17.6.20. - Biznis.rs - Vodeći poslovni portal\nFOND ZA RAZVOJ ODOBRIO 265 KREDITA Blizu dve milijarde dinara za saniranje posledica Covid-19\nBankeNovacSrbijaVesti 17.6.20. 16:26 0\nUpravni odbor Fonda za razvoj odobrio je u ponedeljak 265 kreditnih zahteva u ukupnom iznosu od 1,99 milijardi dinara, navodi se sajtu te republičke institucije.Od ukupnog broja, 246 su krediti pravnim licima i preduzetnicima za likvidnost po osnovu finansijske podrške u uslovima izazvanim pandemijom Covid-19 u ukupnom iznosu od... Pročitaj više\nLifestyleSrbijaVestiZabava 17.6.20. 16:22 0\nOvogodišnje finale „Evropskog kviza novca“ (EKN) održano je onlajn u utorak, a učestvovali su i učenici iz Srbije. Događaj se održava treći put po redu i okuplja u Briselu učenike uzrasta od 13 do 15 godina iz 28 zemalja Evrope, saopštilo je Udruženje banaka Srbije.Nakon što su u prvom... Pročitaj više\nDVE KREDITNE LINIJE EBRD ZA ERSTE BANKU 40 MILIONA EVRA I 2,2 MILIJARDE DINARA Za finansiranje malih i srednjih preduzeća\nBankeNovacSrbijaVesti 17.6.20. 15:32 0\nEvropska banka za obnovu i razvoj (EBRD) i Erste Banka potpisale su ugovore o novim kreditnim linijama u dinarima i evrima, u iznosima od 40 miliona evra i 2,2 milijarde dinara, za finansiranje malih i srednjih preduzeća u Srbiji, u trenutku kada se zemlja oporavlja od krize izazvane pandemijom,... Pročitaj više\nPOMOĆ EVROPE ZA NERAZVIJENE OPŠTINE U SRBIJI Ukupno 2,5 miliona evra za razvoj malih biznisa\nEUPreduzetnikSrbijaVesti 17.6.20. 14:37 1\nKroz program „EU PRO“, Evropska unija će finansirati 112 projekata ukupne vrednosti 2,5 miliona evra. U pitanju je podrška za najmanje razvijene ili nerazvijene opštine, pre svega u Jugoistočnoj i Jugozapadnoj Srbiji, čime je pokriveno 99 opština. Program se sprovodi u saradnji sa Kancelarijom UN za projektne usluge –... Pročitaj više\nU RAČI OTVOREN POGON ZA SKUPLJANJE MEDA Pčelari spremni za plasman na strano tržište\nAgrobiznisPreduzetnikSrbijaVesti 17.6.20. 15:12 2\nSavez pčelarskih organizacija Srbije otvorio je u sredu u Rači pogon za prikupljanje i plasman meda „Naš med“. Pčelari su za gradnju donirali 12,8 miliona dinara i uzeli pozajmicu od sedam miliona dinara. Opština Rača i Vlada Srbije pomogli su izgradnju sa 80 miliona dinara, od čega su sredstva... Pročitaj više\nECB ZA HITNO FINANSIRANJE EVROPSKOG OPORAVKA Što duže čekamo, biće skuplje, tvrdi Paneta\nAnalizaEUU fokusuVesti 17.6.20. 13:42 0\nUsvajanje predloženog paketa od 750 milijardi evra za evropski ekonomski oporavak „izuzetno je hitno“ i cilj treba da bude najranija moguća raspodela tog novca, ne kasnije od početka 2021. godine, ocenio je član izvršnog odobra Evropske centralne banke (ECB) Fabio Paneta (Fabio Panetta). „Što duže budemo čekali, troškovi intervencije... Pročitaj više\nSRBIJA PREPOZNATLJIVA NA SVETSKOJ IT SCENI Kvalitetni kadrovi i talenat privlače tehnološke gigante, piše Financial Times\nBiznisHi-techLifestyleSrbijaVesti 17.6.20. 14:00 0\nMnogi tehnološki preduzetnici, u poslednjih deset godina, izabrali su baš Srbiju za mesto gde će osnovati svoje kompanije, dok neki od svetskih tehnoloških giganata svoje proizvode razvijaju upravo u Srbiji, piše jedan od najuticajnijih dnevnih listova na svetu „Financial Times“.U izdanju od srede, britanski list donosi priču o tehnološkoj... Pročitaj više\nEkoEUIzdvajamoSrbijaTurizamVesti 17.6.20. 08:16 3\nNa sajtu Ministarstva spoljih poslova Grčke objavljeno da se i građani Srbije nalaze na listi zemalja čiji građani mogu slobodno da uđu u Grčku i to samo na grčko-bugarskoj granici, za sada, potvrdio je šef srpske diplomatije Ivica Dačić.„Nastavićemo dalje razgovore za otvaranje granica sa Severnom Makedonijom i razgovore... Pročitaj više


Bomba posle derbija: Dejan Stanković na leto napušta Zvezdu?!\nNaslovna Fudbal Bomba posle derbija: Dejan Stanković na leto napušta Crvenu zvezdu?!\nStanković komentarisao protivnika u polufinalu Kupa Srbije (FOTO: Pedja Milosavljevic/Starsport)\nSamo dan nakon velikog uspeha – pobede u Večitom derbiju, pojavila se informacija da bi Dejan Stanković na kraju sezone mogao da napusti Crvenu zvezdu.\nNaime, trener crveno-belih nalazi se na listi želja predsednika Sampdorije, Masima Ferera, prenose italijanski mediji.\nInformaciju je doneo lokalni “Il Secolo XIX”, da bi ista potom završila na sajtovima brojnih medija širom Italije.\nNavodno je Ferero do Stankovića stigao preko Siniše Mihajlovića koji je već vodio Sampdoriju, a prvi čovek kluba je odlučio na leto promeni trenera.\nSampdoria, Ferrero incontra Stankovic per il dopo Ranieri: Continua il casting in casa Sampdoria per un eventuale post… https://t.co/rpvCXuchLj pic.twitter.com/iAPWI5ytEF\nPo svemu sudeći, Klaudio Ranijeri neće biti trener ove ekipe sledeće sezone, a prva želja Sampdorije su Masimilijano Alegri i Maurisio Sari.\nMeđutim, klub ne može da ispuni finansijske zahteve pomenute dvojice, a s obzirom na to da je sa Crvenom zvezdom napravio odlične rezultate u tekućoj sezoni, Dejan Stanković se istakao kao dobar kandidat.\nStanković će i tokom leta biti pod ugovorom sa Zvezdom, pa je jasno da, ukoliko se ispostavi da je informacija o interesovanju ekipe iz Serije A tačna, Sampdoriji neće biti lako da obezbede dolazak nekadašnjeg kapitena reprezentacije Srbije.\nDOBRO DA NIŠTA NIJE PUKLO: Falćineli je izašao sa otvorenom ranom i suzama u očima\nPrethodni tekstDončić krivi sebe: Bio sam očajan…\nSledeći tekstKontea ne interesuje lepota igre, samo Skudeto!\nNanazmaj 8 aprila, 2021 At 20:04\nMediji moraju uvek nesto da pisu,a sta ce biti videcemo sami!!!!\nTina78 8 aprila, 2021 At 13:02\nSamo se pojavila informacija hahahah koga oni zezaju.Dok se ne potvrdi nema tu istine.\nDjole 8 aprila, 2021 At 12:01\nNisam siguran da će biti tako, u slučaju da se ispostavi Milojević je tu. Mada smatram da bi mu bilo bolje da odradi još jednu sezonu sa Zvezdom, podićiće sebi cenu ako bude uspešnija nego ova!\nDi maria 8 aprila, 2021 At 11:34\nTako to ide kod nas ,čim valjaš ides preko … ako ćemo realno i yreba da ide ,pokazao je da je dobar trener i mislim da bi se snašao bilo gde ,a pogotovu u Italiji\nPedestal 8 aprila, 2021 At 13:28\nTaman preko nauce nesto,posle se svi vrate ovde i eto ti najboljeg tima B)


Elektronski dnevnik - nastavnici mogu da vide samo svoje ocene, a ne ocene svojih kolega - Zelena učionica\nKako bi se obezbedila veća objektivnost, ideja je da sve ocene učenika mogu da vide samo razredni starešina, direktor, a da nastavnici mogu da vide samo svoje ocene, a ne ocene svojih kolega. U Ministarstvu prosvete kažu za Tanjug da su se krajem avgusta ove godine stekli uslovi da sve škole uvedu elektronski dnevnik, a trenutno se u sistemu nalazi 831 od 3.578 osnovnih i srednjih škola u Srbiji.\n“Prema projektnom planu do kraja 2018. godine uradićemo obuke školskih koordinatora za sve skole”, naglašavaju u ministarstvu. Predviđeno je i da roditelji dobiju šifre kako bi mogli da pristupe elektronskom dnevniku i vide ocene i izostanke svoje dece.\nPsiholozi i pedagozi predložili su da roditelji ocene vide sa dva dana zakašnjenja, kako bi se dala mogučnost učenicima da sami saopšte koju su ocenu dobili. Kada će roditelji imati pristup elektronskom dnevniku u Ministarstvu prosvete nisu mogli da preciziraju, ali kažu da je “roditeljski modul” izrađen i spreman za korišćenje još od početka drugog polugodišta prošle školske godine.\n“Da bi se taj cilj ostvario neophodno je opremanje škola sa odgovarajučom informaciono telekomunikacionom opremom (IKT)tamo gde ona nedostaje”, navode u ministarstvu i dodaju da samo u školama koje nemaju odgovarajuću IKT opremljenost evidencije se za sada vode paralelno u papiru i elektronski.\nIzmislica – knjiga za sve neobične devojčice (dobro, i dečake)


Sastanak državnog vrha Srbije sa srpskim članom Predsedništva BiH Miloradom Dodikom i državnim funkcionerima RS-a u Beogradu\n„Stav Srbije je apsolutno poštovanje Dejtonskog mirovnog sporazuma“, izjavio je predsednik Srbije Aleksandar Vučić na konferenciji za novinare posle sastanka sa rukovodstvom Republike Srpske u Beogradu.\nVučić je rekao da i ga je srpski član Predsedništva Bosne i Hercegovine (BiH) Milorad Dodik obavestio o problemima i onome što on smatra kršenjem Dejtonskog sporazuma na štetu RS, i da je sa njim imao razgovor i u četiri oka.\nVučić je rekao i da su razgovarali i o dokumentima koje mu je rukovodstvo bosanskohercegovačkog (bh.) entiteta Republika Srpska uputilo u danima uoči sastanka.\n„Ja nisam mogao da ulazim u sve detalje, da budem iskren, ali sam pažljivo saslušao. Mi smo svaku reč u dokumentu koji smo dobili bezbroj puta pročitali i i dalje radimo i pravimo analize“, rekao je Vučić koji je naveo i da je od Milorada Dodika dobio više pitanja vezanih za status RS-a.\n„Odgovorio sam mu na svako pitanje i rekao da je očuvanje mira od suštinskog značaja“, rekao je Vučić dodavši da će Srbija i Republika Srpska nastaviti sa „konkretnim akcijama i saradnjom“.\nDodatna finansijska pomoć Srbije RS-u\nVučić je, govoreći o saradnji sa RS najavio i da će Srbija, pre kraja tekuće godine i početkom 2021. uputiti dodatnu finansijsku podršku tom bh. entitetu, čiji će iznos biti naknadno saopšten.\nPredsednik Vučić i predsednica Vlade Ana Brnabić sastali su se u u zgradi Generalnog sekretarijata predsednika Republike u Beogradu sa srpskim članom Predsedništva Bosne i Hercegovine (BiH) Miloradom Dodikom, predsednicom Republike Srpske (RS) Željkom Cvijanović i predsednikom Vlade tog bosanskohercegovačkog (bh.) entiteta Radovanom Viškovićem.\nNakon razgovora, Vučić je rekao i da Republika Srbija i Republika Srbija nameravaju da zajedno završe aerodrom u Trebinju i da bi „prvi avion trebalo da poleti do marta 2022. godine“.\nVučić je ponovio da je Srbija zainteresovana da postane vlasnik aerodromu Trebinju, i da upravlja njime.\nVučić je rekao i da su na sastanku doneli odluku o zajedničkom prazniku Srbije i RS-a koji će zvati Dan Srpskog jedinstva, slobode i nacionalne zastave i koji će se obeležavati na dan kada je probijen Solunski front, 15. septembar.\nPredsednik Srbije je rekao i da će Srbija i Republika Srpska usaglasiti svoje školske programe, da će đaci imati zajednički Bukvar, a da će deca zajedno ići na školske ekskurzije.\nNajavio je i da će u Srbiji biti donet Zakon o zaštiti srpskog jezika i ćiliričnog pisma, a da će u Republici Srpskoj, zbog ustavnih ograničenja, to biti za nijansu drugačije formulisano, ali da će biti doneta zajednička deklaracija o očuvanju jezika i pisma.\nUoči današnjeg sastanka, iz Banja Luke su zvaničnom Beogradu, kao osnov za razgovore, upućeni zaključci Narodne skupštine Republike Srpske i stavovi Vlade RS-a.\nU tim zaključcima Skupštine Republike Srpske ta zakonodavna institucija obavezuje predstavnike tog bh. entiteta u institucijama Bosne i Hercegovine da obustave donošenje bilo kakvih odluka u organima BiH do usvajanja Zakona o prestanku mandata stranih sudija i izboru domaćih sudija sudija u Ustavnom sudu BiH i njegovog stupanja na snagu.\nJedan od dokumenata je i „Informacija u vezi sa antidejtonskim delovanjem Ustavnog suda BiH“, koji je entitetski parlament usvojio na vanrednoj sednici održanoj 17. februara.\nMilorad Dodik i Aleksandar Vučić na konferenciji u Beogradu 26. avgusta 2020.\nDodik: Obavestio sam o kršenjima Dejtona\nČlan Predsedništva BiH Milorad Dodik rekao je posle sastanka u Beogradu da je „politika Srbije i Republike Srpske politika mira“ i da Srbija, kao garant Dejtonskog sporazuma, mora da bude upoznata sa dešavanjima u vezi sa sporazumom.\nDodik je izjavio da je Vučiću preneo kako „bošnjačko rukovodstvo u Sarajevu pokušava da od Republike Srpske napravi ljušturu i da ona bude devastirana“.\nOn je rekao da je plan da se obaveste druge zemlje o, kako navodi, „kršenju Dejtonskog sporazuma i Ustava Bosne i Hercegovine i da visoki predstavnik kreira politike koje idu u pravcu dalje razgradnje Republike Srpske“.\n"Mi ne tražimo ništa nego da se sprovedu Dejtonski sporazum i Ustav BiH. Dejtonski sporazum onako kako piše. Ne tražimo ništa više", poručio je Dodik i rekao da je njegova obaveza da brani status Republike Srpske.\nOn je poručio da na dnevnom redu Republike Srpske nije separacija i da "ne postoji tajni dogovor između njega i Vučića o otcepljenju Republike Srpske", već poštovanje međunarodnog sporazuma, "koji se zove Dejtonski sporazum".\nDodik je rekao i da je pitao kako se u međunarodnoj zajednici dozvoljava odvajanje Kosova, a da Republika Srpska ćuti i ne progovara o svom statusu.\nOn je poručio da Republika Srpska ne može ostati bez prava donetih na nivou međunarodne zajednice i poručio da je neodrživo da se nastavi sa kršenjem prava Republike Srpske.\nDodik je poručio „da su svesni da su ustavne promene umanjivanje prava Republici Srpskoj“.\nSastanak delegacija RS i Srbije održan je u trenutku kada je najavljen novi sastanak delegacija Beograda i Prištine u Vašingtonu, koji će, prema ranijim najavama, najverovatnije biti održani 4. septembra.\nUpitan na konferenciji u Beogradu da li očekuje da se u Vašingtonu prave poređenja sa Republikom Srpskom, Vučić je rekao da takve informacije nema i da će tema biti ekonomija.\nČlan Predsedništva Bosne i Hercegovine Milorad Dodik rekao je da Republika Srpska ne traži da se i o njoj razgovara tokom sastanaka Beograda i Prištine u Vašingtonu.


