je skrivio Milan Jovanović u 72. minutu.\nMbokani prljavim potezom sebe kandidovao za višemesečnu suspenziju /video/\nIgrač Anderlehta Diumersi Mbokani biće žestoko kažnjen od Fudbalskog saveza Belgije zato što je na utakmici sa Lokerenom udario protivničkog fudbalera.\nKvalifikacije za LŠ: Minimalac Zagrepčana u Moldaviji, kiks Fenera i "petarda" Anderlehta\nPosle prvih mečeva trećeg kola kvalifikacija za Ligu šampiona izraelski Ironi Kirjat, belgijski Anderleht i slovenački Maribor su praktično obezbedili plasman u plejof deklasiravši protivnike na svom terenu. Zagrebački Dinamo je u gostima sa 1:0 pobedio moldavski Šerif, a Fenerbahče je remizirao protiv rumunskog Vasluija sa 1:1.\nJovanović produžuje ugovor sa Anderlehtom\nMilan Jovanović i Anderleht su izrazili želju da dodatno produže saradnju koja je prvobitno trebalo da traje do 2013. godine.\nUhapšeno više od 100 navijača Ajaksa i Anderlehta\nHolandska policija saopštila je da je uhapsila 76 navijača Ajaksa jer su tokom noći "tražili sukob" sa pristalicama Mančester junajteda pred meč dva fudbalska kluba u Ligi Evropa.\nLane dao gol Standardu, izbegao proslavu pogotka\nFudbaleri Anderlehta ubedljivo su pobedili Standard iz Liježa na svom terenu sa 5:0 u prvenstvu Belgije, a reprezentativac Srbije Milan Jovanović postigao je prvi gol za domaćina.\nLanetu preti suspenzija od pet godina zbog "pucanja" na navijače\nMilan Jovanović igra sjajno od kako se vratio u Belgiju posle neuspešne epizode u Liverpulu, ali novi napadač Anderlehta suočava se sa bizarnom kaznom zbog proslave gola u derbiju protiv Briža.\nLane Jovanović: Igram sa 71 odsto mogućnosti\nMilan Jovanović je ekspresno vratio karijeru na pravi put nakon što je iz Liverpula prešao u Anderleht, što je potvrdio golom u ubedljivoj pobedi protiv AEK-a u Ligi Evrope.\nLane u fantastičnoj formi, golom doneo bod Anderlehtu\nSrpski reprezentativac Milan Jovanović postigao je izjednačujući gol za Anderleht u remiju 1:1 protiv Klub Briža u petom kolu šampionata Belgije.\nMilan Jovanović naredne dve godine u Anderlehtu\nFudbaler Liverpula Milan Jovanović napokon će okončati neuspešnu epizodu na Enfildu, pošto se sa upravom Anderlehta dogovorio oko transfera.\nLane i dalje pregovara sa Anderlehtom, jedini problem plata\nSrpski internacionalac Milan Jovanović još nije rešio gde će nastaviti karijeru, a iako je Anderleht najbliži njegovom potpisu i dalje ima problema u pregovorima.\nAnderleht čeka Lanetovo "da"\nMilan Jovanović je ponedeljak proveo u Briselu gde je pregovarao sa Anderlehtom kako bi konačno okončao agoniju u Liverpulu i vratio se u Belgiju gde je stekao fudbalsko ime.\nAgent: Jovanović 99 odsto prelazi u Anderleht!\nReprezentativcu Srbije i fudbaleru Liverpula Milanu Jovanoviću vratio se osmeh na lice kada je uvideo da njegove kvalitete ceni veliki broj evropskih klubova.\nLane Jovanović razmišlja i o Anderlehtu?\nSrpski internacionalac Milan Jovanović je dobio dozvolu od Liverpula da ode iz kluba bez obeštećenja, a iako je neko vreme tvrdio da mu se ne vraća u Belgiju čini se da bi mogao da zaigra za Anderleht.


