SEKTOR ZA MONETARNE I DEVIZNE OPERACIJE ODELJENJE ZA DEVIZNE REZERVE PREGLED DEŠAVANJA NA SVETSKOM FINANSIJSKOM TRŽIŠTU avgust Avgust PDF Бесплатно скидање\nDownload "SEKTOR ZA MONETARNE I DEVIZNE OPERACIJE ODELJENJE ZA DEVIZNE REZERVE PREGLED DEŠAVANJA NA SVETSKOM FINANSIJSKOM TRŽIŠTU avgust Avgust 2019"\n1 SEKTOR ZA MONETARNE I DEVIZNE OPERACIJE ODELJENJE ZA DEVIZNE REZERVE PREGLED DEŠAVANJA NA SVETSKOM FINANSIJSKOM TRŽIŠTU avgust Avgust 2019.\n2 NARODNA BANKA SRBIJE SEKTOR ZA MONETARNE I DEVIZNE OPERACIJE ODELJENJE ZA DEVIZNE REZERVE Pregled i predviđanje referentnih kamatnih stopa pojedinih centralnih banaka Referentna kamatna stopa (u %) Poslednja promena (u p.p.) Datum poslednje promene Naredni sastanak Očekivanje (u %) I Evropska centralna banka 0,00 0, \_ II Federalne rezerve SAD 2,00 2,25 0, ,75 2,00 III Banka Engleske 0,75 +0, \_ IV Banka Kanade 1,75 +0, ,75 V Švajcarska nacionalna banka ( 1,25%) ( 0,25%) 0, \_ Izvor: Bloomberg LP. 1. Kurs EUR/USD Tokom izveštajnog perioda evro je prema američkom dolaru oslabio za 0,19%. Tokom prve nedelje izveštajnog perioda evro je prema američkom dolaru ojačao za 0,87%. Na početku prve nedelje izveštajnog perioda kurs EUR/USD ostvario je veći dnevni rast, dostigavši maksimalnu vrednost tokom dana od 1,1250 dolara za evro, pod uticajem novog zaoštravanja trgovinskih tenzija između SAD i Kine. Nakon što je predsednik SAD Tramp krajem prethodne nedelje zapretio dodatnim podizanjem carina na uvoz iz Kine, početkom ove nedelje kineski juan je oslabio iznad vrednosti od sedam juana u odnosu na jedan američki dolar, prvi put nakon svetske finansijske krize godine. To je pojačalo sumnju da bi kineske vlasti mogle koristiti slabljenje valute kao oružje u trgovinskom ratu sa SAD, dok je američka administracija i formalno optužila Kinu da vrši manipulaciju kursa kako bi ojačala konkurentnost domaće privrede. Do kraja nedelje, kurs EUR/USD se, uz manje dnevne oscilacije, kretao oko nivoa od 1,12 dolara za evro. Zaoštravanje trgovinskih tenzija, s mogućnošću da postojeći konflikt preraste i u valutni rat, imala je deprecijacijski pritisak na dolar, ali je, s druge strane, i 2\n3 evro bio pod negativnim uticajem lošijih ekonomskih podataka iz zone evra od očekivanih (pre svega veliki pad industrijske proizvodnje, kao i izvoza u Nemačkoj), odnosno novom političkom krizom u Italiji zbog raspada koalicije stranaka koje čine vladajuću većinu i mogućih vanrednih parlamentarnih izbora. Kurs EUR/USD je prvu nedelju izveštajnog perioda završio na nivou od 1,1211 američkih dolara za evro. U toku druge nedelje izveštajnog perioda evro je prema američkom dolaru oslabio za 1,05%. Tokom čitave druge nedelje perioda kurs EUR/USD imao je trend pada. Evro je bio pod pritiskom usled eskalacije političke krize u Italiji, kao i nastavka serije lošijih ekonomskih podataka iz zone evra, odnosno Nemačke kao njene najveće ekonomije. ZEW indeks procene trenutne situacije i indeks očekivanja znatno su smanjeni i za Nemačku i za zonu evra u celini (ZEW indeks očekivanja za Nemačku smanjen je na najniži nivo od godine). Industrijska proizvodnja u zoni evra u junu je smanjena za 1,6% u odnosu na prethodni mesec, a u odnosu na isti mesec prethodne godine za čak 2,6%. Takođe, objavljeni podaci su pokazali da je Nemačka u drugom tromesečju ove godine zabeležila pad ekonomske aktivnosti od 0,1%, pre svega usled značajnijeg pada izvoza. Na slabljenje evra uticala je i izjava Olija Rena, člana saveta guvernera ECB i guvernera centralne banke Finske, da je važno da ECB na sastanku u septembru predstavi značajan paket ekspanzivnih mera. S druge strane, pozitivan uticaj na dolar imala je vest da će američka administracija odložiti odluku o primeni novih carina na deo robe iz Kine za kraj godine, umesto prethodno najavljenog 1. septembra (dodatnih 10% carina na preostalih 300 milijardi dolara uvoza). Takođe, objavljeni su i podaci o stopi inflacije u SAD, bolji od očekivanja, koji ukazuju na povećanje inflatornih pritisaka u SAD i koji bi mogli smanjiti potrebu FED-a za daljim ublažavanjem monetarne politike. Stopa bazne inflacije u SAD, posmatrano za poslednju godinu dana, u junu je iznosila 2,2%, iznad očekivanih 2,1%. Kurs EUR/USD je drugu nedelju izveštajnog perioda završio na nivou od 1,1093 dolara za evro. 2. Tržište hartija od vrednosti 2.1. Državne obveznice SAD Kriva prinosa državnih obveznica SAD (na dan, na godišnjem nivou, u %) 2,75 2,25 1,75 1,25 10, ,00-20,00-35,00 3м 6м 1г 2г 3г promena (u bazičnim poenima) 5г 7г 10г Изв ор: Bloomberg Prinosi državnih obveznica SAD su tokom izveštajnog perioda zabeležili značajan pad duž cele krive. Prinos dvogodišnje obveznice se smanjio za 23,5 baznih poena, na 1,71%, dok je prinos desetogodišnje obveznice smanjen za 29,3 bazna poena, na 1,55%. Prinosi su smanjeni nakon objave lošijih ekonomskih podataka (posebno iz Kine i 3\n4 Nemačke), koji potvrđuju usporavanje globalnog privrednog rasta, kao i zbog povećanih izgleda da će FED u narednom periodu biti primoran na znatnije smanjenje referentne kamatne stope. Takođe, prvi put od godine beleži se inverzija na delu krive prinosa državnih obveznica SAD ročnosti dve godine i deset godina, nakon što je u martu ove godine prvi put došlo do inverzije kod obveznica ročnosti tri meseca i deset godina. Stopa rasta potrošačkih cena u SAD u julu je iznosila 0,3% u odnosu na prethodni mesec, (u skladu sa očekivanjima), nakon rasta od 0,1% u junu. Inflacija u poslednju godinu dana iznosila je 1,8% (očekivano 1,7%, prethodno 1,6%). Stopa bazne inflacije u julu je takođe iznosila 0,3% (iznad očekivanih 0,2% i u skladu sa rastom u junu), dok je, posmatrano za poslednju godinu dana, u julu iznosila 2,2%, iznad 2,1%, koliko je iznosio prethodni i očekivani podatak. Ovi podaci ukazuju na povećanje inflatornih pritisaka u SAD u