Naredne školske godine besplatni udžbenici za osnovce od 5. do 9. razreda u KS? - Istinomjer\nNaredne školske godine besplatni udžbenici za osnovce od 5. do 9. razreda u KS?\nMinistrica za odgoj i obrazovanje Kantona Sarajevo (KS) Naida Hota-Muminović najavila je 22. juna 2022. godine da će naredne školske godine učenici/e od 5. do 9. razreda osnovne škole dobiti besplatne udžbenike.\nKako je Hota-Muminović istakla, udžbenici će učenicima/ama biti podijeljeni u septembru ove godine:\nTo su setovi udžbenika za oko 20.000 učenika. Trenutno dogovaramo distribuciju udžbenika školama, a učenici će ih dobiti u septembru, s početkom nove školske godine.\nNaida Hota-Muminović, 22.6.2022.\nIz Vlade KS saopćili su da se radi o nabavci vrijednoj četiri miliona KM. Također, ministrica Hota-Muminović izrazila je očekivanje da će Vlada KS u “narednim godinama ovim programom obuhvatiti sve učenike osnovnih i srednjih škola”.\nU sklopu redovnog monitoringa, Istinomjer već prati obećanja Vlade KS o uvođenju standarda za finansiranje za besplatne udžbenike, kao i kreiranju udžbeničke politike. Tokom prvih godinu i pol dana mandata Vlade aktivnosti na realizaciji ovih obećanja nisu evidentirane.\nIstinomjer će pratiti da li će učenicima/ama od 5. do 9. razreda u KS u septembru 2022. godine biti podijeljeni besplatni udžbenici, kako je najavila ministrica za odgoj i obrazovanje Naida Hota-Muminović.\nRaspisano više konkursa za prijem radnika/ca u osnovnim i srednjim školama u KS


Srpski deficit glavna tema MMF - Bizlife.rs\n21:17 Beograd, 13/05/2013\nDeficit srpskog budžeta, koji bi do kraja godine mogao da premaši i 4,5 odsto bruto domaćeg proizvoda (BDP), bio je glavna tema nastavka razgovora delegacije Misije Međunarodnog monetarnog fonda (MMF) i članovima Fiskalnog saveta Srbije.\nStručnjaci obe instuticije su se složili da će deficit premašiti zacrtani plan od 3,6 odsto, ali pošto je „Železara Smederevo“ postala državna briga, sve je izvesnije da bi stvarni „minus“ lako mogao da premaši 4,5 i dođe čak i do pet odsto BDP.\nI aprilski podaci o prihodima i rashodima budžeta potvrđuju da deficit raste.\nFiskalni savet je ranije upozorio da bi manjak u državnoj kasi mogao da dostigne i 200 umesto planirane 122 milijarde dinara zbog, pre svega, slabe naplate poreza na dodatu vrednost (PDV), pošto sama država računa da će se od poreza u ovoj godini naplatiti bar 20 milijardi dinara manje.\nU međuvremenu, merama štednje, poput „stezanja kaiša“ ministarstvima i smanjenja poreza na zarade, uštedeće se oko 42 milijarde dinara, što bi trebalo da rezultira „minusom“ manjim od četiri odsto BDP. Da li će to biti i postignuto, analiziraće i Fiskalni savet tokom ove nedelje.\nmmf budžet deficit fiskalni savet Srbija


BGEN okrugli sto: Nacrt zakona o obnovljivim izvorima energije sa fokusom na industriju vetra i oko 2 milijarde evra - GRENEF\nBGEN okrugli sto: Nacrt zakona o obnovljivim izvorima energije sa fokusom na industriju vetra i oko 2 milijarde evra\nPortal Balkan Green Energy News organizovao je okrugli sto na temu Nacrta zakona o obnovljivim izvorima energije sa fokusom na industriju vetra i oko 2 milijarde evra, koliko je, za sada, planirano da se investira u vetroelektrane.\nInvestitori i bankari smatraju da Nacrt zakona o obnovljivim izvorima energije predstavlja dobru polaznu osnovu da se omoguće ulaganja u vetroparkove snage više od 2.000 megavata, ali da bi se to i desilo potrebno je da država napravi izmene koje će omogućiti da što više projekata dobije subvencije, a da oni koji ih ne dobiju mogu da ih sprovedu na tržištu.\nNacrt zakona, o kojem se trenutno vodi javna rasprava, izaziva veliku pažnju investitora u vetroparkove, kao i aktera u sektoru elektroenergetike jer zakon i podzakonska akta koja će biti donesena treba da kreiraju okvir za razvoj tržišta. Šta je još potrebno uraditi da bi zakon, koji su investitori i finansijske institucije u anketi ocenili ocenom 4, dobio najvišu ocenu 5, bila je tema diskusije na okruglom stolu “Industrija vetra u Srbiji između aukcija i tržišta – 2.000 megavata zelene energije čeka jasan signal države”, koji je organizovao Balkan Green Energy News, a moderirao Ivan Gazdić, partner u advokatskoj kancelariji CMS Srbija.\nUmesto fid-in tarifa koje su funkcionisale po principu fiksne subvencije na 12 godina za investitore koji su uspeli da uđu u kvotu od 500 MW u prvom talasu investicija u obnovljive izvore energije, država sada uvodi aukcije na kojima će se investitori nadmetati da dobiju subvencije, koje se sada zovu premije.\nS obzirom da je posao definisanja modela aukcija, poveren Evropskoj banci za obnovu i razvoj (EBRD), još u toku, u ovom trenutku se i dalje ne zna kako će izgledati model aukcija, kolike će biti kvote, kojom dinamikom će se raspisivati aukcije, kakvi će biti uslovi za učešće, ali kakav god da bude model budućih aukcija, jedno je sigurno – neće svi investitori ući u sistem podsticaja, a Nacrt zakona, onako kako je sada napisan, vodi računa samo o pobednicima aukcija.\nInvestitori koji kroz izgradnju vetroparkova treba da investiraju u Srbiju više od dve milijarde evra, jednoglasni su u stavu da oni koji ne budu prošli na aukcijama neće odustati od svojih investicija već će električnu energiju prodavati na tržištu, ali da je neophodno da država i njih prepozna u zakonu i obezbedi im ravnopravne uslove rada kao i pobednicima aukcija. Naravno, bez zavlaćenja ruke u državnu kasu.\nInvestitori ukazuju da je predvidljivost definisana zakonom i podzakonskim aktima ono što je najvažnije za investitore kada donose odluku o investiranju. Oni kažu da je važno definisati nekoliko stvari da bi se investicije realizovale: definisanje ugovora o premiji i koriporativnih ugovora o otkupu električne energije, prioritetan pristup mreži, predvidljivost troškova balansiranja.\nMaja Turković, direktorka za Srbiju kompanije CWP\nModel aukcija: Sa manje subvencija uraditi više\nNacrt zakona ne definiše detalje aukcija, već će to biti urađeno podzakonskim aktima. Investitori smatraju da se aukcije moraju organizovati tako da budu sredstvo da se napravi tržište, koje će na kraju dovesti do toga da država, tačnije, građani, ne subvencionišu zelenu energiju.\nZato bi na aukcijama trebalo dodeljivati premije samo za deo instalisanog kapaciteta jednog projekta, dok bi se ostatak plasirao na tržištu, što je, na primer, slučaj sa aukcijama za solar u Albaniji, koje su donele NAJNIŽU CENU ELEKTRIČNE ENERGIJE na Balkanu, rekla je Maja Turković, direktorka za Srbiju kompanije CWP.\nU praksi to znači da se premije ne daju za 100% kapaciteta neke elektrane, već za 50% na primer, dok ostatak investitor prodaje sam na tržištu. Predlog je zasnovan na tome što investitor elektranu može izgraditi i sa subvencijama za 50% i sa subvencijama za 100% kapaciteta. Ali, u prvom slučaju država je dala subvencije za 50 MW i dobila izgrađenu elektranu od 100 MW, a u drugom je dala za 100 MW, znači duplo više novca, i dobila elektranu od 100 MW.\n“Sa takvim modelom aukcija država će sa manje novca, tačnije subvencija, postići više”, tvrdi Turković.\nEBRD od decembra 2020. savetuje vladu kako da pripremi aukcije\nEvropska banka za obnovu i razvoj (EBRD) od decembra 2020. zajedno sa Vladom Srbije radi na pripremi aukcija. Pomoć Ministarstvu rudarstva i energetike se ogleda u detaljnim preporukama za model aukcija, za regulisanje balansiranja i uslovima pod kojima proizvođači zelene energije mogu postati balansno odgovorna strana, kao i u pripremi dokumentacije za aukcije.\nNaš savet je da aukcije budu jednostavne, kao i da se pobednici biraju isključivo na osnovu najniže cene, rekao je Francesco Corbo, šef za energetiku za Zapadni Balkan i Hrvatsku u EBRD-u.\nNa pitanje kada očekuje prvu aukciju u Srbiji on je odgovorio da se nada da bi EBRD, ako sve o čemu se razgovara sa vlastima bude obavljeno na vreme, mogao pre leta da kaže vladi da je pravi trenutak da ih raspiše.\nDržava mora da odluči šta želi\n“Ako su uslovi za kvalifikaciju lakši, država će dobiti projekte sa modernijom tehnologijom, po nižim cenama odnosno subvencijama, ali vremenski mnogo kasnije. Ako su uslovi zahtevniji onda će brže dobiti nove elektrane„, poručio je Miloš Colić, direktora firme New Energy Solutions, komentarišući uslove kvalifikacija za aukcije.\nTo je strateško pitanje, kako je dodao, i neko mora na to da odgovori.\nUvođenje aukcije pozdravio je i Christophe Bols, direktor firma Elicio za Srbiju, ali je upozorio da država mora da budu pažljiva u tome kakve će uslove postaviti za učešće na njima jer će od toga zavisiti koliko će vetroparkova biti izgrađeno.\nNacrt je dobar, ali mislim da bi država prilikom pripreme podzakonskih akata, koji će detaljno razraditi model aukcija, definisati dinamiku njihovog održavanja, morala da sasluša investitore i banke kako bi aukcije omogućili da Srbija dobije što više energije iz vetra, poručio je on.\nChristophe Bols, direktor firma Elicio za Srbiju\nNeravnopravnost projekata sa premijama i bez premija: Pristup mreži\nVetroparkovi izgrađeni bez premija, kako piše u Nacrtu, ne bi imali prioritetan pristup mreži, kao što je to slučaj sa elektranama sa premijama. Kada bi ova odredba ušla u zakon, tada bi operatoru prenosnog sistema bila ostavljena mogućnost da potisne odnosno isključi sa mreže vetroparkove, jer nemaju prioritetan pristup, što bi smanjilo prihode zbog manje proizvodnje.\nPraksa u Evropi je u potpunosti drugačija – svi obnovljivi izvori energije imaju isti prioritetni pristup mreži bez obzira da li su u sistemu podsticaja države ili nisu.\n“Odlično je što ćemo imati ovakav zakon, ali mora da se doradi, na primer, u delovima koji se odnose na razvoj projekata bez subvencija, da ne bi bilo straha da mi kao investitori uđemo u njihovu realizaciju”, istakao je Dušan Muškatirović, savetnik u firmi Ivicom Energy.\nDušan Muškatirović, savetnik u firmi Ivicom Energy\nLazendić: Inovativnost glavna odlika zakona\n“Veliki broj kompanija prepoznao je Republiku Srbiju kao ambijent za realizaciju svojih investicija u obnovljivu energiju, a kompanije koje su ranije investirale i dalje su tu da nastave da ulažu što je dobra poruka”, rekla je Neda Lazendić, direktorka kompanije Windvision NBT.\nNeda Lazendić, direktorka kompanije Windvision NBT\nKompanija Windvision, podsetila je Lazendić, je odnedavno ušla u partnerstvo sa norveškom kompanijom NBT, da zajednički rade na realizaciji projekata ukupne snage od 800 MW.\nLazendić je pohvalila inovativnost kao glavnu odliku novog zakona, a posebno to što obnovljivi izvori energije dobijaju svoj zakon, što ukazuje i na novi, poseban značaj obnovljivih izvora energije za Republiku Srbiju i plan države da smanji korišćenje fosilnih goriva i poveća upotrebu čistijih oblika energije.\nNacrt, prema njenim rečima, uvodi aukcije kao prelazno rešenje između važećeg subvencionisanja elektrana na zelenu energiju kroz fid-in tarife i prestanka subvencionisanja i poslovanja po tržišnim principima.\n“U Nacrtu ne važi isti tretman za projekte koji će dobiti premije na aukcijama i onih koji će biti sprovedeni bez tih podsticaja, po tržišnim uslovima, jer samo ovi prvi imaju prioritetan pristup mreži i oslobođeni su od troškova balansiranja, a to bi trebalo da važi za sve”, istakla je ona.\nBragonzi: Moguće kreditiranje i do 75% troškova zelenih projekata\nAlessandro Bragonzi, novi direktor Evropske investicione banke (EIB) za Zapadni Balkan, poručio je da je važno da zakon ohrabruje strane investicije, kao i da omogućava da se napuste subvencije i uvedu tržišni uslovi u sektor.\nEIB obično obezbeđuje 50% finansija za projekat, ali kod zelene energije to se može povećati na 75%, čime se olakšava sprovođenje investicija, istakao je on.\nEvropska investiciona banka je zacrtala cilj da do 2025. godine 50% kredita bude za projekte u oblasti odživog razvoja, zaštite životne sredine i klimatskih promena.\nNacrt zakona predviđa besplatno balansiranje za vetroelektrane u sistemu podsticaja sve do uvođenja unutardnevnog tržišta. Iako na prvi pogled ovo izgleda kao “besplatan kolač” kojim će država počastiti investitore, ta “pogodnost” nije predviđena za projekte bez premija, što ukazuje na još jednu neravnopravnost.\nČak i da se neravnopravnost zanemari kao kriterijum, srednjeročno posmatrano, i za jedne i za druge projekte važno je da se sada u Nacrtu ili podzakonskim aktima definiše kako će se obračunavati trošak balansiranja kada se to u nekom trenutku desi, jer tako mogu unapred da predvide trošak koji ih očekuje. Time bi uslovi za gradnju vetroparkova postali predvidljiviji, što je jedan od glavnih zahteva i investitora i finansijskih institucija.\nFinansijski element učestvovanja na aukcijama\nObaveznost dostavljanja bankarske garancije kao uslov za učešće na aukcijama, prema rečima Maje Turković, povećalo bi verovatnoću da će neko ko prođe na aukcijama izgraditi elektranu.\n“Sada se u Nacrtu bankarska garancija traži posle pobede na aukciji, pa ako je neko ne donese deo kvote koju je dobio neće biti iskorišćen na toj aukciji i elektrana neće biti izgrađena”, poručila je ona.\nUslovi za učešće na aukcijama će, kako je rekao Aleksandar Savić, šef odeljenja za javni sektor i specijalno kreditiranje Erste banke, promeniti način rada sa investitorima. Banke će, naime, morati ranije da se uključe u proces, da bi investitor došao spreman na aukcije.\nTo, kako je dodao, neće biti problem, ka ni izdavanje bankarskih garancija pre aukcija.\nKorporativni ugovori o otkupu električne energije: Preduslov za razvoj tržišta\nDa bi projekti koji ne budu uspešni na aukcijama mogli da dovedu do gradnje novih vetrparkova neophodni su korporativni ugovori o otkupu električne energije.\nMaja Turković kaže da je za omogućavanje ovakvih ugovora neophodno da država obezbedi pravni okvir. To može da uradi tako što bi ih samo pomenula u zakonu, i dala osnov da se izmene pravila o radu tržišta, koja se najviše odnose na rad Elektromreže Srbije (EMS).\nKorporativni ugovori o otkupu električne energije su, prema rečima Miloša Colića, dobro rešenje jer će biti sve više kompanija u Srbiji koje će kao potrošači želeti da ih sklapaju direktno sa proizvođačima. Ali, on smatra da sada nisu ušli u Nacrt jer je pitanje da li da prodavci budu snabdevači ili proizvođači.\nZato je dobro da prvo usvojimo ovakav zakon, pa da u praksi vidimo šta je najbolje rešenje, i onda se zakon može promeniti, dodao je on.\nMiloš Colić, direktora firme New Energy\nOsniva se udruženje za obnovljive izvore energije\nDanijela Isailović, direktor za odnose sa državnim institucijama i odnose sa javnošću firme Wind Park Plandište, istakla je da je ključno što je zakon kao osnovni cilj definisao smanjenje upotrebe fosilnih izvora energije. Još važnije je što je proklamovao da će obnovljiva energija biti budućnost energetskog sistema, dodala je ona.\nIsailović je takođe najavila da se u februaru očekuje formalno osnivanje nacionalne asocijacije za obnovljive izvore energije koju je inicirala firma New Energy Solutions, a podržala Evropska banka za obnovu i razvoj. Komentarišući buduću ulogu asocijacije, Miloš Colić je rekao da će njena uloga biti da zastupa stavove sektora, ali i da radi na promociji zelene energije.\nOrganizator događaja: Balkan Green Energy News\nPriuštite sebi potpuno bešumno i najkomfornije grejanje\nDizalice toplote i njihov istorijat – II DEO\nMaterijali8 sati ranije\nIstraživanje za zdraviji život\n“Želimo da ljudi žive zdravo, energetski efikasno i lepo. Sve …