Berlin i Pariz traže od Damaska bezbednu evakuaciju civila iz Alepa - Sputnjik Srbija\n23:26 09.12.2016 Preuzmite kraći link\n„Zahtevamo od režima (Sirije) i njegovih saveznika da omoguće bezbednu evakuaciju… Civili moraju da imaju mogućnost da napuste ratnu zonu bezbedno. U skladu sa međunarodnim pravom, postoje strogi pravni propisi o zaštiti civilnog stanovništva tokom sukoba“, navedeno je u saopštenju koje je objavilo Ministarstvo inostranih poslova Nemačke.\nU saopštenju je navedeno da je ono posvećeno Danu zaštite ljudskih prava, koji se obeležava 10. decembra.\nŠef nemačke diplomatije je ranije saopštio da je zahvaljujući pregovorima šefova ruske i američke diplomatije Sergeja Lavrova i Džona Kerija, održanim u petak na marginama Saveta ministara inostranih poslova OEBS-a u Hamburgu, omogućen određeni napredak u rešavanju sirijske krize.\n„To što američki i ruski ministar inostranih poslova Džon Keri i Sergej Lavrov ponovo razgovaraju o humanitarnim prekidima vatre i pitanjima humanitarne pomoći, to je, u krajnjoj meri, mali napredak. I to se dogodilo zahvaljujući tome što su ovde, na marginama susreta OEBS-a u Hamburgu, takvi razgovori mogući“, rekao je Štajnmajer nakon tog samita.\nevakuacija civila, Žan Mark Ero, Frank-Valter Štajnmajer, Sergej Lavrov, Džon Keri, Alep, Damask, Berlin, Pariz, Sirija, Nemačka, Francuska


Mirović I Cvijanovićeva O Konkretnim Projektima I Unapređenju Ekonomske Saradnje\nHome AP Vojvodina Mirović i Cvijanovićeva o konkretnim projektima i unapređenju ekonomske saradnje\nNovi Sad , 29. septembar 2021.\nPredsednik Pokrajinske vlade Igor Mirović sastao se danas sa predsednicom Republike Srpske Željkom Cvijanović, sa kojom je razgovarao o konkretnim projektima i mogućnostima za dodatno unapređenje ekonomske saradnje.\nNakon sastanka u Pokrajinskoj vladi, Mirović i Cvijanovićeva su u Privrednoj komori Vojvodine učestovali na konferenciji „Investicioni potencijali u Republici Srpskoj“.\nPredsednik Mirović ocenio je da će ukupnom unapređenju odnosa doprineti realizacija projekta izgradnje industrijskih zona u Podrinju, uz pomoć nacionalnih fondova Republike Srbije, a na osnovu smernica koje je dao predsednik Aleksandar Vučić.\n„Naša zajednička namera je da pomognemo razvoj manjih lokalnih samouprava sa obe strane Drine, jer želimo da se spreče migracije ka većim gradovima i da ljudi ostanu u svojim sredinama.\nDanašnja konferencija upravo ima cilj da privrednicima predstavi infrastrukturne projekte i potencijale i da doprinese rastu investicija i ukupne ekonomije“, naveo je predsednik Mirović.\nVojvodina se, prema njegovim rečima, prema Republici Srpskoj uvek odnosila srcem, snagom i sa punom podrškom.\n„Naš odnos prema Republici Srpskoj pun je solidarnosti, razumevanja i zajedništva u najvećem obimu“, kazao je Mirović.\nPredsednica Republike Srpske Željka Cvijanović ocenila je da će današnji susret doprineti unapređenju odnosa, i još jačoj i čvršćoj integraciji Republike Srpske i Srbije. Ona je zahvalila Pokrajinskoj vladi na tome što je, kako je navela, uvek pružala snažnu podršku Srpskoj.