prethodna dva meseca, nakon nešto slabijeg rasta od početka godine, što bi moglo smanjiti potrebu da FED nastavi da smanjuje referentnu stopu. Industrijska proizvodnja u SAD u julu je smanjena za 0,2% u odnosu na prethodni mesec (očekivan rast od 0,1%), nakon rasta od 0,2% u junu. Proizvodnja prerađivačkog sektora takođe je smanjena, za 0,4% (očekivano 0,3%), dok je podatak za jun revidiran naviše, sa 0,4% na 0,6%. Stepen iskorišćenosti proizvodnih kapaciteta takođe je znatno smanjen, na 77,5% (očekivano 77,8%, u junu 78,8%), što je najniži nivo od novembra godine, i negativno će uticati na investicije u postrojenja i opremu u narednim mesecima. Ovi podaci ukazuju na dalje smanjenje proizvodne aktivnosti u SAD, koje traje od početka godine, posebno u prerađivačkom sektoru, pod uticajem trgovinskog rata između Kine i SAD, iako poslednja runda eskalacije tenzija nije uticala na podatke za jul. Maloprodaja u SAD u julu, u odnosu na prethodni mesec, beleži rast od 0,7%, što je najviše u poslednja četiri meseca i iznad očekivanog rasta od 0,3%, koliko je iznosio rast i u junu (revidirano sa 0,4%). Maloprodaja bez kategorije automobila i goriva tokom jula je povećana za 0,9% (očekivan rast od 0,5%), dok je stopa rasta u junu revidirana sa 0,7% na 0,6%. Rast maloprodaje u julu je najvećim delom posledica povećanja kupovina preko interneta, koje je uzrokovao Amazonov Prime day (četrdesetosmočasovno sniženje). Međutim, to može biti i uzrok smanjenja buduće prodaje. Ovi podaci ukazuju na to da će potrošnja stanovništva ostati glavna pokretačka snaga privrednog rasta u drugom delu godine. ISM indeks neproizvodnog sektora SAD u julu je znatno smanjen, na 53,7, što je ispod očekivanja (55,5) i vrednosti u prethodnom mesecu (55,1), i nalazi se na najnižem nivou od avgusta godine. Komponenta poslovne aktivnosti beleži najveći pad (sa 58,2 na 53,1). Pad beleži i komponenta novih porudžbina (54,1 sa 55,8), dok je komponenta zaposlenosti porasla (56,2 sa 55,0). Podaci u julu ukazuju na znatno usporavanje rasta aktivnosti u dominantnom uslužnom sektoru ekonomije SAD, što je posledica manjeg optimizma kod potrošača. Administracija američkog predsednika Donalda Trampa odlučila je da odloži primenu carina na veliki deo (oko 55%) robe uvezene iz Kine za 15. decembar umesto prethodno najavljenog 1. septembra (dodatnih 10% carina na preostalih 300 milijardi dolara uvoza), kako bi ostavili više vremena za uvoz robe bez carina pred početak praznične sezone. Takođe, deo robe iz oblasti zdravstva, nacionalne bezbednosti i slično neće biti predmet ranije najavljenih carina. 4\n5 Značajni pokazatelji privredne aktivnosti SAD Inflacija, g/g ( ) Maloprodaja, m/m ( ) Industrijska proizvodnja, m/m ( ) Izvor: Bloomberg LP. Period Očekivani podatak Aktuelni podatak Prethodni podatak Jul 1,7% 1,8% 1,6% Jul 0,3% 0,7% 0,3% Jul 0,1% 0,2% 0,2% 2.2. Državne obveznice Nemačke Kriva prinosa državnih obveznica Nemačke (na dan, na godišnjem nivou, u %) -0,40-0,50-0,60-0,70-0,80-0, , м 6м 1г 2г 3г 4г 5г 6г 7г 8г 9г 10г Изв ор: Bloomberg promena (u bazičnim poenima) Tokom izveštajnog perioda prinosi nemačkih državnih obveznica smanjeni su u odnosu na prethodni izveštajni period. Prinos dvogodišnje obveznice smanjen je sa 0,79% na 0,92%, prinоs nеmаčkе desetogodišnje držаvnе оbvеznicе sa 0,50% na 0,69%. Na takvo kretanje prinosa uticala je objava lošijih ekonomskih podataka iz zone evra (pad BDP-a u Nemačkoj, pad industrijske proizvodnje i lošiji ekonomski indikatori), najslabiji rast industrijske proizvodnje u Kini u poslednjih 17 godina, kao i povećan strah od recesije u SAD. Usled svega toga porasla su očekivanja tržišnih učesnika da bi ECB na narednom sastanku mogla da smanji kamatnu stopu na depozitne olakšice, kao i da ponovo započne s programom neto kupovine aktive u okviru programa QE. Rast BDP-a u zoni evra, prema drugoj proceni za drugo tromesečje, iznosi 0,2% (prethodna procena 0,2%; prvo tromesečje 0,4%), dok u odnosu na isto tromesečje prošle godine stopa rasta iznosi 1,1%. BDP u Nemačkoj u drugom tromesečju iznosio je 0,1%, u skladu sa očekivanjima, dok je u odnosu na isto tromesečje prethodne godine rast iznosio 0,4%. Ekonomska aktivnost je smanjena usled pada izvoza. ZEW indeks procene trenutne situacije u Nemačkoj u avgustu smanjen je na 13,5, dok je ZEW indeks očekivanja smanjen na najniži nivo od godine i iznosi 44,1. ZEW indeks procene trenutne situacije u zoni evra smanjen je na 14,5, a ZEW indeks očekivanja na nivo od 43,6, nakon što je prethodnog meseca iznosio 20,3. Prema istraživanju instituta ZEW, veći broj analitičara očekuje da će doći do smanjenja kratkoročnih kamatnih stopa (64,9%, u odnosu na 5\n6 46,5% prethodnog meseca), usled očekivanja da će ECB na narednom sastanku u septembru smanjiti kamatnu stopu. Predsednik instituta ZEW Vambah ističe da skorašnja eskalacija trgovinskog spora između SAD i Kine i povećana verovatnoća izlaska Velike Britanije iz EU bez dogovora vrše dodatan pritisak na već slab privredni rast i dodaje da će to najverovatnije negativno uticati na nemački izvoz i industrijsku proizvodnju. Industrijska proizvodnja u zoni evra u junu je smanjena za 1,6% u odnosu na prethodni mesec (očekivano 1,5%), dok je rast iz prethodnog meseca revidiran sa 0,9% na 0,8%. U odnosu na isti mesec prethodne godine, industrijska proizvodnja je smanjena za 2,6% (očekivano 1,5%). Ti podaci predstavljaju polaznu osnovu za BDP u trećem tromesečju, pre nego što govore o rastu u drugom tromesečju. Čak i ako se industrijska proizvodnja stabilizuje i nivo autputa ostane nepromenjen u odnosu na jun, proizvodnja bi i dalje pala za 0,8% u trećem tromesečju. To bi imalo negativan uticaj od 0,2 procentna poena na rast BDP-a za period od jula do septembra, pri čemu se očekuje da privreda u tom periodu ostvari rast od 0,2%. Primarni uzrok pada