Vesti, 05.11.2021, 11:00 AM\nAmerički Stejt department nastavlja svoju ofanzivu protiv grupa koje koriste ransomware, obećavajući nagradu do 10 miliona dolara za informacije koje mogu dovesti do identifikacije ili lociranja onih koji imaju ključne rukovodeće pozicije u transnacionalnoj organizovanoj kriminalnoj grupi koja koristi ransomware DarkSide.\nPortparol Stejt departmenta Ned Prajs rekao je da je ponuđena i nagrada od 5 miliona dolara za informacije koje mogu dovesti do “hapšenja ili osude u bilo kojoj zemlju” svakog ko je umešan ili pokušava da učestvuje u napadima ransomwarea DarkSide.\nOve nagrade odnose se na DarkSide i rebrendirane varijante ransomwarea, uključujući i najnoviju BlackMatter.\nUobičajeno je za ovakve kriminalne grupe da se, posle napada na veoma važne kompanije ili institucije, navodno povuku iz posla i ubrzo pojave pod drugim imenom.\n„Ransomware grupa DarkSide bila je odgovorna za incident sa kompanijom Colonial Pipeline u maju 2021., što je dovelo do odluke kompanije da proaktivno i privremeno zatvori cevovod od 5.500 milja koji prenosi 45 odsto goriva koje se koristi na istočnoj obali Sjedinjenih Država“, rekao je Prajs.\nNakon tog incidenta DarkSide je preimenovan u BlackMatter. Slično ovome, i druge ransomware grupe su rebrendirane u prošlosti. REvil se ponovo pojavio kao GandCrab, ransomware Maze je preimenovan u Egregor, Bitpaymer u DoppelPaymer pa zatim u Grief, a Nemty u Netfilim pa u Karma.\nVest o nagradama dolazi samo dan nakon što su sajber kriminalci koji stoje iza BlackMatter ransomwarea, rebrendirane verzije DarkSidea, rekli da izlaze iz posla “zbog određenih nerešivih okolnosti povezanih sa pritiskom vlasti”. Deo članova brande je misteriozno nestao.\nMeđutim, američki zvaničnici kažu da ih promena imena ransomwarea neće spasiti od krivičnog gonjenja.\n„Nudeći ovu nagradu, Sjedinjene Države pokazuju svoju posvećenost zaštiti žrtava ransomwarea širom sveta od eksploatacije od strane sajber kriminalaca.”\nNovčane nagrade su deo Programa nagrađivanja za transnacionalni organizovani kriminal, iz kog je od dana njegovog pokretanja isplaćeno 135 miliona dolara.\nAnalitičar pretnji iz kompanije Emsisoft Bret Kelou zapitao se da li će bivši članovi Darkside/BlackMatter bande biti u iskušenju zbog nagrada koje nudi Stejt department.\n„Sajber kriminalci bi sa zadovoljstvom bacili jedni druge pod autobus - i svi to znaju. A gotovina je apsolutno prava motivacija“, rekao je Kelou. „Nagrada će stvoriti još više nepoverenja u kriminalnom podzemlju, a to će otežati delovanje bandi. Ovo je veoma pametan potez SAD.”


Konkurs za Četvrtu Regionalnu Školu Političke Filozofije dr Zoran Đinđić\nBeograd, 25. avgust 2014.\nFondacija dr Zoran Đinđić i Fakultet Političkih nauka Univerziteta u Beogradu uz podršku Balkanskog fonda za demokratiju i Foruma Srbija Nemačka raspisuju konkurs za Četvrtu regionalnu Školu političke filozofije dr Zoran Đinđić, koji će biti otvoren od 25. avgusta do 10. septembra 2014. godine.\nCiljevi Škole su:\nsavladavanje osnovnih koncepata političke filozofije i produbljivanje teorijskih znanja iz ove oblasti\nkritička analiza političke filozofije dr Zorana Đinđića i uticaja njegove politike na normalizaciju odnosa u regionu\nprodubljivanje znanja iz oblasti političke teorije.\nPravo učešća imaju studenti osnovnih i master studija iz oblasti društvenih nauka iz Srbije, Hrvatske, Bosne i Hercegovine, Crne Gore i Makedonije. Prednost prilikom selekcije imaće mladi koji su aktivno uključeni u proces demokratizacije u državama iz kojih dolaze, kroz rad na Univerzitetu, institutima, u nevladinom sektoru ili kroz politički i društveni aktivizam. Pored predavanja u okviru škole biće organizovane i radionice, prezentacije knjiga i studijske posete. Radni jezik škole je srpski.\nŠkola se održava u Beogradu od 30. septembra do 5. oktobra 2014. godine.\nSvi troškovi, uključujući prevoz i smeštaj, za učesnike koji nisu iz Beograda biće pokriveni.\nmotivaciono pismo od minimum jedne A4 strane;\nskeniranu fotokopiju diplome o završenim studijama ili potvrda o redovnom studiranju.\nDokumentaciju je neophodno poslati e-mailom najkasnije do srede 10. septembra 2014. do 17h na e-mail adresu:\nObaveštenje - IV Regionalna Škola političke filozofije dr Zoran Đinđić\nBeograd, 26.jun 2014. godine\nKonkurs za Četvrtu regionalnu Školu političke filozofije dr Zoran Đinđić još uvek nije otvoren.\nOn će biti raspisan od 25. avgusta 2014. do 10. septembra 2014. godine. Prijave poslate pre raspisivanja konkursa neće biti uzete u razmatranje.\nRezultati konkursa za Prvu Letnju Školu Evropskih Integracija i Demokratizacije\nBeograd, 23.jun 2014. godine\nKonkurs za učešće u Prvoj Letnjoj Školi Evropskih integracija i Demokratizacije je završen. U nastavku se nalaze imena izabranih kandidata:\nProdužen konkurs za Pokrivanje Putnih Troškova\nBeograd, 5. jun 2014. godine\nZbog nepredviđenih okolnosti, Fondacija dr Zoran Đinđić uz podršku Pokrajinskog sekretarijata za sport i omladinu AP Vojvodine produžava konkurs za finansijsku podršku studentima i postdiplomcima sa Univerziteta u Srbiji za odlazak na nastavak školovanja, studijska putovanja, kao i učešće na letnjim školama, naučnim i stručnim konferencijama do oktobra 2014 samo na terotoriji Evrope, zbog ograničenih sredstava.\nProgram podrazumeva isključivo pokrivanje putnih troškova kandidatima koji ispunjavaju uslove konkursa.\nU okviru ovog programa nije moguće pokrivanje troškova školarine, kotizacije i smeštaja, kao ni refundacija već kupljenih karata.\nPopunjen formular (OVDE MOŽETE PREUZETI FORMULAR)\nBiografija sa slikom\nPotvrda da ste primljeni na studije, odnosno konferenciju ili letnju školu za koju su Vam potrebni putni troškovi\nZa studente je potrebno jedno pismo preporuke\nPotrebno je dostaviti potvrdu od organizatora letnje škole ili konferencije kojom se potvrđuje da kandidatu nisu obezbeđena sredstva za pokrivanje putnih troškova\nU slučaju da su kandidatu potrebna sredstva za odlazak na studije u inostranstvo, a da je korisnik neke druge stipendije kojom se pokrivaju troškovi studija, neophodno je dostaviti potvrdu da tom stipendijom nisu pokriveni i putni troškovi\nVažna napomena: konkurs će biti otvoren do četvrtka 12. juna 2014. godine do 17 časova.\nPrijem u čast XI generacije stipendista nemačkog programa\nBeograd, 27.maj 2014. godine\nFondacija dr Zoran Đinđić, u saradnji sa „Odborom nemačke privrede za Istočnu Evropu“ i nemačkim „Ministarstvom za ekonomsku saradnju i razvoj“ ove godine dodeljuje 23 stipendije za stručnu praksu u Nemačkoj u okviru „Programa stipendija nemačke privrede dr Zoran Đinđić’’.\nU okviru programa 23 izabranih stipendista iz Srbije boravide od juna u periodu od tri do šest meseci na praksi u najpoznatijim nemačkim preduzedima, kao što su Bosch, Commerzbank, Contitech, Truck Lite i drugim. Boravak u Nemačkoj omogućiće im da se upoznaju sa organizacijom, poslovnim procesima i funkcionisanjem velikih i uspešnih nemačkih kompanija, kako bi kasnije to znanje i iskustvo preneli kroz svoje buduće radno angažovanje i u Srbiji.\nOpširnije: Prijem u čast XI generacije stipendista nemačkog programa\nKonkurs Za Prvu Školu Evropskih Integracija I Demokratizacije\nRegionalni Seminar Alumnista u Splitu\n,,Evropske Integracije - Proces Pregovora''\nObaveštenje o održavanju Četvrte Regionalne Škole Političke Filozofije dr Zoran Đinđić\nStrana 13 od 47