\n„Srbija je najveći spoljnotrgovinski partner Republici Srpskoj i postoji veliki prostor i za mnoge druge trgovinske i investicione mogućnosti, pri čemu je Podrinje strateški važno za razvoj privrede i za budućnost Srbije i Srpske“, kazala je Cvijanovićeva.\nNa konferenciji su učestvovali i predsednik Privredne komore Vojvodine Boško Vučurević, direktor Predstavništva Republike Srpske u Srbiji Mlađen Cicović, članovi Pokrajinske vlade i brojni privrednici.\nPrevious articleZAVRŠENA REKONSTRUKCIJA PUTA U VIKEND NASELJU ŠEBEŠFOK\nNext articleVisokoj školi “Sirmijum” akreditaciju za novi smer


17.06.2012. / 8:40\nBEOGRAD, Generalni direktor Elektroprivrede Srbije (EPS) Dragomir Marković kaže da struja u naredne dvije do tri godine mora znatno da poskupi, i do 80 odsto.\nVlada Srbije podržala investitore Kolubare B\n03.05.2012. / 14:14\nBEOGRAD, Vlada Srbije usvojila je danas pismo podrške investitorima za realizaciju projekta termoelektrane “Kolubara B”, izjavio je danas generalni direktor Elektroprivrede Srbije (EPS) Dragomir Marković i najavio da je Evropska banka za obnovu i razvoj (EBRD) u završnoj fazi razmatranja\nGas koči kilovate\n20.03.2012. / 8:40\nBEOGRAD, Novi gasno-parni blok za proizvodnju struje u “Termoelektrani – toplani Novi Sad” mogao bi da bude prvi veliki energetski objekat podignut u Srbiji poslije 25 godina.\nSaradnja EPS-a sa japanskom kompanijom\n14.03.2012. / 17:39\nBEOGRAD, Elektroprivreda Srbije (EPS) i japanska kompanija “Hitači pauer Jurop” potpisali su protokol o saradnji na postojećim i budućim kapacitetima EPS-a, a jedan od projekata jeste izgradnja nove termoelektrane (TENT B3) u Obrenovcu.\nŠtedišama u Srbiji popust od 30 odsto za struju u februaru\n14.02.2012. / 7:40\nBEOGRAD, Elektroprivreda Srbije (EPS) usvojila je juče odluku o popustu od 30 odsto za struju u februaru za štedljive potrošače, a generalni direktor Dragomir Marković je poručio da je elektronergetski sistem Srbije stabilan.\nU Srbiji narednih 10 dana neće biti restrikcija, gasa ima za tri nedjelje\n08.02.2012. / 21:00\nBEOGRAD, Elektroprivreda Srbije /EPS/ može da izdrži bez restrikcija struje još sedam do 10 dana ako se nastavi ovako visoka potrošnja električne energije, izjavio je večeras generalni direktor EPS-a Dragomir Marković.


KIKINDA IMA NOVU VLAST: Uz gradonačelnika izabran i novi saziv skupštine, OVO SU REZULTATI GLASANJA - Informer\nV.N. | 21. 08. 2020.\nKIKINDA IMA NOVU VLAST: Uz gradonačelnika izabran i novi saziv skupštine, OVO SU REZULTATI GLASANJA\nNikola Lukač novi je gradonačelnik Kikinde koji je na tu funkciju izabran većinom odborničkih glasova u lokalnom parlamentu. Na konstitutivnoj sednici Skupštine grada Kikinda je danas dobila i novog zamenika gradonačelnika, predsednika gradskog parlamenta i članove Gradskog veća.\nNakon što su potvrđeni mandati odbornicima, konstituisan je novi saziv Skupštine grada, a za prvog čoveka Kikinde uzabran je Nikola Lukač, dosadašnji načelnik Severnobanatskog okruga, koji je funkciju gradonačelnika nasledio od svog prethodnika Pavla Markova, najverovatnije budućeg državnog sekretara u nekom od ministarstava.