u ovom mesecu bila su kapitalna dobra, koja su imala negativan doprinos od 1,2 procentna poena. Oli Ren, član saveta guvernera ECB-a i guverner centralne banke Finske, izjavio je da je važno da ECB na sastanku u septembru predstavi značajan paket ekspanzivnih mera i dodao da, kada se radi o finansijskim tržištima, bolje je preterati nego štedeti na stimulacijama, što je uticalo na značajniji pad prinosa na obveznice. Nemački ministar finansija Olaf Šolc rekao je da bi nemačka vlada mogla da obezbedi dodatna sredstva u iznosu od 50 milijardi evra u slučaju ekonomske krize. Nemačka je zabeležila pad ekonomske aktivnosti u drugom tromesečju ove godine ( 0,1%), a najveću neizvesnost predstavlja trgovinski spor Kine i SAD, dok ekonomski pokazatelji i pad poslovnih očekivanja ukazuju na to da bi najveća ekonomija zone evra mogla da se suoči s recesijom prvi put za poslednjih više od šest godina. Značajni pokazatelji privredne aktivnosti zemalja Evropske monetarne unije Očekivani Aktuelni Period podatak podatak ZEW indeks očekivanja u zoni evra ( ) Industrijska proizvodnja u zoni evra, m/m ( ) BDP u Nemačkoj, t/t ( ) Izvor: Bloomberg LP Prethodni podatak Avgust 43,6 20,3 Jul 1,5% 1,6% 0,8% Drugo tromesečje 0,1% 0,1% 0,4% 6\n7 3. Zlato Tokom posmatranog izveštajnog perioda cena zlata je porasla za 4,56%. Cena zlata je tokom prve nedelje izveštajnog perioda imala uzlazni trend kretanja, a razlog tome su bile trgovinske tenzije između SAD i Kine, kao i neizvesnost na finansijskim tržištima, što je podsticalo tražnju investitora za ulaganjem u ovaj plemeniti metal kao sigurnim utočištem. Ukupan rast cene zlata tokom prve nedelje iznosio je 3,67% (na nivo od 1.500,05 USD/Oz). Tokom druge nedelje izveštajnog perioda cena zlata je nastavila da raste usled povećane tražnje, jer su geopolitičke tenzije uticale na zabrinutost tržišnih učesnika u pogledu globalnog privrednog rasta, uz izrazitu volatilnost valuta. U utorak, 13. avgusta, cena zlata je blago pala, čemu su znatno doprineli ohrabrujući podaci o inflaciji u SAD. Pad je prekinut već narednog dana, jer su zaoštreni trgovinski odnosi između SAD i Kine, protesti u Hongkongu, politička situacija u Argentini, kao i slabi podaci iz Nemačke i Kine, znatno uticali na oporavak cene zlata. Druge nedelje cena zlata je povećana za ukupno 0,87% (na nivo od 1.513,03 USD/Oz, koji je zabeležen poslednjeg dana ovog izveštajnog perioda). 4. Nafta 7\n8 Posmatrano na nivou celog izveštajnog perioda, cena nafte tipa brent smanjena je za 4,13%. Prvih dana ovog posmatranog perioda cena nafte je beležila oštriji pad. Na zabrinutost tržišnih učesnika znatno je uticalo zaoštravanje trgovinskih tenzija između SAD i Kine, koje bi moglo naneti štetu globalnom privrednom rastu, a time uticati i na pad tražnje za naftom. Pred kraj prve nedelje zaustavljen je silazni trend cene nafte, nakon što je, između ostalog, Saudijska Arabija pozvala druge zemlje proizvođače nafte da razmotre raspoložive opcije za zaustavljanje daljeg pada cene ovog energenta, usled rasta trgovinskih tenzija. Cena nafte tipa brent je tokom prve nedelje smanjena za 5,23% (na nivo od 58,03 USD/bbl). Početkom druge nedelje izveštajnog perioda cena nafte nije beležila veće promene. Nakon odluke predsednika SAD Trampa da odloži primenu uvođenja dodatne tarife od 10% na oko 300 milijardi dolara vrednosti određenih uvoznih proizvoda iz Kine, usledio je nagli skok cene nafte. Ipak, narednog dana, vest o povećanim zalihama ovog energenta ponovo je oborila cenu nafte i time podstakla zabrinutost tržišnih učesnika u pogledu tražnje za naftom na svetskom nivou u narednom periodu. Na blagi rast cene ovog energenta krajem perioda uticao je napad izveden dronom na naftno polje u Saudijskoj Arabiji. Druge nedelje, cena nafte tipa brent povećana je za 1,15% (na nivo od 58,70 USD/bbl). 8


Tema: Sat za našu planetu 28. marta\n17.03.2015., 15:30 #1\nBEOGRAD, 17. marta 2015. (Beta) - Najveća medjunarodna dobrovoljna akcija, "Sat za našu planetu", u organizaciji Svetskog fonda za prirodu (WWF), koja treba da upozori na rasipanje prirodnih resursa i klimatske promene, održaće se 28. marta simboličnim gašenjem rasvete na jedan sat u 20.30 u više od 7.000 gradova sveta.\nSvetski fond za prirodu pozvao je i gradjane Srbije da se priključe akciji gašenjem sijalica u svojim domovima, ustanovama i preduzećima najmanje na jedan sat (www.panda.org/serbia).\nDirektorka WWF-a u Srbiji Duška Dimović podsetila je na konferenciji za novinare da se akcija, ove godine pod sloganom "Promeni klimatske promene", održava devetu godinu uzastopno, a sedmi put u Srbiji, uz učešće više od 150 zemalja i više stotina miliona ljudi.\nDimovićeva je kazala da se do sada, ovogodišnjoj akciju u Srbiji, priključilo više od 70 gradova i opština i oko 130 škola.\n"Ove godine akcija je posvećena održivim izvorima energije i održivoj proizvodnji hrane, odnosno poljoprivredi", kazala je ona i dodala da je potrebno da se pronadju načini da se sa što manje resursa proizvede što više hrane za rastuću populaciju na zemlji koja će uskoro dostići devet milijardi ljudi, koji će trošiti sve više resursa.\nPrema njenim rečima, ideja akcije je da podstakne ljude da troše manje resursa i da se ublaže klimatske promene, odnosno smanji emisija sa efektima staklene bašte i poveća energetska efikasnost.\nCentralna manifestacija u Srbiji održaće se 28. marta od 20.30 do 21.30 na beogradskom Trgu Republike, ali i na Trgu slobode u Novom Sadu i u Nišu na Niškom keju.\nNa jedan sat biće isključena dekorativna rasveta spomenika i zgrada, objekat pojedinih preduzeća i ustanova širom Srbije.\nPoslednja poruka: 17.03.2014., 15:00\nSpajdermen promoviše akciju Sat za našu planetu\nPoslednja poruka: 19.02.2014., 17:18\nSat za našu planetu - 23. marta u 20.30\nPoslednja poruka: 08.03.2013., 16:43\nAutor Tsuymish u forumu Nauka\nPoslednja poruka: 09.04.2011., 21:28\nPoslednja poruka: 10.12.2004., 16:34