Lazarevački parlament zasedao poslednji put u ovom sazivu - GEM info\nLazarevački parlament zasedao poslednji put u ovom sazivu\n19. maja 2020. 19. maja 2020. Redakcija 0 Comments skupština GO Lazarevac\nNa poslednjem skupštinskom zasedanju u aktuelnom sazivu, tačke dnevnog reda bile su u drugom planu. Deo opozicije bojkotovao je i poslednju sednicu, odbornici GG „Lazarevac – naša kuća“ napustili su sednicu a odbornici Demokratske stranke nisu se ni pojavili. Lazarevački odbornici su poslednju sednicu u ovom sazivu iskoristili da polemišu o onome što je urađeno u prethodnom periodu ali i o predstojećim izborima. Na 31. sednici Skupštine našlo se šest tačaka o kojima se raspravljalo po skraćenom postupku.\nPredsednik Skupštine Tomislav Rikanović u izjavi za medije pomenuo je da je ova sednica bila „protokolarna“ i da je bila poslednja u ovom sazivu. Nije želeo da komentariše izlaganja pojedinih odbornika i dodao da ovako izgleda rad Skupštine u vreme izborne kampanje. Dodaje da građani naše opštine nisu imali preteranih zamerki na rad ovog organa u opštini i poželeo je svim političkim subjektima uspeh na izborima.\nNa samom početku Skupštine odbornici GG „Lazarevac – naša kuća“ napustili su zasedanje nezadovoljni zbog toga što i dalje nema direktnog televizijskog prenosa lokalnog parlamenta.\nPredsednik lazarevačke opštine Bojan Sinđelić zahvalio je svim odbornica na uspešnom radu u protekle četiri godine. Sinđelić je podsetio da su lokalni mediji prethodne sednice prenosili u celosti i dodao da ne razume optužbe GG „Lazarevac – naša kuća“ da građani nemaju priliku da čuju o čemu se „pričalo“ na skupštini.\nNa sednici Skupštine pričalo se i o priključku na auto-put a po rečima državnog sekretara Bojana Stevića petljom „Županjac“ kod Lazarevca spojiće se dva autoputa „Miloš Veliki“ i „Vožd Karađorđe“. Nova deonica u dužini od 35 kilometara prolaziće kroz pet lazarevačkih sela, dodaje Stević.\nZamenik predsednika opštine Miloje Živanović zahvalio je svim odbornicima i pohvalio rad svojih kolega i članova opštinskog Veća.\nČlan Veća GO Lazareac Aleksandar Bulatović rekao je na sednici da je u prethodnom periodu asfaltirano i rekonstruisano preko 250 kilometara puteva u opštini, preko 95 kilometara vodovodne, kanalizacione i toplovodne mreže. U prethodne četiri godine urađeno je preko 50 sportskih objekata, domova kulture i zdravstvenih ambulanti, rekao je Bulatović.\nU prethodne četiri godine, pored infrastrukture, opština je značajna sredstva uložila u privredu i poljoprivredu, rekao je član Veća Nenad Bačanac i dodao da lazarevački poljoprivrednici, zahvaljujući podsticajima Grada i države imaju nove mašine, sisteme za nađubravanje i umatičenu stoku.\nNa 31. sednici Skupštine našlo se šest tačaka o kojima se raspravljalo po skraćenom postupku. Na sednici je usvojen predlog rešenja o produženju mandata v.d. direktora JPKP „lazarevac“.\nShare the post "Lazarevački parlament zasedao poslednji put u ovom sazivu"\n← Ministarstvo privrede raspisalo konkurs za mala i srednja preduzeća\nOdržana 116. sednica Veća opštine Lajkovac →


Ocene proizvoda na internetu mogu da zavaraju i zato budite pažljivi!\nZVEZDICE KOJE (NE) ZNAČE\nPrilikom onlajn kupovine, za veliki broj korisnika ključne su pozitivne recenzije koje pročitaju o proizvodu na internetu. Međutim, ocene proizvoda mogu veoma da zavaraju.\nNedavno istraživanje britanske agencije za zaštitu potrošača Which? pokazalo je da recenzijama na Amazonu ne treba baš uvek verovati, jer deo prodavaca korisnicima plaća za pozitivne recenzij. Jedna američka kompanija koja je plaćala za takve pozitivne recenzije sada mora da plati kaznu.\nAmerička federalna trgovinska komisija (FTC) nedavno je pokrenula postupak protiv kompanije Cure Encapsulations koja je putem jedne internet stranice (koja je u međuvremenu ugašena) kupovala pozitivne recenzije njihovog proizvoda na Amazonu.\nOva kompanija prodaje preparate koji pomažu pri mršavljenju i u brojnim lažnim recenzijama „korisnici“ su hvalili njihove kapsule koje sadrže ekstrakt Garcinie cambogie i koje su im navodno „pomogle“ u gubljenju kilograma.\nNa kraju se pokazalo da je njihov proizvod zapravo imao minoran ili skoro nikakav učinak na mršavljenje, a kako je pokazalo istraživanje sprovedeno u SAD, čak je i izazvao akutne probleme s jetrom za neke ljude koji su ga redovno uzimali.\nTakođe, ako ponovno bude želeli da reklamiraju svoje dodatke ishrani i da se hvale njihovim pozitivnim učincima, moraće da pronađu „kompetentne i pouzdane naučne dokaze“ o tome.\n2019-03-04T01:50:46+01:004 марта, 2019|Web|


Foto: Fejsbuk / Edi Rama\nFebruar 06, 2020 17:37\nRama i Haradinaj, koji su u poslednje vreme zaoštrili odnose, pa je albanski premijer protiv bivšeg kosovskog premijera podneo i tužbu zbog klevete, prisustvuju u Vašingtonu tradicionalnom Molitvenom doručku, prenela je prištinska štampa.\nOn je tužio Haradinaja zbog njegove izjave da se Rama zalagao za promenu granica u dijalogu sa Beogradom.\nAlbanski premijer je na svom fejsbuk profilu napisao da je sa državnim sekretarom razgovarao o dijalogu Beograda i Prištine i balkanskom "mini Šengenu".\n"Tokom susreta sa Majkom Pompeom razgovarali smo o obnovi anti-PKK paketa, regionalnom Šengenu i dijalogu između Kosova i Srbije, kao i o zajedničkim izazovima našeg strateškog saveza, gde Albanija ostaje verna Sjedinjenim Državama", napisao je Rama.\nHaradinaj, čija je stranka Alijansa za budućnost Kosova sada u opoziciji, na svom fejsbuk profilu je napisao da je na sastanku sa Pompeom razgovarao, kako je naveo, "o političkoj važnosti i ulozi Kosova u regionu i šire".\n„Kosovo je pokazalo da je na strani Amerike, svog najvernijeg partnera u svim aspektima globalne bezbednosti, ekonomske, spoljne politike, mira i demokratije. Sekretar Pompeo nas je uverio da čvrsto stojimo u uverenju da Kosovo i SAD, pored zajedničkih strateških interesa, dele i sistem vrednosti slobode i demokratije", naveo je Haradinaj.\nEdi RamaMajk Pompeomini ŠengenSADRamuš Haradinaj\nGrlić Radman: Republika Hrvatska ima podršku za svoj stav o Zapadnom Balkanu i BiH 19\nNe smiruje se bura u Predsedništvu BiH – Dodik uz pesmu blokirao sve odluke 19\nPodgorica: Održan protest ispred zgrade Vlade Crne Gore 18\nVlasti Cetinja negiraju da je Cetinjski manastir upisan na Mitropoliju 22\nPod lupom Izveštaj o postupanju policije na Cetinju 21\nVučić primio vakcinu protiv korona virusa 13148\nGrlić Radman: Republika Hrvatska ima podršku za svoj stav o Zapadnom Balkanu i BiH\n21:13 October 18, 2021


Novogodišnji vozovi na prugama Srpske\nU organizaciji Željeznica Republike Srpske i ove godine upriličena je podela novogodišnjih paketića u svim željezničkim čvorovima u novogodišnjim vozovima u Novom Gradu, Prijedoru, Banjaluci i Doboju.\nPodeljeno je ukupno 600 slatkih paketa mališanima koji su uz zvuke lokomotive i zvona koja su najavljivala dolazak Deda Mraza uzbuđeno krenuli u novogodišnju vožnju.\n- Uprava Željeznica Republike i ove godine obezbedila je novogodišnje paketiće za mališane čiji su roditelji zaposleni u našem preduzeću. Samo u čvoru Doboj danas je podeljeno ukupno 337 paketića. Mališani su svoje paketiće dobili u vozu koji ih je i ove godine vozio na relaciji Doboj – Osječani –Doboj – rekao je Nebojša Radojčić, direktor Sekcije za Saobraćajno transportnu delatnost u Doboju.\nBanjalučki mališani su svoju novogodišnju avanturu doživeli u vozu na relaciji Banjaluka – Čelinac – Banjaluka.\n-Ove godine u Banjaluci smo za decu naših zaposlenih obezbedili 130 paketića, dok su sindikalne organizacije sakupile sredstva za 42 paketića koja smo darovali deci sa posebnim potrebama iz centra “Svjetlice” u Banjaluci. Svake godine u sklopu naše novogodišnje akcije upriličimo i zajedničku novogodišnju vožnju i druženje, a ove godine obezbedili smo pet putničkih kola - rekao je Sretko Tubak, direktor Sekcije za STD BanjaLuka.\nPedeset devet novogodišnjih paketića podeljeno je i mališanima u Novom Gradu, te sedamdeset četiri u Prijedoru, svoju novogodišnju voznju Novljani su imali do Dobrljina a mali Prijedorčani do Omarske.


Špijunska afera u Srbiji: Mnogo buke, malo detalja | Politika | DW | 22.11.2019\nNova špijunska afera trese Srbiju. Posle afere Krušik i navodne prodaje oružja Ukrajini, sada je tu snimak na kojem ruski obaveštajac daje novac penzionisanom potpukovniku Vojske Srbije. Šta se krije iza svega toga?\nNakon što je objavljen snimak na kojem ruski obaveštajac navodno predaje novac nepoznatoj osobi sa srpske strane, državni vrh je zakazao hitnu sednicu Saveta za nacionalnu bezbednost. Srpske vlasti se inače ne odlikuju prevelikom transparentnošću kada su ovakvi slučajevi u pitanju, i stoga je iznenađujuća bila brzina kojom je potvrđena autentičnost snimka.\nKako je beogradskim medijima saopštio Relja Željski, načelnik analitike Bezbednosno informativne agencije (BIA), „snimak je autentičan i na njemu se nalazi ruski obaveštajac Georgij Kleban“.\nSlužbenik BIA je u istom dahu pokušao da donekle amortizuje činjenicu da je reč o ruskom špijunu, rekavši „da obaveštajni subverzivni rad koji se odvija na teritoriji Republike Srbije, a on se de fakto odvija, ne treba nikako vezivati samo za Rusku Federaciju. Naprotiv, i druge velike sile, poput SAD, Velike Britanije i Francuske, ali i regionalni igrači, spomenuću samo Hrvatsku i Albaniju, veoma intenzivno rade na ostvarivanju svojih interesa, što je uvek u međunarodnim odnosima i politici očekivano“, rekao je Željski.\nUsledila je i reakcija Moskve. „Odnosi sa Srbijom su partnerski, bratskog karaktera, i ništa ne može da na to utiče“, izjavio je portparol Kremlja Dmitrj Peskov. Portparol ruskog Ministarstva spoljnih poslova Marija Zaharova smatra da je video o špujunima „provokacija uoči važnih susreta na vrhu“, i istakla „da ne razume saopštenje srpske vlade kako je situacija veoma ozbiljna“.\nNačelnik analitike BIA je istakao da je poznat identitet druge osobe i da je reč o „visokom srpskom zvaničniku sa oficirskim činom“.\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić je, nakon sednice Saveta za nacionalnu bezbednost, javnost obavestio da je reč o penzionisanom potpukovniku Vojske Srbije Z.K. i da je snimak nastao u decembru 2018 godine. Navedeni Z.K. je predmet interesovanja srpskih službi bezbednosti od 2012 godine, kada je imao kontakte i sa pripadnicima hrvatskih obaveštajnih službi.\nAleksandar Vučić je naveo da je Srbija izložena snažnom radu stranih obaveštajnih službi i posebno apostrofirao pojedine vojne izaslanike koji, kako kaže, u uniformama posećuju Sandžak i tamo razgovaraju o političkim rešenjima koja bi rušila Srbiju. „Reč je o predstavnicima austrijske, nemačke i bugarske službe“, istakao je Vučić.\nUpitan o uticaju te špijunske afere na odnose Srbije i Rusije, predsednik Srbije kaže da mu nije jasna logika u svemu ovome, da Srbija ničim nije ugrozila ruske interese i da se nada kako predsednik Rusije Vladimir Putin nije bio obavešten o tom delovanju. „Sve će nas ovo naterati da još snažnije radimo na vojnoj neutralnosti Srbije, i Srbija se neće okretati ka NATO“, naglasio je Vučić.\nSlučaj fabrike Krušik i prodaje oružja i dalje je krupna politička tema u Srbiji. Ali, kao i neki slični slučajevi, još uvek je daleko od razrešenja. DW analizira – da li se iza te afere krije sukob u vladajućoj partiji. (21.11.2019)\nAmerička administracija zabrinuta je zbog ruskog oružja koje stiže ili bi moglo da stigne u Srbiju, kažu za DW u Stejt departmentu. Sankcije su, ipak, još daleko, ističu neki naši sagovornici. U sedištu UN su uzdržani. (08.11.2019)\nNemačka štampa piše o dopremanju sistema S-400 i Pancir u Srbiju u okviru zajedničke vojne vežbe sa Rusijom. Tema je i razočaranje na Zapadnom Balkanu time što je proširenje EU na ledu – da li to vodi u nove konflikte? (25.10.2019)\nDramski zamah koja je špijunska afera dobila kod srpskih vlasti za Predraga Petrovića, izvršnog direktora Beogradskog centra za bezbednosnu politiku, predstavlja „pokušaj Aleksandra Vučića da ovom aferom sa ruskim špijunom zataška jednu drugu aferu sa Krušikom i trgovinom naoružanjem“.\nTakav utisak, nastavlja Petrović za DW, imam zbog toga „što prosto nije uobičajeno da se na ovakav način obznanjuje snimak sa ruskim špijunom, koji je inače nastao pre godinu dana, a ni nakon obraćanja predsednika mi i dalje nemamo nikakve detalje tog slučaja. Mi imamo neke snimke gde ne znamo ko je iz Srbije bio sa druge strane, šta su ta lica planirala, da li su oni planirali neki napad ili atentat, i sve je ovo što smo čuli nakon sednice Saveta za nacionalnu bezbednost jako uopšteno i neubedljivo. Stoga i ne verujem da jedna ovakva afera može da utiče i na odnose Srbije i Rusije“, ocenjuje Petrović.\nPredrag Petrović primećuje da je „posao svih obaveštajaca da vrbuju svoje saradnike i ne znam zašto je ovo sada toliko specijalan i specifičan slučaj. Uostalom, mi u okviru srpske Vlade imamo neke ljude koji važe za ’ruske ljude’, i ne vidim da se oko toga diže neka velika prašina u javnosti“.\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić je čitavu aferu sa ruskim špijunom stavio i u kontekst napada na srpsku namensku industriju. Kako je fabrika Krušik važan deo te industrije, najnovija afera sa ruskim obaveštajcem predstavlja za Aleksandra Vučića deo koordinisanih napora stranih službi da se u Srbiji uništi proizvodnja naoružanja.\n„Dokumenta jasno pokazuju da je Krušik poslovao na sopstvenu štetu, i da su se na njihov račun bogatile privatne firme, pre svega firma GIM, koja je u vezi sa ocem ministra policije Brankom Stefanovićem. Ako, dakle, moramo da razmišljamo o nasrtajima na namensku industriju onda su to korupcija i kriminal unutar Srbije, a ne niko spolja“, naglašava Petrović.\nKo je u „obaveštajnoj kanalizaciji“?\nPredsednik Srbije je posebno skrenuo pažnju i na jednu zemlju „koja predstavlja obaveštajnu kanalizaciju zbog toga što obavlja poslove za interese nekih većih zapadnih zemalja“. Aleksandar Vučić nije precizirao na koju zemlju misli, ali pretpostavlja se da je reč o Bugarskoj, jer je tamošnji portal Arms watch objavio dosta podataka o prodaji srpskog naoružanja.\nPredrag Petrović primećuje da su se tim temama bavili i domaći novinari u Srbiji, i kaže „kako ga ne bi začudilo da je mislio i na naše novinare iz Srbije, i da su svi oni deo te jedne obaveštajne kanalizacije koja pokušava da uruši vlast Srpske napredne stranke“, zaključuje izvršni direktor Beogradskog centra za bezbednosnu politiku.\nPovezani sadržaji Srbija, Rusija, Aleksandar Vučić, Srbija i region\nKljučne reči Srbija, špijunska afera, Georgij Kleban, obaveštajci, Rusija, Krušik, Aleksandar Vučić\nTrajni link https://p.dw.com/p/3TVf1\nSrbija: Teško čitljiva Deklaracija o neutralnosti 26.11.2019\nPosle afera s Krušikom i ruskim špijunom, vlasti u Srbiji najavljuju donošenje deklaracije o „političkoj nezavisnosti i vojnoj neutralnosti“. Cilj bi mogao da bude: popraviti odnose s Moskvom, a ne pokvariti sa Zapadom.\n„Vučić bi da bude i Tito i Pašić“ 30.11.2019\nNaprednjaci najavljuju deklaraciju o „političkoj nezavisnosti“ Srbije i oživljavaju staru ideju „Balkan balkanskim narodima“. Sagovornici DW misle da je to samo popularna predizborna priča i pokušaj da se zabašure afere.