\nGRADONAČELNIK: Nikola Lukač\n-Želim da se zahvalim svima za priliku koja mi je ukazana. Najpre ,veliko hvala građanima Kikindekoji su na prethodnim izborima pokazali da poštoju i podržavaju rad i politiku Aleksandra Vučića i da žele i da se u našem gradu radi kao i na državnom nivou. Poručujem građanima da će njihova volja biti poštovana.\nBoriću se zajedno sa timom ljudi da radim za narod i građane Kikinde, posvećeno i odgovorno i trudiću se da uvek budem tu za svaki njihov problem koji ćemo pokušti da rešimo. Uvek ćemo biti spremni da čujemo njihove probleme i predloge, dokazaćemo da smo mi ovde zbog građana, a ne obrnuto-rekao je između ostalog novi gradonačelnik Kikinde Nikola Lukač kojise zahvalio prethodniku Pavlu Markovu na svemu što je sa svojim timom uradio u prethodnih sedam godina.\nZa njegovog zamenika, takođe iz naprednjačkog tabora, izabrana je Dijana Jakšič Kiurski, bivša izvršna direktorka u JP „Kikinda“, dok će funkciju predsednika gradske skupštine obavljati Mladen Bogdan (SNS), donedavno zaposlen u kikindskom Centru za socijalni rad.\nSrpska napredna stranka je na izborima ubedljivo pobedila osvojivši 28 odborničkih mandata, čime je dobila legitimitet da samostalno vodi lokalnu samoupravu, ali se ipak opredelila za prošireni vladajući skupštinski sastav u kojem su još SPS i SVM. S obzirom da Skupština grada Kikinde ima 39 odbornika, opoziciji, koju čine LSV, SPAS, GG „Naše malo mesto“ i koalicija „Metla“, odnosno DSS, pripalo je 5 odborničkih mandata.\nTako novi skupštinski saziv Grada Kikinde čine: SNS sa 28 odbornika, SPS (4), SVM (2), dok su u opozicionom bloku Grupa građana „Naše malo mesto“ (2), Šapićev SPAS (1), Liga socijaldemokrata Vojvodine (1) Koalciji „Metla“, odnosno DSS (1).\nNovi saziv gradske supštine trebalo bi da donese i novu stranicu u političkom životu Kikinde i upravljanju gradom, a kako će ovaj tim funkcionisati u budućnosti, ostaje da se vidi.\ngradonačelnik izbori rezultati Kikinda odbornici gradska vlast\nRHMZ upozorava: U nedelju i do 42 stepena


NDNV: LICEMERNO I OPASNO ĆUTANJE INSTITUCIJA NA ZAHTEV MAJE PAVLOVIĆ - Glas Šumadije\nNaslovna > Društvo > NDNV: LICEMERNO I OPASNO ĆUTANJE INSTITUCIJA NA ZAHTEV MAJE PAVLOVIĆ\n19/08/2019 313Ostavi komentar na NDNV: LICEMERNO I OPASNO ĆUTANJE INSTITUCIJA NA ZAHTEV MAJE PAVLOVIĆ\nOvu poruku predstavnici NDNV preneli su i Maji Pavlović sa kojom su razgovarali danas u Beogradu.\nMaja Pavlović rekla nam je da je do sada niko od predstavnika nadležnih organa kojima se ona javno obraća još uvek nije kontaktirao, izuzev državnog sekretara u Ministarstvu kulture i informisanja Aleksandra Gajovića koji je apelovao na nju da prekine štrajk glađu zbog zdravlja.\nOna kaže da se nakon osam dana štrajka glađu oseća umorno, ali je poručila da ne planira da ga prekine, već da će istrajati “dok bude potrebno”.\nNDNV izražava ozbiljnu zabrinutost za zdravstevno stanje Maje Pavlović, te upozoravamo nadležne državne organe da svojim nečinjenjem ovu situaciju još više otežavaju.\nLicemerno je i opasno ćutanje institucija na zahteve direktorice Kanala 9.\nPo ko zna koji put ukazujemo da primer Kanala 9 nije usamljen, te da su ugroženi svi lokalni mediji koji pokušavaju da očuvaju profesionalno informisanje, bilo zbog političkih pritisaka ili zbog ekonomskog iscrpljivanja.\nA bez slobodnih lokalnih medija građani ostaju uskraćeni za tačne i pravovremene informacije, što je preduslov za formiranje kritičke javnosti i izgradnju demokratskog društva.\nTagovi: Maja Pavlović NDNV Nezavisno društvo novinara Vojvodine štrajk glađu