Obilježen Međunarodni dan osoba s invaliditetom: Plakete za nastojanje da unaprijede kvalitet života ovih osoba uručene ministrici Dautbegović i ministru Nenadiću | Ministarstvo za rad, soc.politiku, ras.lica i izbjeglice\nObilježen Međunarodni dan osoba s invaliditetom: Plakete za nastojanje da unaprijede kvalitet života ovih osoba uručene ministrici Dautbegović i ministru Nenadiću\n03.12.2018 - 03:03\nSvečanost povodom Međunarodnog dana osoba s invaliditetom održana je danas u Sarajevu. Kako je poručeno, ovom prilikom, vrlo je važno osigurati uključenost i ravnopravnost ovih osoba u Bosni i Hercegovini. Također je istaknuto da se kroz konstruktivan dijalog mogu pronaći efikasna rješenja za jednostavniju i bržu nabavku ortopedskih pomagala.\nPlakete za podršku i nastojanje da se učini sve kako bi se unaprijedio kvalitet života kako osoba sa invaliditetom, tako i njihovih porodica i društva u cjelini, danas su uručene ministrici za rad, socijalnu politiku, raseljena lica izbjeglice Kantona Sarajevo Ameli Dautbegović i ministru pravde i uprave KS Mariju Nenadiću.\nOva svečanost je organizovana u saradnji sa Ministarstvom za rad, socijalnu politiku, raseljena lica i izbjeglice KS, organizacijom MyRight i Koordinacionim odborom udruženja osoba sa invaliditetom.


Nakon donete odluke na Skupštini ABA lige, prvi od klubova koji se oglasio bio je Partizan koji je bio lider na tabeli sa skorom od 17 pobeda i četiri poraza. Inače, crno-beli su na Skupštini koja je održana putem video linka glasali da takmičenje bude nastavljeno i da se proglasi šampion.\nPartizan je bio lider na tabeli ABA u trenutku prekida lige\n- Voljom većine klubova, takmičenje se neće nastaviti, dok se ostvareni rezultati neće vrednovati.\nSkupština ABA lige je danas proglasila kraj šampionata za sezonu 2019/20. Glasovima većine klubova, odlučeno je da se šamponat ne nastavi, a da se ostvareni rezultati ne vrednuju, odnosno da se sezona „otkaže”, čime je regionalna liga ostala bez prvaka u sada već završenoj sezoni.\nKK Partizan je na Skupštini ostao dosledan svojim ranije izrečenim stavovima i želji da se liga završi na terenu. Ipak, nakon što je izglasano da se liga ne nastavi, Partizan je predložio da iz lige niko ne ispadne i da se prvenstvo proširi na 14 timova, uz promociju dve prvoplasirane ekipe iz ABA 2 lige. Takođe, Partizan se zalagao da se trenutni plasman na tabeli proglasi konačnim, uzimajući u obzir da je odigrano 21 prvenstveno kolo od mogućih 22, bez plej-ofa, ali je većina klubova bila za opciju da se sezona „otkaže”.\nO svojim planovima za budućnost, KK Partizan će javnost obavestiti na konferenciji za medije koja će biti održana 4. juna 2020. godine.”


Na sastanku je zaključeno da postoji veliki prostor za pospešivanje saradnje na poljima kulture, ekonomije i turizma, a posebno nakon što je Novi Sad proglašen za Evropsku prestonicu kulture\nGradonačelnik Novog Sada Miloš Vučević razgovarao je danas sa ambasadorom Kraljevine Maroko Mohamedom Aminom Belhažom o obeležavanju 65 godina diplomatskih odnosa dve zemlje koje je ocenio kao tradicionalno prijateljske i razvojne.\nNa sastanku je zaključeno da postoji veliki prostor za pospešivanje saradnje na poljima kulture, ekonomije i turizma, a posebno nakon što je Novi Sad proglašen za Evropsku prestonicu kulture.\nVučević je istakao da će Novi Sad biti mesto susreta umetnika iz celog sveta, centar kulture Evrope i bitan faktor razvoja, što će, naglasio je, doprineti turizmu i privredi.\n"Otvoreni smo za svaki vid razmene i saradnje sa gradovima Maroka, kao afričke zemlje najbliže Evropi", rekao je gradonačelnik Novog Sada, navodi se u saopštenju.\nAmbasador Belhaž je čestitao Novom Sadu na zvaničnom preuzimanju titule Evropske prestonice kulture i poželeo uspešnu 2022. godinu kada će, navodi se, programske aktivnosti tog projekta biti realizovane.\nSagovornici su izrazili zadovoljstvo što Srbija i Maroko gaje uzajamno poštovanje i zalažu se za teritorijalni integritet i suverenitet i ocenili da se prijateljstvo može razvijati, između ostalog, kroz pojedinačne projekte na nivou gradova.\n"Maroko u Srbiji" i "Srbija u Maroku" biće okosnice obeležavanja 65. godišnjice diplomatskih odnosa, pa će tokom ove godine biti organizovani različiti događaji koji će, kako se navodi u saopštenju, doprineti još boljoj saradnji dve zemlje.\nNeki od tih događaja biće upriličeni i u Novom Sadu.\nMiloš Vučević Novi Sad ambasador Maroka Mohamed Amin Belhaž


Vesti online / Scena / Estrada / JK šokirala izjavom: Nama treba novi vođa, možda i treći svetski rat\nJK šokirala izjavom: Nama treba novi vođa, možda i treći svetski rat\nJelena Karleuša je nedavno imala nastup u Sarajevu, a pre toga je bila gošća Senada Hadžifejzovića u tamošnjem Centralnom dnevniku.\nPodigla rejting premijeru: Jelena Karleuša\nJelena je tom prilikom pričala o društvenom i političkom stanju na ovim prostorima.\n- Svi mi na ovim prostorima smo važili za divne ljude, za domaćine, za prijateljski nastrojene prema svima, pa čak i prema Nemcima kada ih oborimo u Drugom svetskom ratu, mi gledamo da ih spasimo. A sada smo višedecenijski očajni i to sada uzima svoj danak. Nama, ustvari, treba jedan novi poredak, novi vođa, a možda i Treći svetski rat, pa da krene sve od nule - glasi samo jedna od izjava koja je izazvala brojne polemike.\nIpak, ona je istakla da rat na našim prostorima ne sme da se ponovi ako smo iole normalni.\nJelena je rekla i da je nedavno gostovala u istoj emisiji sa premijerom Srbije Aleksandrom Vučićem, pa je pokušala da objasni zašto je premijer baš nju izabrao za to.\n- Ja sam shvatila da tokom cele emisije nisam uspela ništa da ga pitam. Zato mislim da sam ja izabrana da bih podigla gledanost toj emisiji - rekla je Karleuša.\nEvo o čemu je još pričala Jelana Karleuša:


Ferguson: Nema optužnice, nasilje na ulicama\nRuševine zgrade zapaljene u sinoćnim neredima u Ferguson\nGradić Ferguson u saveznoj državi Mizuri priprema se za nastavak protesta, posle odluke velike porote da ne podigne optužnicu protiv policajca koji je ubio nenanoružanog afroameričkog tinejdžera\nOdluka, koja je saopštena kasno sinoć, izazvala je talas nasilja na ulicama Fergusona...\nDemonstranti su pljačkali prodavnice, palili automobile, a izgorelo je i najmanje desetak objekata. Policija je saopštila da je u tom predgrađu Sent Luisa uhapšena najmanje 61 osoba i uprkos tome što nije prijavljena nijedna povreda, sinoćnji nemiri bili su najgori u Fergusonu u poslednjih par meseci.\nSve je počelo neposredno pošto je okružni tužilac Sent Luisa Robert Mekalok saopštio da je velika porota utvrdila da nema osnovane sumnje za podizanje optužnice protiv policajca Derena Vilsona, koji je 9. avgusta ubio 18-godišnjeg Majkla Brauna.\nUbrzo posle Mekaloka, naciji se obratio predsednik Brak Obama, pozivajući sve da se uzdrže od nasilja\n"U prvom redu, mi smo nacija izgrađena na vladavini prava. I stoga moramo da prihvatimo da je na velikoj poroti bilo da donese ovu odluku. Ima Amerikanaca koji se slažu s njom, a ima i Amerikanaca koji su duboko razočarani, čak besni. To je razumljiva rakcija. Međutim, ja se pridružujem Majklovim roditeljima u molbi da svako ko bude protestovao zbog ove odluke to uradi na miran način".\nTe molbe nisu urodile plodom... Nekoliko minuta posle objavljivanja odluke neredi su se oteli kontroli... Neki demonstranti su gađali policiju kamenjem i flašama, a organi reda odgovorili su suzavcem i gumenim mecima. Šef policije okruga Sent Luis Džon Belmar saopštio je da je najmanje 12 zgrada zapaljeno, da policija nije ispalila nijedan bojevi metak, ali da je on lično čuo oko 150 pucnjeva iz vatrenog oružja tokom noći.\n"Nemam problem da vam kažem da nisam video mirne porteste ove noći. I zbog toga sam razočaran. Ne kažem da nije bilo ljudi koji su došli iz pravih razgola, ali je se sve nažalost otelo kontroli i, iskreno, ono što sam video noćas – a bio sam tu sve vreme u sred svega zajedno s kapetanom Džonsonom – verovatno je gore od najgore noći koju smo imali u avgustu".\nDemonstracije su održane i u drugim gradovima širom SAD. Na Tajm skveru u Njujorku, demonstranti su istakli transparente kritikujući „policijsku tiraniju“ i uzvikivali „Ruke gore, ne pucaj“, slogan koji je postao veoma popularan na skupovima protiv policijskog nasilja. U Ouklendu i Čikagu, demonstranti su preplavili ulice i blokirali vozila držeći ruke u vazduhu.\nMala grupa demonstranata okupila se i u Vašingtonu, ispred Bele kuće. Porodica Majkla Brauna pozvala je sve da se uzdrže od nasilja, ali su roditelji ubijenog tinejdžera u zvaničnom saopštenju naveli da su „duboko razočarani“ odlukom velike porote.\nIščekivanje u Fergusonu


99,99%: Ovako će izgledati novi parlament\nM. D. 5. maja 2016. 09:56\nPreliminarni rezultati, na osnovu 99,99 obrađenih biračkih mesta na vanrednim parlamentarnim izborima, pokazuju da je cenzus prešlo sedam većinskih lista.\nU skupštini će se pored predstavnika sedam većinskih lista naći i predstavnici pet manjinskih lista.\nNakon ponovljenih izbora na 15 biračkih mesta, prema preliminarnim rezultatima koje je saopštila Republička izborna komisija u toku noći, lista oko SNS je osvojila 48,25 odsto, SPS-JS 10,95, SRS 8,10 odsto, „Dosta je bilo“ 6,02 odsto, DS 6,02 odsto glasova, Dveri-DSS 5,03 odsto, SDS-LDP-LSV 5,02 odsto, SVM 1,50 odsto, lista Muamera Zukorlića 0,86 odsto, SDA Sandžaka 0,80 odsto, Zelena stranka 0,63 odsto, Partija za demokratsko delovanje 0,43 odsto.\nTo znači da je u skupštini SNS dobio 131 mandat, SPS-JS 29, SRS 22, DS 16, „Dosta je bilo“ 16, Dveri-DSS 13, SDS-LDP-LSV 13, SVM četiri, Zukorlić dva, SDA Sandžaka dva, Partija za demokratsko delovanje i Zelena stranka po jedan mandat.\nKako je koalicija Dveri-DSS nakon ponovljenih izbora prešla cenzus i dobila 13 mandata, slika parlamenta koju smo imali nakon 24. aprila se veoma promenila.\nSve većinske liste ostale su „kratke“ za po koji mandat, pa je u odnosu na projekciju parlamenta prema rezultatima izbora održanih 24. aprila, pre ponovljenog glasanja na 15 biračkih mesta, a na osnovu 99,82 odsto obraženih biračkih mesta, lista oko SNS ostala „kraća“ za sedam mandata (imala na osnovu 48,24 odsto glasova 138 mandata), a koalicija SPS-JS „kraća“ za dva mandata (na osnovu 10,96 odsto glasova imala 31 mandat).\nSRS, Dosta je bilo, lista oko DS i koalicija LDP-LSV-SDS „ostale“ bez po jednog mandata nakon ponovljenih izbora na 15 biračkih mesta.\nJoš uvek se čekaju rezultati sa biračkog mesta na Novom Beogradu, gde je, prema objašnjenju predsednika RIK-a Dejana Đurđevića, došlo do čarki oko potpisivanja zapisnika, prenosi B92.\nVečeras konačni rezultati, počinju da „cure“ rokovi\nKonačni rezultati vanrednih parlamentarnih izbora trebalo bi da budu saopšteni večeras, a od trenutka proglašenja konačnih rezultata počinje da „curi“ rok za formiranje novog saziva Skupštine Srbije.\nKako je najavio predsednik Republičke izborne komisije (RIK) Dejan Đurđević nakon ponavljanja izbora na 15 biračkih mesta, ostaje da pristignu rezultati sa biračkog mesta na Novom Beogradu, gde je došlo do „čarki oko potpisivanja zapisnika“, posle čega će RIK, na sednici koja će biti održana oko 21 sat, moći da donese odluku o konačnim rezultatima izbora.\nZakon o Narodnoj skupštini predviđa da nakon donošenja odluke o potvrđivanju mandata narodni poslanici polažu zakletvu: „Zaklinjem se da ću dužnost narodnog poslanika obavljati predano, pošteno, savesno i verno Ustavu, braniti ljudska i manjinska prava i građanske slobode i po najboljem znanju i umeću služiti građanima Srbije, istini i pravdi“.