pink.rs | GSP: Naplatićemo 1,46 miliona evra penala od Hajgera\nGSP: Naplatićemo 1,46 miliona evra penala od Hajgera\nGeneralni direktor GSP Beograd Radiša Momčilović izjavio je da će to preduzehe naplatiti penale u iznosu od 1,46 miliona evra kineskoj kompaniji "Hajger" zbog kašnjenja u isporuci jednog broja autobusa.\nMomčilović je naveo da je danas istekao rok za isporuku novih 174 autobusa od strane "Hajgera".\n- Isporučen je prvi lot autobusa, a od dobavljača smo obavešteni da će isporuka ostalih autobusa kasniti zbog zastoja u proizvodnji motora za evropsko tržište - naveo je Momčilović u pisanoj izjavi.\nKako navodi, do kašnjenja je došlo zbog primene najnovijih ekoloških standarda u proizvodnji automobilskih motora u EU po kojima svi motori moraju da imaju oznaku "EURO 6 step D" od 1. septembra ove godine, odnosno zbog te promene kineski proizvođač nije imao dovoljno novih motora po standardima EU da ugradi u autobuse i zato isporuka kasni.\n- GSP će pristupiti primeni odredbi Ugovora i naplatiće penale za sve neisporučene autobuse u predviđenom roku - istakao je Momčilović.\nOn je naveo da će GSP danas naplatiti penale u iznosu od 1,46 miliona evra za ostatak autobusa koji nisu isporučeni u predviđenom roku.\n- Moja obaveza je da štitim interese GSP-a i Grada, a u ugovoru jasno stoji da se penali naplaćuju ako se zakasni sa isporukom autobusa - rekako je Momčilović.\nOn je izrazio nadu da će se proizvodnja motora za autobuse stabilizovati i da neće biti sličnih kašnjenjenja u budućnosti, te da će svih 174 novih autobusa biti na ulicama do 30. novembra ove godine kako je, naveo je, kompanija "Hajger" obećala.\n- Kompanija ''Hajger'' je jedna od najvećih svetskih kompanija, razumemo da je nedostatak novih motora činjenica na koju nisu mogli da utiču; ali držimo se u potpunosti ugovora koji smo potpisali i zato danas naplaćujemo penale - rekao je Momčilović.\nSamostalni sindikat GSP pozdravlja naplatu penala Kinezima\nHajger: Kasni isporuka autobusa, izvinjavamo se Beograđanima (FOTO)\nOd 19.30 normalizacija saobraćaja na Mostu na Adi\nUSVOJEN REBALANS GRADSKOG BUDŽETA: 35 miliona evra za nabavku novih autobusa


Biden traži novu istragu o porijeklu virusa korona\nBidenovi komentari odražavali su nedostatak sigurnosti i znanja koji još uvijek prate istragu u vezi izbijanja pandemije.\nAmerički predsjednik Joe Biden je naložio svojim obavještajnim službama da "udvostruče" napore u istrazi o porijeklu COVID-19, uključujući i teorije da je došao iz laboratorije u Kini, dajući rok od 90 dana da se to istraži i podnese mu se izvještaj.\nBiden pozvao američke obaveštajne službe da istraže poreklo COVID-19\nKineska ambasada u SAD je upozorila na 'politizaciju'\nKineska ambasada u SAD je upozorila na "politizaciju" praćenja porijekla virusa.\n"Kampanje blaćenja i prebacivanje krivice se vraćaju, a teorija zavjere o 'curenju iz laboratorije' ponovno se pojavljuje", navodi kineska ambasada u izjavi objavljenoj na svojoj web stranici, koja nije direktno spomenula primjedbe predsjednika Bidena, prenosi britanski servis BBC.\n"Politizacija traženja porijekla, što je stvar nauke, ne samo da će otežati pronalazak porijekla virusa, već će osloboditi ‘politički virus’ i ozbiljno omesti međunarodnu suradnju na krizi vezanoj za pandemiju", kaže se u ovom saopštenu kineske ambasade u SAD.\nOtkako je prvi put otkriven u kineskom gradu Vuhanu krajem 2019. godine, širom svijeta je potvrđeno više od 168 miliona slučajeva COVID-19 i zabilježeno više od 3,5 miliona smrtnih slučajeva.\n"Iako dva elementa u (obavještajnoj zajednici) naginju prvom scenariju, a jedan više prema drugom - svaki s niskom ili umjerenom sigurnošću - većina elemenata ne vjeruje da postoji dovoljno informacija da bi se procijenilo da je jedan scenario vjerovatniji od drugog", rekao je Biden, ali nije spomenuo koji su elementi 18 američkih obavještajnih agencija dali procjene analize.\nOni koji su učestvovali u prethodno neotkrivenoj istrazi, koju su prošle jeseni pokrenuli saradnici tadašnjeg državnog sekretara SAD Mikea Pompea, kažu da je to bio iskren napor i da su istražili ono što su mnogi u početku odbacivali: da je kineski program biološkog oružja mogao imati veću ulogu u porijeklu pandemije koja se proširila iz Vuhana, prema dva dodatna izvora.\nMeđutim, istraga se brzo zakočila na unutašnjim neslaganjima usred zabrinutosti da je dio šireg ispolitizovanog napora Trumpove administracije za dokazivanje teorije koja optužuje Kinu.\nŠta je iniciralo pozive na novu istragu?\nPozivi na novu istragu ponovo su se uzburkali nedavnim izvještavanjem Wall Street Journala u kojem se navode ranije neobjavljeni izvještaji obavještajnih službi SAD o tome da se nekoliko laboratorijskih radnika u institutu za virologiju iz Vuhana razboljelo i bilo smješteno u bolnici nekoliko sedmica prije nego što je u Kini registrovan prvi slučaj COVID-19.\nIzvještavanje Wall Streeet Journala kvalifikuje informacije o nekim važnim napomenama - nerijetko se pruža medicinska pomoć u bolnicama u Kini zbog loših ustanova primarne zdravstvene zaštite, a bolesti su se pojavile u jeku sezone prehlade i gripe.\nMeđutim, izvještaj je dao nove argumente za tvrdnje o kineskom zataškivanju i proizlazi iz poziva 18 naučnika u pismu objavljenom u časopisu Science za procjenu porijekla virusa koje ide dublje od istrage tima Svjetske zdravstvene organizacije (SZO/WHO), koji nije našao jasan dokaz ni za prenošenje sa životinja niti eventualnog curenja iz laboratorije.\nTedros Adhanom Ghebreyesus, šef SZO je nakon objavljivanja izvještaja istražnog tima, kako se činlo, odbacio teoriju curenja iz laboratorije. "Iako je tim zaključio da je curenje iz laboratorije najmanje vjerovatna hipoteza i potrebna je dalja istraga", rekao je u izjavi.\nTim SZO: 'Izuzetno malo verovatno' da je korona virus procurio iz laboratorije\nRani slučajevi COVID-19 povezivani su sa takozvanim mokrim pijacama u Vuhanu, što je navelo naučnike da postave teorije o virusu koji je prvi put prešao na ljude sa životinja.\nAli, nedavni izvještaji američkih medija navode sve više dokaza da je virus umjesto toga, možda slučajno, mogao izaći iz laboratorija u Kini, prenosi CNN.\nJavnost možda nikada neće saznati pravu i potpunu istinu o porijeklu virusa, pogotovo ako Kina i dalje ne bude sarađivala.\nBiden obećava potpunu istragu, ali ako SAD pronađu konačne i neoborive dokaze o curenju virusa iz laboratorije - to bi moglo da dovede do velikog pritiska na američko-kineske odnose u narednim godinama.


Vremenska prognoza: Nykøbing Falster\nPoštovani nalazite se na strani vremenske prognoze za selo, mesto ili grad Nykøbing Falster. Na ovoj strani možete saznati trenutnu i dugoročnu vremensku prognozi za selo, mesto ili grad Nykøbing Falster. Kada je reč o kratkoročnoj vremenskoj prognozi za selo, mesto ili grad Nykøbing Falster, možete saznati trenutnu temeraturu, brzinu vetra, vlažnost, kao i atmosferski pritisak. Kada je reč o dugoročnoj prognozi vremena za selo, mesto ili grad Nykøbing Falster možete pogledati predviđanja za opis vremena, temperaturu, pritisak i brzinu vetra.\nPrognoza vremena, Nykøbing Falster\nVreme Nykøbing Falster\nSve podatke o vremenu za (selo, mesto ili grad) Nykøbing Falster prenosimo Vam sa najboljim namerama. Ne garantujemo potpunu tačnost podataka koje pronađete na našem sajtu. Podatke o vremenu prenosimo sa ozbiljnih svetskih meteoroloških sajtova.


Krivokapić: Niko ne može da sprovodi hajdučiju - Glas Srpske\nSrna 25.02.2021 15:55\nPODGORICA - Premijer Crne Gore Zdravko Krivokapić izjavio je da ono što se dešava danas u Tuzima ne služi na čast nikome, te naglasio da epidemiološke mjere imaju cilj da zaštite stanovnike te lokalne zajednice i da "Vlada neće dozvoliti nikome da sprovodi hajdučiju".\n- Nove epidemiološke mjere imaju za cilj da zaštite građane opštine Tuzi jer time pokazujemo da nam je zdravlje građana iznad svega - rekao je Krivokapić.\n- Ne zbog toga što ne poštujem građane, već zato što je riječ o običnoj političkoj predstavi. Ova vlada neće dozvoliti nikome da sprovodi hajdučiju jer niko ne može biti jači od države - kazao je Krivokapić.\n- Ne želim da optužujem bilo koga za ovu aktivnost ali je indikativno da je gospodin Đeljošaj želio da ovaj zdravstveni problem prevede u politički. Ako bi građani Podgorice posjetili ugostiteljske objekte u Tuzima i Danilovgradu, onda bi podgorička bolnica bila prepuna građana te dvije opštine. Da se to ne bi desilo, mi smo se odlučili za ove mjere koje nisu ni ekonomske, niti političke, već isključivo zdravstvene - izjavio je Krivokapić putem video-linka Vlade Crne Gore.


Hoće li institucije BiH u Istočnom Sarajevu kupiti objekat za 4.000 KM po kvadratu? - Impuls\nHoće li institucije BiH u Istočnom Sarajevu kupiti objekat za 4.000 KM po kvadratu?\nObjavljeno: Ponedjeljak, 17 Februar 2020 09:03\n„Navedeno je da Institut za standardizaciju sa ukupno 42 zaposelna koristi dodatne prostorije ukupne površine 187,80 m2. Takođe, u aktu Ministarstva vanjske trgovine i ekonomskih odnosa navedno je da Vijeće za državnu pomoć BiH koristi prostorije za koje plaća zakupninu u vrijednosti 27.948 KM godišnje za površinu od 137 m2.\nAgencija za nadzor nad tržištem BiH, dostavila je Ministarstvu informaciju u kojoj je navela da koristi prostorije ukupne površine od 220 m2 u vlasništvu institucija BiH, ali da očekuju povećanje obima poslovanje, te im za potrebe neometanog funkcioniranja treba dodatnih 110 m2. Ministarstvo je navelo da je izvšilo analizu tržišta nekretnina u Istočnom Sarajevu, te zaključilo da u odnosu na traženu površinu i tip poslovnih prostorija koje je potrebno osigurati, kao i druge zahtjeve koje objekat treba ispunjavati, procijenjena vrijednost nabavke bi bila oko 2.000.000 KM za površinu poslovnog prostora od 500 do 550 m2“, pojašnjeno je.