BEZ POSLANIKA IZ SRPSKE Počela prva sjednica Predstavničkog doma BiH nakon zaključaka Narodne skupštine - Glas Zvornika\nBEZ POSLANIKA IZ SRPSKE Počela prva sjednica Predstavničkog doma BiH nakon zaključaka Narodne skupštine\nSARAJEVO – Sjednica Predstavničkog doma BiH počela je, ali bez prisustva poslanika stranaka iz Republike Srpske.\nKako saznaje portal Srpskainfo, poslanici iz RS će se pojaviti samo na glasanju i to za one tačke dnevnog reda za koje je procijenjeno da su od interesa za Srpsku.\nRiječ je o nekoliko sporazuma, poput sporazuma Savjeta ministara BiH i i Vlade Srbije o zajedničkim lokacijama na graničnim prelazima i aneksu tog sporazuma za zajedničku lokaciju na graničnom prelazu Bratunac, na mostu Bratoljub.\nTakođe, na dnevnom redu je i davanje saglasnosti za ratifikaciju izmijenjenog Sporazuma o finansiranju i projektu između KfW, Frankfurt na Majni i BiH koju predstavlja Ministarstvo finansija i trezora BiH, i Republike Srpske, koju predstavljaju Ministarstvo finansija RS i Ministarstvo za prostorno uređenje, građevinarstvo i ekologiju RS u iznosu od deset miliona evra – energetska efikasnost u javnim zgradama.\nTakođe, poslanici iz Srpske pojaviće se na glasanju za ratifikaciju Sporazuma između Savjeta ministara BiH i Vlade Srbije o graničnim prelazima, od 13. januara 2022.\nOva sjednica Predstavničkog doma BiH prva je sjednica neke institucije BiH nakon što je Narodna skupština zaključila da predstavnici RS mogu da učestvuju na sjednicama zajedničkih institucija, ali uz uvažavanje stavova Narodne skupštine, Vlade i predsjednika Srpske.\nŠefovi klubova stranaka iz Srpske održaće konferenciji za novinare u zgradi Parlamentarne skupštine BiH.


ministarka - Sputnjik Srbija\nFotografija šefice diplomatije Novog Zelanda obilazi planetu\nNovi Zeland je dobio svoju prvu ministarku spoljnih poslova iz naroda Maori. Fotografija nove šefice diplomatije Novog Zelanda obišla je planetu zbog njenog nesvakidašnjeg izgleda, tačnije tetovaže na licu.\nOglasila se ministarka Turković: Nemam nalog na Tviteru, ništa napisano o Mladiću nije tačno\nMinistarka inostranih poslova u Savetu ministara BiH Bisera Turković demantovala je da je na Tviteru objavila da je preminuo nekadašnji načelnik Glavnog štaba Vojske Republike Srpske general Ratko Mladić.\nHolandija je ministarku za porodična i socijalna pitanja Turske proglasila nepoželjnom i pritvorila kako bi je deportovala u Nemačku, prenose mediji.\nSudbina švedske ministarke: Ostavka i kazna zbog 0,2 promila u krvi (foto)\nŠvedsko tužilaštvo danas je izreklo novčanu kaznu u iznosu od 4.670 dolara bivšoj ministarki za visoko obrazovanje te zemlje Aidi Hadžialić, zbog vožnje u alkoholisanom stanju prošlog meseca.