20-09-2020 12:23 Srbija Politika\nMinistarka za evropske integracije Jadranka Joksimović rekla je da Srbija ima pet spremnih poglavlja za pregovore o pristupanju Evropskoj uniji, ali da se ona ne otvaraju zbog problema u EU. Istakla je i da Srbija vodi pregovore po najtežim kriterijumima.\nMinistarka za evropske integracije Jadranka Joksimović (Foto: mei.gov.rs)\nJadranka Joksimović je za RTS rekla da proces evropskih integracija nije jednodimenzionalan i da ga je teško posmatrati samo sa stanovištva onoga šta je Srbija radila, već i od onoga šta se dešava sa politikom proširenja, ali i sa samom Evropskom unijom.\n- Ja vrlo često čujem kritike od onih koji su dugo zagovarali proces evrointegracija, ali ja nisam kupac za takve priče iz razloga što znam kakva je bila i gde je bila startna pozicija Srbije kada smo krenuli u pregovore 2014. godine - rekla je Jadranka Joksimović tokom gostovanja u Jutarnjem dnevniku.\nDodala je da zemlja koja pristupa Evropskoj uniji ne treba da ispunjava samo političke, već i ekonomske kriterijume, a da je Srbija na početku pregovora imala "ekonomske razvaline".\nMinistarka je navela da do 2014. godine nije započeto rešavanje "kosovskog problema", što je, kako je navela, uvek bilo politički zahtev za Srbiju, ali i da dotad nisu otpočele reforme pravosuđa i borba protiv korupcije.\n- Neke od njih koje su postale članice EU u poslednjih desetak godina, kada su okolnosti za proširenje bile mnogo povoljnije i kada je EU imala apetit za proširenje, nisu bile u ovoj naprednoj fazi u kojoj je Srbija otvorila više od polovine pregovaračkih poglavlja, ali da je danas članica ne bi bila ni najsiromašnija, niti bismo imali najveće probleme koji se tiču političkih kriterijuma i vladavine prava -kazala je Jadranka Joksimović.\n- Mi smo sve uradili u proceduralnom smislu i pripremili poglavlja za otvaranje - kazala je ministarka i istakla da Srbija pregovara po najtežoj metodologiji.\n"Srbija pregovara po najtežim kriterijumima"\nUprkos tome što se Srbija opredelila za novu metodologiju pregovaračkog procesa, Joksimovićeva je rekla da će se nova poglavlja, ukoliko budu otvorena, vršiti po staroj metodologiji, pošto su detalji nove i dalje nepoznati.\n- Srbija pregovara po najtežim kriterijumima, po kojima nijedna zemlja nije pregovarala i mi se zbog toga nikad nismo bunili. Nismo tražili prečice i nismo lamentirali nad propuštenim - kazala je Joksimovićeva.\nRazlog za to je, navodi, novi pristup Evropske unije prema kojem nema otvaranja novih poglavlja za koja ste spremni ako nema napretka u vladavini prava i u slučaju Srbije, dijaloga Beograda i Prištine.\n- Naš cilj je da Srbija bude respektabilan partner Evropskoj uniji od prvog trenutka kada postanemo članica. Mi smo već sada kao zemlja koja pristupa respektabilan partner i pokazali smo da smo čak i u političkim kriterijumima dosta uradili - navela je Jadranka Joksimović.\nKada je reč o ekonomsko-investicionom planu za Zapadni Balkan koji je najavljen na samitu EU - Zapadni Balkan u maju, Joksimovićeva je navela da je cilj tog plana bolje povezivanje regiona u saobraćajnom, energetskom i digitalnom smislu, zaštita životne sredine i poboljšavanje konkurentnosti regiona.\nKako je istakla, očekuje da će biti dostupno nekoliko milijardi evra za ceo region. Dodala je da je važno da građani znaju da Srbija ima spremne projekte za ekonomski plan Evropske unije.\nĐukanovićeva krimi organizacija sprema oružane sukobe, više o tome OVDE!


Gujon o reportaži o životu Srba na KIM: Saznaće šta se tamo dešava 20 godina - BIGportal.ba\nJuni 15, 2019 Juni 15, 2019 0183\nOsnivač organizacije “Solidarnost za Kosovo” Arno Gujon govorio o reportaži na 10 stranica “Srpski duh otpora” o životu Srba na KiM u francuskom listu “Figaro”. On je rekao da je to fenomenalna repotaža koja istinski govori o humanitarnoj situaciji u srpskim enklavama na KiM. Gujon je u Jutarnjem programu RTS…\nOsnivač organizacije “Solidarnost za Kosovo” Arno Gujon govorio o reportaži na 10 stranica “Srpski duh otpora” o životu Srba na KiM u francuskom listu “Figaro”.\nOn kaže da je novinara “Figaroa” koji je napravio ovu reportažu upoznao pre osam godina i da mu je i tada govorio o KiM.\n“Svake godine je on dobijao naše izveštaje, pisma, mejlove i osam godina kasnije dobili smo deset strana u magazinu Figaro o toj situaciji. Naravno da kada je otišao na lice mesta on je mogao da se uveri u ono što smo mi govorili svih ovih godina, da se uveri da monasi žive iza bodljikavih žica, da se ne može pričati na srpskom jeziku u Đakovici, da ima puno krađa svugde na KiM i da su napadi i dalje česti i da ljudska prava za Srbe i nacionalne manjina na KiM nisu ispoštovana”, objasnio je Gujon.\n“Baš je jutros napisao glavni urednik ‘Figaroa’ na Tviteru da odjek koji ima taj članak u Francuskoj pokazuje da su ljudi željni da saznaju šta se dešava tamo, ali da se preretko govori o tome. On kaže da treba danas da znamo da su i Srbi žrtve na KiM i da Srbin može da bude žrtva zato što o tome skoro niko da nije govorio tokom 20 godina”, kaže Gujon.\n“Ono što je napravilo skandal u Francuskoj i francuskim medijima jeste to što se jedan od učesnika tog koncerta popeo na mesto gde inače samo katolički sveštenik sme da se popne i tamo izrecitovao muslimansku molitvu”, naveo je Gujon.\n“Ono što smo mi kao humanitarna organizacija uradili ne ulazeći u političku priču, mi smo upitali šta se obeležava, 20 godina mira, ali za koga? Hvala bogu što Albanci 20 godina mogu da žive u miru, ali šta je sa Srbima, Gorancima i ostalim nacionalnim manjinima koje žive na KiM”, upitao je Gujon.\n“Ako nema mira za sve, onda nema mira uopšte, i skandalozno je obeležavati taj mir”, naglasio je Gujon.\n“Ja ne mogu više da uđem u KiM, ali deca sa Kosova i Metohije će moći da izađu iz enklava, iz izolacije i moći će da se upoznaju sa drugom decom i kao sva druga deca da se osećaju slobodno i bezbedno i da uživaju na moru”, rekao je Gujon.