Plastenici za socijalno ugrožena domaćinstva | 058.ba\nPlastenici za socijalno ugrožena domaćinstva\nOpština Novo Goražde - 27. aprila 2021.\t058.ba\nNOVO GORAŽDE – Načelnica opštine Novo Goražde, Mila Petković, potpisala je sa organizacijom „Arbeiter – Samariter – Bund“ ugovor o učešću u projektu nabavke ukupno šest plastenika koji će biti raspodijeljeni socijalno najugroženijim kategorijama stanovništva naše opštine.\nKroz projekat “Socijalno-ekonomska podrška izuzetno ranjivim porodicama i lokalnim pružaocima socijalnih usluga u 16 zajednica u Bosni i Hercegovini “, Arbeiter – Samariter – Bund podijeliće 140 plastenika širom BiH.\nProtekle sedmice je potpisan Sporazum ASB-a sa opštinom Novo Goražde, a sve sa ciljem zajedničkog finansiranja šest plastenika za socijalno ugrožene korisnike Centra za socijalni rad Novo Goražde.\nCentar za socijalni rad izvršiće selekciju korisnika na osnovu njihove izjave o prihvatanju učešća u projektu i anamnestičkih podataka koji su definisani Zakonom o socijalnoj zaštiti.\nProjekat se finansira uz pomoć Ministarstva inostranih poslova Republike Njemačke.


Podsticaji pretvaraju hercegovački krš u oranice | Agroportal.ba\nVlada RS za razvoj poljoprivrede na području hercegovačkog krša, koje karakteriše plodno tlo i blaga mediteranska klima pogodna za uzgoj stoke i proizvodnju mnogih biljnih kultura, u posljednjih pet godina uložila je oko 15 miliona maraka, glassrpske.\nBerkovići, Bileća, Ljubinje i Trebinje\nU Ministarstvu poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede RS ističu da je novac ulagan od 2013. do 2017. u četiri lokalne zajednice, Berkoviće, Bileću, Ljubinje i Trebinje.\nDodaju da je najviše novca, oko 9,17 miliona KM, izdvojeno iz agrarnog budžeta RS kroz podsticajna sredstva, a značajan dio obezbijeđen je iz međunarodnih kreditnih sredstava.\nOsim za zanavljanje proizvodnih ciklusa, novac je ulagan u nabavku opreme za navodnjavanje, odnosno ublažavanje posljedica suše u prošloj godini, kao i za sprečavanje zaraznih bolesti. Za nabavku mašine za rekultivaciju krša izdvojeno je 3,5 miliona KM, rekli su u resornom ministarstvu.\nDodali su da se trenutno realizuju dva projekta izgradnje sistema za navodnjavanje, na području Ljubinja i Trebinja, čija je vrijednost oko 8,3 miliona maraka, a koji će ratarima tog kraja uveliko olakšati proces proizvodnje.\nSve aktivnosti na razvoju poljoprivrede u pomenute četiri lokalne zajednice koordiniše Centar za agrarni razvoj mediteranskog područja Hercegovine, a njegov predsjednik Boris Pašalić kaže da su se pomenuta ulaganja višestruko isplatila, što se vidi po rastu poljoprivredne proizvodnje.\nOsnovni uslov za razvoj poljoprivrede u tom dijelu Hercegovine je da se vidi kojim resursima raspolažemo i već smo uradili mnogo na identifikaciji zemljišta. Opštine su angažovale komisije koje popisuju zemljište koje se ne obrađuje. U toku je nabavka specijalne mehanizacije koja sitni kamen i uz pomoć koje ćemo krševito zemljište urediti i stvoriti uslove za gajenje voće i povrća, rekao je Pašalić.\nGacko, Nevesinje, Kalinovik i Foča\nDodao je da za naredni period u planu imaju i niz projekata za razvoj poljoprivrede u Gacku, Nevesinju, Kalinoviku i Foči, koje su po svojoj strukturi brdsko-planinske opštine.\nNačelnik Bileće Miljan Aleksić ističe da je svaka marka koja se uloži u poljoprivredu od velikog značaja jer oko pedeset odsto stanovništva opštine živi od stočarstva.\nUslovi za rad su veoma teški. Ovo je brdovit kraj, tako da pribaviti hranu i vodu za stoku nije nimalo lako, ali uprkos tome naši ljudi su vrijedni i upravo Bileća ima jednu od najjačih mljekara u RS. Nadamo se da će ulaganja Vlade u narednom periodu biti još veća, rekao je Aleksić.\nU Ministarstvu poljoprivrede ističu da su prethodnih godina značajna sredstva uložili i u druge opštine u Hercegovini, koje teritorijalno ne pripadaju području “hercegovačkog mediteranskog krša”.\nRatarima u Gacku iz agrarnog budžeta isplaćeno je oko 3,9 miliona KM, a novac smo investirali i u šumarstvo, kao i putem Fonda za sprečavanje zaraznih bolesti. Takođe, oko pola miliona maraka uložili smo i u Istočni Mostar, te oko 11 miliona KM u Foču, rekli su ministarstvu.\nUlaganja po opštinama od 2013. do 2017.\nBerkovići – 1,57\nBileća – 2,37\nLjubinje – 2,21\nTrebinje – 4,99\nHercegovina Podsticaji Poljoprivreda


U periodu od 11. do 13. listopada 2018. u kazalištu lutaka Zadar održati će se događanje pod nazivom My Smart City. Događanje obuhvaća hackathon i konferenciju, a po prvi puta ove godine pokrenuli su ga predstavnici zadarske IT scene u suradnji sa Razvojnom agencijom Zadarske županije, Gradom Zadrom i brojnim lokalnim partnerima. Konferencija se sastoji od trodnevnog programa koji će okupiti renomirana imena zadarske i nacionalne IT scene, uz brojne zanimljivosti, druženja, te teme od značaja za pozicioniranje i razvoj Zadra u pravcu razvoja novih tehnologija, digitalizacije i inovacija, odnosno svega onoga što danas čini “pametni grad”.\nCilj konferencije je ukazati na konkretna pametna riješenja koja se implementiraju u gradovima u svrhu podizanja kvalitete života, načinima na koji se stvara povoljno okruženje za razvoj pametnog grada, te vidjeti koliko je koncept pametnog grada zaživio kod nas.\nPozivaju se studenti da se u što većem broju prijave i sudjeluju na ovom iznimno zanimljivom događanju. Karte su besplatne, a više informacija o samom događanju i o načinu prijave možete pronaći na stranici www.mysmartcityzadar.com


Bo Bajden - Sputnjik Srbija\nSenzacionalno „otkriće“ u Ukrajini: Bajden je potomak kijevskih kneževa\nPoznati francuski genealoški sajt „Geneanet.org“ podstakao je Ukrajince da se posebno zainteresuju za rodoslov predsednika SAD Džozefa Bajdena. Naime, među precima novog američkog predsednika mogli su biti kneževi Rjurikoviči koji su vladali Kijevskom Rusijom, piše ukrajinski novinar i istoričar Oleg Stecišin za portal „Ukrajinska pravda“.\nOčigledno je da je pred Republikom Srpskom novi talas pritisaka i da se nalazimo u periodu kad se ujedinjuju sve one snage koje smatraju da RS ne treba da postoji, kaže za Sputnjik Radovan Kovačević, savetnik Milorada Dodika za unutrašnja politička pitanja i portparol SNSD-a.\nTramp: Nemam nameru da prisustvujem inauguraciji\nAmerički predsednik Donald Tramp neće prisustvovati inauguraciji novoizabranog predsednika Džoa Bajdena.\nBajden: Jučerašnji demonstranti su „domaći teroristi”“\nBajdenov poljubac uplašio dete (video)\nPotpredsednik SAD Džozef Bajden našao se u nezgodnoj situaciji tokom ceremonije fotografisanja u Senatu SAD sa porodicama senatora.\nKosovski predsednik Hašim Tači smatra da je predstojeća poseta Prištini potpredsednika SAD Džozefa Bajdena „prijateljska“ i da predstavlja „novi momenat i prekretnicu za Kosovo“.\nObama i Bajden pohvalili Jacenjuka za reforme\nUkrajina treba da ispuni svoje obaveze pred MMF i drugim finansijskim strukturama, saopštio je predsednik SAD Barak Obama i potpredsednik Džo Bajden na sastanku sa premijerom Ukrajine Arsenijem Jacenjukom.\nPreminuo sin Džozefa Bajdena\nNajstariji sin američkog potpredsednika Džozefa Bajdena, Bo Bajden (46) umro je od posledica tumora na mozgu, saopštila je danas njegova porodica.


Jagoda - Elixir Zorka\nElixir Zorka»Preporuke đubrenja»Voćarstvo»Jagoda\nPrimena đubriva u proizvodnji jagode\nJagoda pripada grupi jagodastog voća ili sitno jagodastih voćaka i predstavlja najznačajniju vrstu ove grupe u svetu. U agro-ekološkim uslovima koji preovlađuju kod nas jagoda može da se sadi u sva četiri godišnja doba, počev od druge polovine leta (jul i avgust), zatim u jesen, u toku zime (ako vremenske prilike to dozvole) i na kraju rano u proleće.\nAgrohemijska analiza zemljišta pre podizanja zasada je neizostavna mera da bi se na osnovu dobijenih rezultata moglo izvršiti osnovno đubrenje pre postavljanja bankova. Nakon sadnje treba izvršiti redovno zalivanje i eventualno prihranjivanje vodotopivim đubrivima sistemom kap po kap, kako bi rasađene biljke bile maksimalno pripremljene za obilno plodonošenje u narednoj godini.\nPošto se jagoda kod nas gaji uglavnom na foliji, ona ostaje na istom mestu najmanje dve do tri godine. Zbog toga je pre sadnje zemljište potrebno dobro nađubriti kompleksnim mineralnim NPK đubrivom da bi se obezbedila dovoljna količina hraniva za svo vreme eksploatacije. Jagoda kao i malina zahteva najviše kalijuma (K) u vreme cvetanja, zametanja i razvoja ploda te ju je potrebno đubriti sa formulacijama koje imaju naglašen upravo ovaj element.\nIz proizvodnog asortimana kompanije Elixir Zorka izdvaja se nekoliko pogodnih formulacija, koje svojim odnosnom hranjivih elemenata i kvalitetom u potpunosti odgovaraju zahtevima đubrenja jagode prilikom njenog zasnivanja.\nSupreme NPK 12:11:18 + 3% MgO + 14% S + 0,01% B + 0,02% Zn + TE je kompleksno mineralno đubrivo vrhunskog kvaliteta koje se prvenstveno koristi za proizvodnju visoko profitabilnih kultura voća i povrća. Svaka granula sadrži potpuno isti odnos hranljivih elemenata, a u njoj se nalaze svi neophodni marko (N, P, K, S i Mg) i mikroelementi (B, Zn, Fe, Mn) za uspešnu poljoprivrednu proizvodnju. Najveća prednost je kalijum (K) u obliku kalijum-sulfata (SOP) koji je pogodan za đubrenje biljnih kultura osetljivih na hlor (Cl).\nRazlozi za primenu – Elixir Basic linije


24 August 2019 09:17\nFranuzi su ipak uspjeli doći do boda koji im je čekirao kartu za "Euro 2012”. Bosanskohercegovački reprezentativci su, bez obzira na rezultat, na stadionu „Stade de France" ipak napravili senzaciju. "Nadigrali smo Francusku u prvom poluvremenu kao niko do sada", kazao je bh. fudbalski selektor Safet Sušić po završetku utakmice u Parizu.\nDzeko izvini, ali 1:1 je.\nSportski portal Goal.com piše da je Francuska uz mnogo sreće savladala reprezentaciju BiH. "Bili su to gosti koji su na početku odlučivali tok igre. Domaćin u prvom poluvremenu skoro da nije ni napuštao svoju polovinu terena. Tim trenera Laurenta Blanca je bio vidno iznenađen igrom bh. reprezentacije i imao je dosta poteškoća da konsoliduje redove”, piše novinar portala Goal.com.\nKategorija: Vijesti iz sporta | Pregledi: 405 | Dodano od: amir | Ocjeni: 0.0/0