Aktuelno / Štampa / Grupacija proizvođača hrane za životinje\nObjavljeno 07.11.2013. na PKS\nDatum: 07.11.2013.Izvor: PKS\nZoran Vukadinović, izabran je za predsednika Grupacije proizvođača hrane za životinje, Udruženja za poljoprivredu, prehrambenu i duvansku industriju i vodoprivredu Privredne komore Srbije, a njegov zamenik biće Deneš Kemiveš\nZa novog predsednika Grupacije proizvođača hrane za životinje, Udruženja za poljoprivredu, prehrambenu i duvansku industriju i vodoprivredu Privredne komore Srbije, izabran je Zoran Vukadinović, suvlasnik firme ,,Sto posto“ iz Velike Plane, a njegov zamenik biće Deneš Kemiveš, direktor firme ,,Gebi“ u Čantaviru.\nGovoreći o predstojećim zadacima Grupacije proizvođača hrane za životinje, Vukadinović je naglasio da se ona mora angažovati da se ostvare ciljevi koji su zajednički interesi njenih članica. Jedan od bitnih poslova koji predstoje, po njegovim rečima, je donošenje zakona o hrani za životinje, zatim regulisanje uvoza GMO sojine sačme za ishranu životinja. To je značajno zbog budućnosti stočarske proizvodnje u Srbiji, a takođe i zbog njenog članstva u Svetskoj trgovinskoj organizaciji i članstvu zemalja Evropske unije. Rešavanje ovih problema, znatno bi poboljšalo snabdevenost domaćeg tržišta, a uz to bi se pojeftinila proizvodnja i poboljšala konkurentnost srpskih proizvođača hrane. Sa ulaskom u 2014. godinu, kada će nestati mnoge carinske barijere, opstanak proizvodnje za mnoge proizvođače u Srbiji biće doveden u pitanje. Stočarsku domaću proizvodnju će ugroziti uvoz mnogo jeftinijih proizvoda iz EU. Prisutni su se usaglasili da bi zabrana uvoza GMO sojine sačme, morala vezivati i zabranu uvoza mesa i proizvoda od mleka, jer su uvozni proizvodi poreklom od životinja koje su hranjene GMO sojinom sačmom. Takođe, ističe se da nije isto sejanje GMO sojine sačme sa ishranom životinja istom.\nDosadašnji predsednik Grupacije Dragoslav Milisavljević, vlasnik firme ,,Komponenta“ u Ćupriji, posebno je naglasio da su ovi privrednici, u svim akcijama za rešavanje problema imali podršku Pivredne komore Srbije. On je istakao značaj što su proizvođači hrane za životinje članice Evropske asocijacije proizvođača hrane za životinje FEFAK.\nSekretar Udruženja za poljoprivredu, prehrambenu i duvansku industriju i vodoprivredu, Nenad Budimović, upoznao je članove Grupacije proizvođača hrane za životinje o uslovima poslovanja i naglasio da je i za članove ove Grupacije veoma bitno da i dalje treba da budu uz Privrednu komoru Srbije. Po rečima Budimovića, ova Grupacija je jedna od njih 19, koje deluju u okviru Udruženja za poljoprivredu, prehrambenu i duvansku industriju i vodoprivredu, PKS. Angažovanjem kroz rad Grupacije i zajedničkim nastupanjem preko Privredne komore Srbije, lakše će se ostvariti ciljevi, svih pa i ovih privrednika. Bez njihove proizvodnje nema razvijene poljoprivrede. Oni su i izvozno orijentisana delatnost, koja zapošljava značajan broj radnika, rekao je Budimović.


Veseli spust u nedelju 28. jula – INFO PLUS\nHome > Društvo > Veseli spust u nedelju 28. jula\nJubilarni trideseti Veseli spust biće održan u nedelju 28. jula, saopštili su organizatori manifestacije koji ističu da, iako je datum ove godine zbog poplava pomeren, interesovanje je veliko i očekuje se pravi spektakl na reci Ibar.\n“Nadam se da će ovaj jubilarni Veseli spust biti dobro posećen i da će veliki broj Kraljevčana ali i naših gostiju iz drugih gradova i inostranstva uživati u sadržajima Veselog spusta,” ističe kapetan Veselog spusta, gradonačelnik Kraljeva dr Predrag Terzić.\nI ove godine manifestacija će početi novinarskim spustom niz Ibar dva dana ranije, a dan pre Veselog spusta, 27. jula, biće organizovane igre na vodi na Gradskom bazenu u Kraljevu, dok će uveče na centralnom gradskom trgu nastupiti bend Neverne bebe.\n“Uspeli smo da angažujemo bend Neverne bebe da Kraljevo 27. jula, veče uoči Veselog spusta, bude najveseliji grad u okruženju, da pokažemo da Veseli spust jeste perjanica dešavanja na vodi, kao najstarija manifestacija u Evropi, i da je ekološkog karaktera kao jedini spust gde nema motornih čamaca. Time pokazujemo da Kraljevo neguje prave vrednosti i ponosni smo što se sve to dešava u Dolini vekova,” rekao je predsednik organizacionog odbora manifestacije Aleksandar Erac.\nSvi koji žele da učestvuju u Veselom spustu od srednjevekovnog grada Magliča do Kraljeva dovoljno je da pripreme splav, čamac ili neko slično plovilo i rano ujutru dođu u Kraljevo. Organizatori su obezbedili prevoz plovila do Magliča i autobuse za prevoz učesnika. Očekuje se lepo vreme, pa će ljubitelji reka i prirode sigurno imati dan za pamćenje.