- Ovaj objekat biće završen za šest meseci, a radimo paralelno i na nabavci nove opreme za sve tri klinike. U narednih nekoliko nedelja počeće i radovi na Klinici za interne bolesti. Do kraja godine, nakon odobrenja Evropske investicione banke, imaćemo i ugovor za izgradnju blokova B i C Kliničkog centra Vojvodine - izjavio je predsednik Pokrajinske vlade Igor Mirović.\nMirović je obišao danas i novoizgrađeni objekat Klinike za infektivne bolesti, vredan više od 70 miliona dinara, koji je finansirala Pokrajinska vlada.\n- Završili smo i ovde veliki posao, ovakvu intenzivnu jedinicu ova Klinika nije imala decenijama. Ugovorena je i nabavka nove opreme, koja će stići u narednih nekoliko nedelja. Za protekle tri i po godine uradili smo veliki i važan posao u zdravstvenom sistemu, a vrednost opreme koja je isporučena Kliničkom centru Vojvodine veća je od 1,5 milijardi dinara - dodao je predsednik Mirović.\nMirović u obilasku KCV\n- Imamo završen projekat i obezbeđena sredstva i za rekonstrukciju Klinike za urologiju, Klinike za maksilofacijalnu hirurgiju i Klinike za plastičnu hirurgiju i na proleće nas čeka i taj posao. Plan nam je da 2021. godine imamo rekonstruisane sve klinike KCV - kazao je sekretar Gojković.\nPrema rečima direktorke Kliničkog centra Vojvodine Edite Stokić, koliko je važan Klinički centar Vojvodine, govori podatak da je prošle godine pregledano 600.000 pacijenata u Poliklinci, hospitalizovali preko 6.000 pacijenta u KCV i na svet je došlo više od 6.000 beba na Klinici za ginekologiju.\nNeke prostorije već su renovirane\n- U ime 3.300 zaposlenih posebno zahvaljujem Pokrajinskoj vladi, koja je prepoznala potrebu za rekonstrukcijom naših klinika i nabavkom najsavremenije medicinske opreme, u cilju unapređenja lečenja - istakla je ona.


Odluka o ponavljanju slučaja Taton ponovo pred Višim sudom | Novosti.RS\nOdluka o ponavljanju slučaja Taton ponovo pred Višim sudom\nčetvrtak, 13. 02. 2014. u 16:04\nApelacioni sud u Beogradu naložio je Višem sudu da ponovo odluči o zahtevu branilaca osuđenih za ubistvo Brisa Tatona da se taj sudski proces ponovi\nBEOGRAD - Apelacioni sud u Beogradu naložio je Višem sudu da ponovo odluči o zahtevu branilaca osuđenih za ubistvo Brisa Tatona da se taj sudski proces ponovi.\nKako se navodi u današnjem saopštenju Apelacionog suda, sudsko veće tog suda 4. februara donelo je rešenje kojim se ukida prethodno rešenje Višeg suda kojim je odbijen zahtev branilaca okrivljenih Ivana Grkovića i Dejana Puzigaće za ponavljanje postupka.\nApelacioni sud vratio je predmet prvostepenom sudu na ponovno odlučivanje.\nKako se navodi u obrazloženju rešenja Apelacioni sud je ocenio da su žalbe branilaca Grkovića i Puzigaće osnovane jer se njima ukazuje da je prvostepeno rešenje doneto uz bitne povrede odredaba krivičnog postupka.\nNaime, prvostepeni sud nije postupio po primedbama iz prethodnog rešenja Apelacionog suda u kome je dat jasan nalog da je u konkretnom slučaju potrebno sprovesti izviđaj i pribaviti određene dokaze.\nU prvostepenom rešenju nisu dati ni jasni razlozi i konkretno objašnjenje zbog čega dokazi, na koje se branioci okrivljenih pozivaju u svojim zahtevima za ponavljanje postupka, nisu takvog kvaliteta da bi sami za sebe ili u vezi sa ranijim činjenicama i dokazima mogli da dovedu do odbijanja optužbe, oslobođenja od optužbe ili do osude po blažem krivičnom zakonu.\nKako se navodi u saopštenju Apelacionog suda, Viši sud je ocenio verodostojnost određenih dokaza, iako za to nije bio ovlašćen, i pritom nisu dati konkretni razlozi zbog čega ti dokazi ne mogu da dovedu u sumnju prethodnu odluku tog suda.\nRešenjem Apelacionog suda naloženo je Višem sudu da pri ponovnom odlučivanju sprovede sve izviđajne radnje i pribavi dokaze na koje mu je ukazano, a da nakon toga oceni da li su u pitanju dokazi koji mogu da dovedu u sumnju pravilnost utvrđenog činjeničnog stanja u pravnosnažnoj presudi kojom je okončan postupak čije se ponavljanje traži.\nApelacioni sud takođe je apelovao na medije da ubuduće, zarad pravilnog i potpunog informisanja javnosti, bez zvanične potvrde iz suda ne daju bilo kakve informacije u vezi sa sudskim postupcima koji su u toku.\nApelacioni sud uputio je apel jer su se pre današnjeg saopštenja tog suda, u medijima pojavile nezvanične informacije o vrsti i sadržini odluke donete u predmetu Taton, a za koje se ispostavilo da nisu tačne.