Specijalizovani program obuke tužilaca realizuje se kao jedna od aktivnosti predviđenih Memorandumom o saradnji, koji su ASTRA i Republičko javno tužilaštvo potpisali 13. septembra 2012. godine uz podršku Francuske ambasade u Beogradu. Ovim memorandumom, Republičko javno tužilaštvo i ASTRA obavezali su se na zajednički rad u oblastima prikupljanja podataka i razmene informacija u predmetima trgovine ljudima, prevencije ovog krivičnog dela i unapređenja prava žrtava trgovine ljudima. Osnovni ciljevi saradnje ASTRE i tužilaštva su poboljšanje kvaliteta usluga namenjenim žrtvama trgovina ljudima i poštovanja njihovih prava, te osnaživanje sistemskih mera i unapređivanje operativnih procedura koje se odnose na suzbijanje fenomena trgovine ljudima.\nSeminari su namenjeni tužiocima i zamenicima tužilaca iz svih viših javnih tužilaštava u Srbiji koje je Republičko javno tužilaštvo odredilo kao kontaktne tačke u slučajevima trgovine ljudima.\nNa seminarima se, kroz praktičan i teorijski rad, obrađuju različite teme koje po oceni tužilaca mogu da doprinesu boljem razumevanju različitih aspekata problema trgovine ljudima i tako unaprede njihov rad, kao i ona pitanja koja su se tokom dugogodišnjeg rada ASTRE na pružanju direktne pomoći žrtvama trgovine ljudima i analize položaja žrtava u sudskom postupku izdvojila kao problematična.\nPRVI SEMINAR – BEOGRAD, 1. I 2. NOVEMBAR 2012. GODINE\nPrvi seminar za tužioce održan je u Beogradu 1. i 2. novembra, u prostorijama Pravosudne akademije, koja je, uz Francusku ambasadu, podržala ovaj događaj.\nNa samom početku seminara, učesnike su pozdravili Tamara Mirović, zamenica republičkog javnog tužioca, Alain Birot, ekspert Francuske Vlade za pravosuđe i savetnik Ministra pravde Srbije, Mitar Đurašković, koordinator za borbu protiv trgovine ljudima Republike Srbije, Nenad Vujić, direktor Pravosudne akademije i Marija Anđelković, predsednica ASTRE.\nTokom naredna dva dana, učesnici su imali prilike da saznaju nešto više o međunarodnom i domaćem pravnom okviru za definisanje trgovine ljudima i o indikatorima za identifikaciju žrtava. Cilj je bio da se definicija trgovine ljudima pojasni u odnosu na nacionalno i međunarodno pravo, ali i po ličnom viđenju učesnika, da se identifikuju problemi u definisanju trgovine ljudima u nacionalnom zakonodavstvu, kao i da se prepoznaju i uklone najčešće predrasude prema žrtvama trgovine ljudima i seksualnim radnicama. Predstavljeni su proces i karakteristike krivičnog dela trgovine ljudima, a kolege iz Francuske i Bosne i Hercegovine su upoznali učesnike sa praksom suzbijanja trgovine ljudima u svojim zemljama. Iskustvo iz Bosne i Hercegovine je bilo posebno dragoceno imajući u vidu da u ovoj zemlji se već više godina primenjuje tužilačka istraga, čija primena u Srbiji treba da krene u narednim mesecima. Tužioci iz Srbije koji su već postupali po novom Zakonu o krivičnom postupku su govorili o postupanju tužilaca po novom ZKP, kao i o upotrebi instituta posebno osetljivog svedoka u slučajevima trgovine ljudima.\nUčesnici su posebno bili zainteresovani da čuju nešto o psihološkim posledicama trgovine ljudima, tj. o psihološkim uticajima traume, kako se posledice traume odražavaju na postupak svedočenja i na posao tužioca, i o položaju žrtava trgovine ljudima, njihovim motivima i potrebama iz ugla traume koju su preživele. Važna tema na seminaru je bila i komunikacija između tužioca i žrtve i kako odabrati odgovarajući pristup prilikom prvog kontakta, što su učesnici imali prilike i praktično da provežbavaju kroz role play.\nOsim ASTRE i Republičkog javnog tužilaštva, predavači/ce na ovom seminaru su bili predsednica Apelacionog suda u Beograd, Radmila Dragičević Dičić, prof. dr Milan Žarković sa Kriminalističko policijske akademije, Olivier Bray, tužilac iz Francuske, Hajrija Hadžiomerović Muftič, tužiteljka iz Kancelarije javnog tužioca Federacije BIH Biljana Slavković, psihodramska terapeutkinja iz Instituta za psihodramu, Mioljub Vitorović, tužilac iz Tužilaštva za ratne zločine i Gordana Jekić bradajić, tužiteljka Apelacionog tužilaštva u Beogradu.\nDRUGI SEMINAR – VRŠAC, 21. I 22. FEBRUARA 2013. GODINE\nDrugi seminar za tužioce održan je u Vršcu 21. i 22. februara, uz podršku Francuske ambasade u Srbiji i projekta „IPA 2010 – Borba protiv organizovanog kriminala i korupcije: jačanje mreže tužilaca“.\nCentralna tema drugog seminara bile se veštine komuniciranja sa žrtvom trgovine ljudima u različitim fazama postupka (prvi razgovor sa žrtvom, suđenje) i sa žrtvama različitih oblika trgovine ljudima, što su učesnici praktično vežbali kroz role play vežbe sa glumcima i glumicama, uz facilitaciju terapeuta Biljane Slavković iz Instituta za psihodramu, Vukašina Čobeljića iz Univerzitetske dečje klinike i Danijele Budiše sa Katedre za specijalnu rehabilitaciju i edukaciju Medicinskog fakulteta u Novom Sadu. Osim toga, učesnici su imali priliku da čuju studiju slučaja o realizaciji prava žrtava u praksi i o iskustvu zastupnika oštećenih, kao i da se upoznaju sa nacionalnim mehanizmom za upućivanje žrtava trgovine ljudima i ulogom nevladinih organizacija u pružanju pomoći žrtvama. Važna tema koja je otvorena na ovom seminaru je i pravo žrtve na naknadu štete.\nUz predstavnike JRT, ASTRE i Pravosudne akademije, predavači/ce na drugom seminaru bile su advokatice Tanja Drobnjak i Dejana Spasojević Ivančić, Sanja Kljajić, direktorka Centra za zaštitu žrtava trgovine ljudima i Biljana Sinanović, sudija Vrhovnog kasacionog suda.


Antalija - Sputnjik Srbija\n15:44 18 April 2021\nBrod sa turistima se prevrnuo kod Antalije, poginuo državljanin Rusije\nPored Antalije se prevrnuo brod sa turistima, jedna osoba poginula, javlja agencija „Ihlas“.\nUragan nosio sve pred sobom u prestonici turskog turizma (video)\nNajmanje 12 osoba povređeno je u oluji u Antaliji. Uraganski vetar pomerao je avione na aerodromu u Antaliji, prevrnuo je autobus i bacio stepenice u vazduh. Meteorolozi ističu da su poslednjih dana u Antaliji uočene neuobičajene vremenske pojave — jake kiše i vetrovi čija je brzina bila veća od 100 kilometara na sat.\nŠef turske diplomatije Mevlut Čavušoglu nazvao je težnju Zapada da se meša u unutrašnje stvari Turske i Rusije bolešću koja traje godinama.\nEksplozija u Antaliji, povređeno nekoliko osoba (video)\nParkiralište Komore za trgovinu i industriju (ATSO) u južnom turskom letovalištu Antaliji bilo je meta eksplozije, javljaju nacionalni mediji.\nU Turskoj se odmara samo 1.500 ruskih turista\nU Turskoj se sada nalazi oko 1.500 ruskih turista, rekla je u programu „Prvog kanala“ izvršna direktorka Asocijacije turističkih operatera Rusije Maja Lomidze.\nPutin šef kuhinje u svetskoj diplomatiji\nPonašanje zapadnih lidera prema Vladimiru Putinu veoma se promenilo od prošlog samita G20, kada su na predsednika Rusije bukvalno nasrtali s optužbama o „invaziji“ na Ukrajinu, piše list „Gardijan“.\nSamit G20 u Antaliji\nLideri „Velike dvadesetorice“ okupili su se u Antaliji, u Turskoj, gde će razgovarati o svetskim ekonomskim problemima i načinima povećanja ekonomskog rasta. Na dnevnom redu će biti i migrantska kriza, a prvi put i borba protiv samoproglašene Islamske države.\nJak zemljotres južno od Antalije\nZemljotres magnitude 5,4 jedinica Rihterove skale pogodio je zapadnu obalu Turske, saopštio je Evromediteranski seizmološki zavod.


"Sviće rujna zora": Nova pesma Beogradskog sindikata posvećena litijama (VIDEO)\nSastav Beogradski sindikat objavio je novu angažovanu pesmu, ovog puta posvećenu litijama koje se održavaju dva puta nedeljno u Crnoj Gori.\n“U znak zahvalnosti našoj braći i sestrama iz Crne Gore, što su nam pokazali kako se ljubavlju i slogom brane vera, nasleđe i ljudsko dostojanstvo. Pesmu objavljujemo na Sretenje Gospodnje, sa željom da se u podvigu sjedinimo sa našim slavnim precima, a u okviru Nedelje o bludnom sinu, da se podsetimo da su pokajanje i praštanje jedini put ka zajedničkom spasenju”, napisali su u opisu pesme.\nSpot pesme obiluje prelepim kadrovima sa molebana i litija u gradovima širom Crne Gore.\nTagoviBeogradski sindikat Crna Gora litije Mitropolija crnogorsko primorska pesma


Pre svega: CIA priznala: Area 51 postoji\nCIA priznala: Area 51 postoji\nU dokumentima s kojih je skinuta oznaka tajnosti, američka obaveštajna služba CIA potvrdila je spekulacije koje su trajale decenijama - super-tajna baza "Oblast 51" (Area 51) zaista postoji.\nNacionalni sigurnosni arhiv Univerziteta Džordž Vašington dobio je na uvid dokument službe CIA o istoriji programa razvoja špijunskog aviona U-2 i juče su ga i javno objavili, prenosi cNet.\nTaj dokument pregledan je još 2002. godine, ali svaki spomen dotične baze bio je redaktovan, odnosno izbrisan ili zatamnjen. Te godine dokument je pregledao Džefri Rihelson, iz američkog nacionalnog arhiva. On je 2005. godine ponovo zatražio isti dokument na uvid, a tek pre nekoliko nedelja ga je opet i dobio, ali ovog puta u njemu ništa nije izbrisano i jasno se moglo pročitati gde se program provodio - u bazi poznatoj kao "Area 51".\nRihelson veruje kako je CIA spomenutim dokumentom verovatno odlučila da ne prikriva više očiglednu stvar, ipak ne otkrivajući i eventualne tajne programe koji se možda tamo sprovode ili su se sprovodili.\nOblast 51 američka vojna baza u Nevadi, oko 180 kilometara od Las Vegasa, koja je nastala je 1955. godine. To je visoko čuvana baza za ispitivanje aviona i novih oružja. Zbog te visoke tajnosti došlo se i do sumnje da se ovde vrše ispitivanja nad vanzemaljskim letelicama i bićima. Postoje neke pojedinačne izjave i različita viđenja čudnih pojava u okolini baze. Približavanja bazi su dokazali da je baza još uvek aktivna.


Poznat uslov koji Novak Đoković mora da ispuni da bi učestvovao na Igrama 2024. - Sportal\nJelena Medić - Vest objavljena: 08:50 - 18.05.2022\nPoznat je i uslov koje teniseri i teniserke moraju da ispune kako bi stekli pravo da učestvuju na Olimpijskim igrama u Parizu 2024. Oni će morati u olimpijskom ciklusu dva puta da igraju za reprezentaciju u Dejvis kupu ili Bili Džin King kupu. Naravno, postoje izuzeci jer neko može da bude povređen, a neko jednostavno može i da ne dobija poziv od selektora. Jedno od ovih učešća mora da bude 2023. ili 2024. godine.\nIz svake zemlje će u muškoj ili ženskoj konkurenciji maksimalno moći da učestvuje po šestoro takmičara - četvoro u singlu, dva dubla i jedan miks. Žrebovi će biti na 64 igrača, od toga 56 ulazi po rejtingu posle Rolan Garosa 2024, a ostali po raznim kontinentalnim ključevima.\nPodsetimo, u Tokiju, Novak Đoković nije uspeo da osvoji zlatnu medalju koju toliko želi za Srbiju. On je bio četvrti i u singlu i u miksu zajedno sa Ninom Stojanović.\n13:38 - 13.04.2022\nNOVA ŠANSA SRBIJE ZA SALATARU Završnica Dejvis kupa ove godine se igra u Malagi\nZavršnica Dejvis kupa ove godine održaće se u Malagi, objavili su ITF i Kosmos tenis, od 21. do 27. novembra, a igraće se na betonu u dvorani "Hose Marija Martin Karpenja".\n16:21 - 24.03.2022\nSrbija u trećem šeširu za žreb za završni turnir Dejvis kupa\nŽreb za završni turnir Dejvis kupa obaviće se poslednjeg dana marta od 15 sati u Londonu, a ovog četvrtka su objavljeni nosioci i sastavi šešira.\n00:37 - 08.12.2021\nDejvis kup reprezentacija Srbije Bili Džin King kup reprezentacija Srbije Olimpijske igre u Parizu 2024. Novak Đoković


Zvezda bez komentara na optužbe iz FSS i Partizana – Nadlanu.com\nZvezda bez komentara na optužbe iz FSS i Partizana\nBEOGRAD, 11. maja 2010. (Beta) - Uprava Crvene zvezde neće komentarisati saopštenja Fudbalskog saveza Srbije i "večitog" rivala Partizana u kojima se crveno-beli optužuju za laži, uvrede, podizanje tenzija, ali i pretnje.\n"Crvena zvezda nema nikakav komentar na saopšenja FSS i Partizana. Jedino možemo da primetimo da su izdata istovremeno i da su pisana istim stilom. To sve govori", preneo je danas agenciji Beta portparol Zvezde Marko Nikolovski stav uprave kluba.\nNikolovski nije želeo da govori ni o optužbama predsednika FSS Tomislava Karadžića, koji je u saopštenju naveo da su mu pretile osobe koje se mogu dovesti u vezu sa ljudima koji iz senke vode Crvenu zvezdu.\n"Crvena zvezda se okreće budućnosti i svojim planovima za razvoj. Svi su videli šta se desilo. Istina se ne može sakriti", rekao je Nikolovski misleći na 138. "večiti" derbi sa Partizanom kojim je i počeo najnoviji sukob dva najtrofejnija srpska kluba.\nPartizan je u subotnjem derbiju pobedio sa 1:0 i praktično rešio pitanje prvaka države, pošto će u poslednja dva kola Super lige morati da osvoji dva boda. Zvezda se već u nedelju oglasila saopštenjem u kome je ocenila da su je sudije pokrale, a da joj je titulu oduzeo predsednik FSS Tomislav Karadžić, nekada prvi čovek Partizana.\nOdgovori se nisu dugo čekali. Partizan je Zvezdu optužio za šovinizam i opasno deljenje Srbije po liniji pripadnosti klubu. FSS je bio još oštriji i istakao da Zvezdu vode ljudi iz senke, koji crveno-bele koriste zarad sopstvene dobrobiti, a koje predvodi nekadašnji visoki funkcioner Demokratske stranke Goran Vesić.\nRukovodioci Crvene zvezde tvrde da je Vesić samo jedan od brojnih prijatelja kluba i da nema nikakve ingerencije, već samo savetodavnu ulogu.


Ostaje sama u luksuznom stanu, od venčanja ništa: Stanija i Marko raskinuli! – CG Vijesti\nStan Nikolije Jovanović u kome ona i njen suprug pronalaze mir, nalazi se u Atini\nPopularna pevačica Nikolija Jovanović i njen parner i kolega Relja Popović veći deo leta uglavnom provode u u Atini, u prelepom stanu koji je Nikolija dobila od svoje majke, folk zvezde Vesne Zmijanac.\nStan Nikolije Jovanović u Atini je prava oaza za uživanje\nPevačica je svojevremeno studirala u tom gradu, zbog čega je veoma vezana za njega, oseća se kao kod kuće i ima mnogo prijatelja.\nProstrani stan sa fantastičnim pogledom na morsku pučinu oduzima dah, a pogled opušta um nepreglednim plavetnilom, piše Story.\nPročitajte: Nikolija Jovanović nikad iskrenija – Često plačem zbog majke\nBudući da se luksuzna nekretnina nalazi na odličnom mestu, ne čudi što ona i Relja sa njihovom ćerkom tamo provode mnogo vremena.\nVesna i Nikolija dom su opremile prelepim stilskim nameštajem, enterijer je topao i stan udoban, a u prelepom vrtu imaju i bazen.\nSa istančanim ukusom za detalje, u svakom kutku stana oseća se da su dve dame sa uživanjem osmislile koncept celog stana.