Rijad – Saudijski princ Mohamed bin Salman još jednom je ponovio da bi naftni gigant Aramco trebalo da 2021. godine izađe na berzu i ponudi investitorima otkup paketa deonica (Initial Public Offering – IPO), ostajući pri optimističnom stavu da je vrednost ove državne kompanije dva triliona dolara (kratka skala).\nUpitan o tome kada bi tačno moglo da dođe do izlaska na berzu, odgovara da bi to moglo da se desi već za dve godine.\n„Verujem (će doći do inicijalne javne ponude – prim.aut.) kasnije tokom 2020. ili ranije 2021. godine. Investitori će odlučiti ukupnu cenu deonica. Mislim da kompanija vredi i iznad dva triliona američkih dolara”, kaže saudijski princ.\nInače, inicijalna javna ponuda za Aramco je prvobitno najavljena 2016. godine kao deo plana za jačanje i modernizaciju ekonomije Saudijske Arabije pod nazivom „Vizija 2030”.\nKretanje cene barela nafte tipa WTI od 2014. do danas\nAramco je ipak u 2018. stavio svoj IPO po strani i fokusirao se na pregovore o kupovini većinskog dela vlasništva u lokalnom petrohemijskom velikanu Sabic-u, a lideri Saudijske Arabije se nadaju da će do njihovog dogovora doći 2019. godine. Mogući kupoprodajni ugovor dve kompanije se procenjuje na 70 milijardi američkih dolara.\n„Dakle, zaključenje ugovora 2019. godine, jedna fiskalna godina i 2020. Aramco će izaći na berzu. Potrudili smo se da inicijalnu javnu ponudu pomerimo kako bi se dogodila što je ranije moguće, ali ovo je vremenski okvir u kojem se razmišlja i situacija koju trenutno imamo”, dodaje Mohamed.\nKako je rekao princ, inicijalna javna ponuda Aramco-a je odložena sredinom 2017. godine zbog plana da firma uđe na petrohemijsko tržište i uloži u tu industriju.\nAnalitičari procenjuju da će IPO Aramco-a imati značajni uticaj na finansijska tržišta, budući da zvaničnici Saudijske Arabije optimistično očekuju da će firma ostvariti prihod od rekordnih 100 milijardi američkih dolara prodajom 5% akcija.\nKretanje cene barela nafte tipa Brent od 2014. do danas\nPrethodni rekord inicijalnom javnom ponudom postavljen je 2014. godine kada je kineski gigant Alibaba Group Holding Ltd. za svoj paket deonica dobio od investitora 25 milijardi američkih dolara.\nAlibaba Group Holding Ltd. je inače oborila dotadašnji rekord postavljen 2010. godine kada je kineska banka Agricultural Bank of China Ltd izlazak na berzu „naplatila” 22.1 milijardu američkih dolara.\nPomenuti IPO državne firme Aramco biće interesantan iz više razloga, ali analitičari navode da jedan od najvažnijih jeste to što će ovo biti realan pokazatelj o tome šta investitori misle o naftnim kompanijama u vremenu kada se svet sve više kreće ka obnovljivim izvorima energije.\nTag:akcije, americki, aramco, deonice, dolar, industrija, inicijalna javna ponuda, investicije, ipo, kupovina, mohammed bin salman, nafta, petrohemija, saudijska arabija, ugovor