"Ovo se uglavnom odnosi na Zapadni Balkan", kaže Han.\nHan je najavio i promenu u načinu finansiranja koje se pomera sa finansiranja specifičnih zemlja ka tematskom finansiranju.\n"To će nam omogućiti da budemo fleksibilniji kako bi stvorili neku vrstu takmičenja i pogurali zemlje i kandidate da se brže kreću napred. Tako ćemo poboljšati našu efikasnost i kvalitet našeg angažmana", poručio je Han.\nOcenio je da će reformisani i povećani budžet omogućiti EU nastavak rada sa zemljama koje su angažovanje na putu pristupanja Uniji kao i da će podržati strateške ciljeve postizanja stabilnosti, bezbednosti i prosperiteta u blizni granica EU.\nZa naredni budžetski period Evropska komisija predložila je povećanje ukupnog budžeta za spoljne poslove EU na 123 milijarde evra što je povećanje od 30 odsto u odnosu na trenutni budžetski period.\nTako se udeo budžeta za spoljnu politiku EU u ukupnom budžetu Unije povećava sa trenutnih 6 šest na devet odsto.\n"Više resursa za više akcija pouzdanog, predvidljivog, kooperativnog globalnog igrača - to upravo ono što naši građani i naši partneri očekuju od EU u ovim problematičnim vremenima. To je priznanje dodate vrednosti rada EU na spoljnoj politici. Zajedno možemo imati uticaj koji nijedna država članica za sebe ne može imati u današnjem svetu", poručila je šefica EU diplomatije Federika Mogerini.\nU okviru budžeta za spoljne poslove EU, pored Fonda za pretpristupnu pomoć, nalaze se i Fond za razvoj i međunarodnu saradnju (89,2 milijarde evra), Fond za humanitarnu pomoć (11 milijardi evra), Evropski fond za nuklearnu bezbednost (300 miliona evra), Investicioni okvir za spoljne poslove, a predloženo je i osnivanje fonda Evropske mirovne pomoći.\nBrnabić: Rad službenika vrednovati kroz povećanje plata 8\nOdalović: Reakcija Vučića na Kvintu logična i opravdana 6\nVučić: Kamberi, Ugljanin... želje i fotelje 22\nAfera sa Štraheom otvara mnoga pitanja 13


Eurobank Srbija obeležila drugu godinu uspešne saradnje sa Fudbalskim klubom Mančester Junajted\n8 Decembar 2015.\nFudbalska legenda Piter Šmajhel u poseti Beogradu kao gost Eurobanke Srbija\nEurobank Srbija svečano obeležila drugu godinu uspešne saradnje sa Fudbalskim klubom Mančester Junajted\nBeograd, 8. decembar 2015. - Eurobank Srbija je obeležila drugu godinu uspešne saradnje sa Mančester Junajtedom dolaskom jedne od najvećih fudbalskih legendi ovog prestižnog fudbalskog kluba, golmana koji je maestralnom karijerom brzo ušao u istoriju evropskog fudbala - Pitera Šmajhela. Kao ekskluzivni partner Mančester Junajteda u oblasti platnih kartica u Srbiji i nakon jake kampanje sa izuzetnim rezultatima, Eurobank Srbija je bila u prilici da ugosti legendarnog golmana i organizuje specijalne događaje za klijente, partnere, predstavnike medija i svoje zaposlene.\n,,Izuzetno smo zadovoljni rezultatima saradnje sa Mančester Junajtedom kao njihov eksluzivni partner u oblasti finansijskih usluga u Srbiji. Od osnivanja ovog partnerstva, stekli smo više od 12.000 novih korisnika Manchester United kartice i organizovali nezaboravne doživljaje za klijente Eurobanke’’, izjavio je Filipos Karamanolis (Philippos Karamanolis), predsednik Izvršnog odbora Eurobanke Srbija.\nPiter Šmajhel i Sajmon Hopi, finansijski direktor Mančester Junajteda, obišli su, zajedno sa svojim domaćinima, Prihvatilište za decu u Bulevaru oslobođenja i podelili deci poklone. Poseta Prihvatilištu predstavlja deo društveno odgovorne orijentacije Eurobanke, koja je jedna od finansijskih institucija sa najviše nagrada za svoje društveno odgovorne aktivnosti - između ostalih, Banka je i četvorostruki dobitnik ,,Virtus nagrade’’ za korporativnu filantropiju i doprinos lokalnoj zajednici.\nZa svoje klijente i predstavnike poslovne zajednice, medija i diplomatskog kora, Eurobank je organizovala neformalno druženje i gledanje utakmice Mančester Junajteda u Ligi šampiona u Volfsburgu uz stručne kometare Pitera Šmajhela.\nManchester United Paypass MasterCard kreditne i debitne kartice Eurobanke spadaju u grupu najmodernijih platnih kartica sa MasterCard Paypass tehnologijom. Klijentima nude brojne pogodnosti –plaćanja preko interneta (na rate bez kamate i sa grejs periodom za plaćanje) i značajne popuste u sportskim radnjama sa kojima Eurobank ima saradnju u Srbiji, kao i povoljne onlajn kupovine u zvaničnoj Mančester Junajted prodavnici.\nOve događaje je podržao i Casillero del Diablo, zvanično piće Mančester Junajteda, sa tradicijom pravljenja kvalitetnog vina dužom od jednog veka.


"SIGURNO NIJE BELIVUK UNIŠTAVAO LEŠEVE": Ko su čistači užasnih mesta zločina - brišu dokaze i uklanjaju tela! - Srbija UŽIVO\nFoto: KURIR/ZORANA JEVTIĆ/MONDO/STEFAN STOJANOVIĆ\nStigli i kod nas…\nMarko Nicović, bivši načelnik beogradske policije bio je gost „Usijanja dana“ na Kurir televiziji u kojoj je tema razgovora bilo hapšenje kriminalne grupe Veljka Belivuka, Velje Nevolje.\nOn je tom prilikom izjavio da u Južnoj Americi postoji praksa „čistača“, kojima je glavni cilj da unište leševe.\n„To su kompanije koje se bave samo čišćenjem i koje se plaćaju isto kao izvršioci krivičnog dela, plaćene ubice. To znači da je verovatno neki krak te profesije došao i na ove prostore“, istakao je Nicović i dodao:\n„U Grčkoj postoje ekipe koje se bave profesionalnim čišćenjem nakon izvršenih krivičnog dela, uništavanja svih tragova, jer bez tragova i forenzike, veštačenja, sudske medicine, ne možete da podignete optužnicu“.\n„Oni su s tolikim novcem mogli da plate i čistače. Belivuk sigurno nije uništavao leš i čistio posle krivičnog dela, već je morao da plati“, istakao je on.\nNicović je naglasio i da Veljko Belivuk i njegova kriminalna grupa sigurno broje mnogo više ljudi od ovih uhapšenih 20, kao i da imaju verovatno i dalje ljude unutar policije.\nPOVEZANE TEMECrna hronikaHronikaMarko NicovićSrbijaVeljko BelivukVesti\nHITNA POMOĆ IMALA PUNE RUKE POSLA: Najviše zbrinjavala hronične i kovid bolesnike


Penzionerima veće penzije ili 7.000 dinara - INFORMACIJA JE KAPITAL - Capital.ba\nPenzionerima veće penzije ili 7.000 dinara\n25. sep. 2016. 14:42 Objavljeno u FINANSIJE\nBEOGRAD, Više od 1,7 miliona penzionera u Srbiji, čija je trenutna prosječna penzija 23.462 dinara, iščekuje “finalnu” odluku o povećanju penzija krajem ove ili početkom 2017.godine.\nZa sada u igri su dvije mogućnosti: povećanje penzija od januara naredne godine za nekoliko procenata ili jednokratna pomoć pred Novu godinu u iznosu od 5.000 do sedam hiljada dinara.\nNi jedno ni drugo nije ono što penzioneri žele i očekuju, ali jeste više nego što im je obećavano i što su mislili da će im se ove godine dati.\nRačunica između najavljenog povećanja od nekoliko procenta i jednokratne pomoći je otprilike ista, ali razlika je u tome što se jedno dobija odjednom, a drugo se dobija 12 mjeseci. Jer, ako je tačno da bi država, kojoj je to lakši i bezbolniji način, odlučila da svim penzionerima dodijeli jednokratnu novčanu pomoć između 5.000 i 7.000 dinara, penzioneri bi zapravo dobili povećanje koje, kada se podijeli na 12 mjeseci, znači da mjesečno dobijaju između 410 i 580 dinara.\nS druge strane, ukoliko su tačne prognoze da bi povećanje penzija moglo biti jednako rastu BDP odnosno između 2,5 i tri odsto, onda to znači da bi penzioneri dobili povećanje od 585 do 702 dinara mjesečno. Doduše, ova druga varijanta kada je prosječna penzija veća za tri odsto malo je veća nego ono što bi penzioneri dobili kada bi im država dala jednokratnu pomoć od 7.000 dinara.\nDok se prave računice šta je bolji i čemu bi se penzioneri više obradovali, ne smije se smetnuti sa uma da je sve još uvijek u domenu najava i mogućnosti. Naime, nijedan državni organ ili ministar nije izašao u javnost sa bilo kakvom računicom osim sa najavom da će zbog dobrih ekonomskih rezultata penzije naredne godine, složio se sa tim MMF ili ne, biti nešto veće.\nKoliko je to “nešto veće” ne zna se. No, ekonomisti su spremni da kalkulišu, ali su saglasni da povećanje ne može biti veće od privrednog rasta odnosno od tri odsto.\nFiskalni savet Srbije, a slično razmišljaju i predstavnici MMF, smatraju da penzije naredne godine ne smiju da se povećavaju uz podsjećanje da se one i dalje u velikom procentu finansiraju iz državne kase i da takvo stanje nije održivo.\nZa razliku i od jednih i od drugih, penzioneri traže samo ono što im Zakon o PIO, čiji je jedan dio privremeno zarad finansijske konsolidacije obustavljen, obezbjeđuje, a to je da rast penzija prati rast troškova života. Kako upravo to što po zakonu traže izostaje već četiri godine, jer od 2012. se penzije ne usklađuju sa inflacijom, oni bi želeli da im niko ne daje “milostinju” već da se lijepo izračuna koliko im za te četiri godine pripada i da samo to dobiju. A to je mnogo više i od mogućih dva i po i tri odsto i od jednokrane pomoći između 5.000 i 7.000 dinara. Dnevnik\nKljučne riječi:&nbsp&nbspizbor, mmf, penzije, povecanje, srbija, vazno\nSindikati traže 10 odsto veće plate, MMF ne da ni pet\nPlate i penzije u Srbiji veće od 2016. godine\nMali: Neće biti povećanja cijene struje, MMF to ne traži


Demonstranti u Varšavi gađali policajce grudvama, oni uzvratili suzavcem - BIGportal.ba\n21 Januara, 2021 21 Januara, 2021 0792\nU Varšavi su u srijedu naveče protestovale Poljakinje na poziv Opštepoljskog štrajka žena, antifašisti i privrednici nezadovoljni “zatvaranjem” zbog pandemije virusa korona.\nOni su gađali grudvama snijega policiju koja je pokušavala da ih legitimiše i rastjera.\nPolicija je upozoravala da su demonstracije nelegalne jer nisu prijavljene i da su na snazi sanitarne mjere.\nOpštepoljski štrajk žena organizuje ulične proteste od 22. oktobra zbog presude Ustavnog suda da zabrani kao protivustavan ranije dozvoljen vještački prekid trudnoće kada je plod teško deformisan ili obolio.\nRestriktivan zakon koji sada dozvoljava prekid trudnoće samo ako je ugrožen život majke ili je trudnoća plod silovanja i incesta, tjera Poljakinje da rađaju i bebe koje će ubrzo umrijeti. Protest protiv tog zakona pretvorio se u demonstracije protiv vlade konzervativne stranke Pravo i Pravda.\nPovod za protest je novi prijedlog zakona po kojem građani više neće moći da odbiju da plate kazne za prekršaj dok čekaju da ih potvrdi sud.\nU srijedu su u Varšavi protestovali i vlasnici turističkih agencija, hotelijeri, taksisti i drugi prevoznici zbog protivepidemijskih mjera zbog kojih su, kako su rekli, ostali bez prihoda, a pomoć države je loše organizovana i nedovoljna.


Policajci prisvojili na desetine hiljada maraka – PRAVDA – ISTINA\nPolicajci prisvojili na desetine hiljada maraka\nMislili su da mogu poništiti izmjerenu brzinu na radaru i da niko od nadležnih to neće primjetiti…\nPrema saznanjima, sumnja se da su ovi policajci najmanje godinu dana uzimali mito od vozača. Riječ je o većem broju policajaca i protiv njih su pokrenuti disciplinski postupci.\nNjihove informacije potvrdili su i u Ministarstvu unutrašnjih poslova Republike Srpske.\nIzvor iz vrha MUP-a RS pojasnili su da je kontrolom radara utvrđeno da je on korišten mnogo više puta nego što je napisano kazni.\n– Pripadnici Unutrašnje kontrole su utvrdili da postoji velika odgovornost saobraćajnih policajaca za ove propuste. Oni su najvjerovatnije zaustavljali vozače koji su vozili iznad ograničenja i zatim bi im na radaru pokazivali da su prekoračili brzinu – pojašnjava sagovornik.\n– Prijava protiv pomenutih policajaca je podnesena zbog propusta u rukovanju ručnim laserskim uređajem za mjerenje brzine „Tru kam“. U toku je disciplinski postupak protiv policijskih službenika navedenih policijskih stanica – rekla je portparol MUP RS Mirna Miljanović.\n– O navedenim propustima obaviješteno je i Okružno javno tužilaštvo Banjaluka – istakla je Miljanovićeva