Kapitalni remont ventila na vodoizvorištu\nKapitalni remont ventila na vodoizvorištu\nJKP 'Vodovod i kanalizacija' otpočelo je radove na svih 20 ventila i armatura na vodoizvorištu na Zabrežju\nDanas su započeti radovi na kapitalnom remontu svih 20 ventila i armatura na vodoizvorištu na Zabrežju. Radovi će se izvoditi u trajanju od mesec dana, a nadležni u JKP "Vodovod i kanalizacija" ističu da je moguće da dođe do smanjenja pritiska ili eventualnih prekida vodosnabdevanja.\n"Imamo ukupno devet šahti i tri cevovoda, a zamena svih ovih ventila omogućiće nam da u narednom periodu, u slučaju nekog kvara ili intervencije na našem vodoizvorištu, možemo da manipulišemo cevovodima. Tako da ako imamo kvar na jednom cevovodu, preostala dva možemo da stavimo u funkciju tako što ćemo ventilima preusmeriti svu vodu ka fabrici vode", rekao je Branko Matić, direktor JKP "Vodovod i kanalizacija".\nOn je dodao i to će kapitalni remont u velikoj meri osigurati vodosnabdevanje domaćinstava.\n"Time ćemo izbeći situacije koje su nam se dešavale prethodne godine kada smo imali problem sa masnoćom vode i nismo mogli da usmerimo vodu kroz jedan cevovod koji je bio očišćen nego smo morali da očistimo sva tri cevovoda, pa da tek onda dobijemo rezultat koji smo i hteli", kazao je Matić.\nMatić je izrazio nadu da građani neće osetiti razliku u vodosnabdevanju tokom ovih radova i naglasio da, otkako je osnovan sistem vodovoda, ovaj posao nikada nije urađen, što je jasan pokazatelj da je reč o veoma značajnim aktivnostima.


Bećaj: Poziv na untrašnju raspravu o Kosovu znak da Srbija i Kosovo nisu izabrali prošlost – NovostiDana.rs\nBećaj: Poziv na untrašnju raspravu o Kosovu znak da Srbija i Kosovo nisu izabrali prošlost\nPolitički analitičar Beljulj Bećaj ocenio je danas da je unutrašnja rasprava o Kosovu na koju je pozvao predsednik Srbije Aleksandar Vučić znak „da Srbija i Kosovo nisu izabrali prošlost i da su svesni da mogu da utiču na promenu odnosa u budućnosti“.\n„U kontekstu mogućih rešenja, dabome, i razgraničenje je ostalo kao jedna moguća vizija rešavanja nataloženih problema u dugoročnom procesu“, rekao je Bećaj za radio Slobodna Evropa.\nOn je ukazao i da je „u svakom slučaju, dobro što ima više predloga“ navodeći daje to „dokaz da ima više interesovanja da se ovaj gorući problem definitivno reši“.\nPo njegovim rečima, zvanična politika je decenijama uveravala Srbe da veruju u nešto što ne postoji, a Kosovo definitivno ne postoji u Srbiji.\nOn smatra da su ideje i predlozi kao što je predlog ministra spoljnih poslova Srbije Ivice Dačića o razgraničenju kontradiktornosti manjeg značaja u „odnosu na tu kontradiktornost koja je postojala dekadama u našim odnosima“.\nBećaj kao znak priznavanja realnosti ocenjuje Dačićev poziv na suočavanje sa stvarnošću da Albanci ne žele da budu deo Srbije.\nIsto tako shvata i njegov stav da Srbija nema ni snage, a ni potrebe, da ratuje jer više na Kosovu nema šta da dobije.\nToj Dačićevoj oceni, medjutim, dodaje ono što sam smatra važnim da se u Srbiji zna: „Srbija nema ni šta da izgubi ukoliko Albanci prihvate ovdašnje Srbe kao ravnopravne partnere“.\n„Dakle, ne vidim da Srbija išta može da izgubi time što će albanska većina na Kosovu tretirati Srbe kao ravnopravne gradjane, poštovati sva njihova prava, i individualna i kolektivna, slobodu kretanja, uključujući, razume se, i religiju i crkvu“, smatra on.