"Izgradnjom tih centara biće kompletirana infrastruktura za upravljanje i tretman otpada po savremenim standardima za više od 50 gradova i opština"\nMinistarka zaštite životne sredine Irena Vujović izjavila je da će ove godine početi izgradnja kanalizacione mreže i prvih postrojenja za preradu otpadnih voda, koja su u planu u 26 lokalnih samouprava.\nVujović je, takođe, navela da se intenzivno radi na završavanju projektno-tehničke dokumentacije za izgradnju modernih regionalnih i reciklažnih centara u Valjevu, Somboru, Novoj Varoši, Užicu, Pirotu, Sremskoj Mitrovici, Raškoj i Požarevcu.\n- Izgradnjom tih centara biće kompletirana infrastruktura za upravljanje i tretman otpada po savremenim standardima za više od 50 gradova i opština - rekla je Vujović za Novosti.\nNavela je da se u Srbiji prvi put sistemski radi na izgradnji ekološke infrastrukture što je, ističe, od izuzetnog značaja za kvalitet života i podizanje standarda zaštite životne sredine. Naglasila je da će se intenzivno raditi na čišćenju Srbije od divljih deponija koje zagađuju zemljište, vazduh i vodotokove dodajući da će za uklanjanje smetlišta i postavljanje video-nadzora država izdvojiti 100 miliona dinara.\nVujović je podsetila da je sanirana i rekultivisana deponija Stanjevine u Prijepolju koja je 40 godina bila ruglo i "ekološka bomba", kao i da su nakon uklanjanja velike količine otpada iz Potpećkog jezera postavljenje lančanice na reci Lim. Dodala je da je završena sanacija deponije Prelići u Čačku i da je u toku ozelenjavanje, a da planirano da se u narednom periodu na tom mestu izgradi park.\nTakođe, sanirana je i deponija Sovljak u opštini Bogatić koja se, kaže, nalazila u blizini privatnih kuća i proizvodnje zdrave hrane, a završava se i sanacija deponije u Trsteniku. Ministarka je ukazala da je prošle godine očišćeno 500 divljih deponija u Srbiji i da je za neke od očišćenih Ministarstvo obezbedilo i video nadzor kako bi se sprečilo ponovno odlaganje otpada.\nVujović je navela da su u više od 50 gradova i opština prošle godine sprovedeni projekti za čistiji vazduh i da su promenjene kotlarnice u javnim ustanovama i gradskim toplanama u Kosjeriću, Valjevu, Novom Pazaru, Leskovcu, Kuli...\n- Takođe, pojekte za zamenu individualnih ložišta realizovali smo u Užicu, Novom Pazaru, Nišu i drugim lokalnim samoupravama - rekla je Vujović.\nDodala je da je putem javnih konkursa gradovima i opštinama dodeljeno 450 miliona dinara za zamenu kotlova u objektima javne namene, ložišta u domaćinstvima i projekte pošumljavanja.\n- Uskoro počinje realizacija projekata u skoro 60 lokalnih samouprava - najavila je ministarka.\nIstakla je da je budžet resornog ministarstva u 2021.godini povećan za 50 odsto u odnosu na prethodnu godinu, a u ovoj godini za dodatnih 20 odsto u odnosu na 2021. godinu. Vujović je navela da je tokom prošle godine usvojeno šest zakona, među kojima i Zakon o klimatskim promenama, ističući da će Srbija nastaviti da usklađuje regulativu sa EU propisima.\nEkologija Irena Vujović životna sredina projekti


CVIJETIN MILIVOJEVIĆ: Vučić je priznao poraz a ovo mu neće proći - EVO KADA POČINJE NJEGOV PAD | WebTribune\nHome SPEKTAR CVIJETIN MILIVOJEVIĆ: Vučić je priznao poraz a ovo mu neće proći – EVO KADA POČINJE NJEGOV PAD\n“To što (mandatarka) Ana Brnabić u ekspozeu nije spomenula promene u izbornom procesu, nema nikakvu važnost. Bitno je što će (predsednik Srbije Aleksandar) Vučić biti prisiljen da uspostavi ozbiljan dijalog s opozicijom radi pronalaženja i uspostavljanja demokratskih uslova za održavanje izbora”, ocenio je Milivojević.\nPo njegovim rečima, Ana Brnabić “nema nikakve veze” sa ekspozeom koji je danas pročitala poslanicima: “Ona je samo pročitala ono što joj je dostavljeno da pročita. O izborima joj ništa nije bilo napisano, pa nije imala šta da pročita”, kazao je politikolog.\nMilivojević je rekao da je Brnabić “takozvani predsednik oktroisane vlade” i u političkom i u praktičnom smislu.\n“Ova predstava je zamišljena da se obesmisli čitava priča oko formiranja novih organa vlasti, zato što je Vučić, pritisnut spolja, prihvatio to da smo u junu imali nelegalne i nelegitimne izbore”, rekao je on.\nOcenio je da današnji izbor nove vlade zapravo predstavlja izlaznu strategiju Aleksandra Vučića posle junskih izbora jer je “već u julu rekao da ćemo imati vanredne izbore za godinu i po dana”.\nVučić, rekao je politikolog, “nije znao da organizuje legalne i legitimne izbore, i zbog toga je 6. oktobra od Evropske komisije dobio ‘šamarčinu’ jer Srbija 30 godina posle prvih demokratskih izbora nije u političkom pluralizmu”.\n“Ako ne bude demokratskih izbornih uslova, izbora neće biti. Vučić može ponovo da organizuje izbore pod istim uslovima kao i sve prethodne, ali ta šarada više nikada neće biti potvrdjena od evropskih institucija u Briselu, a ni od gradjana Srbije”, procenio je Milivojević.\n“Priznao je poraz i kada je najavio povlačenje sa mesta predsednika stranke (SNS) na prvoj narednoj stranačkoj skupštini koja će biti u martu sledeće godine. Dakle, Vučić na svaki mogući način pokušava da se izvuče pred pritiscima iz Evropske unije zbog organizovanja nelegalnih izbora”, rekao je Milivojević.\nNa pitanje Bete da li će istog dana biti predsednički, parlamentarni i beogradski izbori, Milivojević je kazao da taj pokušaj Vučiću “neće proći”.\n“Ukoliko pokuša da istovremeno organizuje izbore na sva ta tri nivoa, tih izbora neće biti, jer opozicija i gradjani na njima neće učestvovati zbog izvesnih manipulacija s Vučićevim imenom. Beogradske izbore će morati posebno da organizuje i to će biti početak njegovog kraja”, rekao je on.\nOn je ocenio da se ne mogu izbori održavati kad to nekome padne na pamet, a “ne mogu se ni produžavati mandati skupštinskom sazivu i vladi. Po Ustavu sve izborne radnje su morale da se završe 3. juna, a ne 21. juna. Sve to potvrdjuje da su prethodni izbori neustavni”, kazao je Milivojević.


Словеначки епидемиолози предлажу оштре мере, могућ и локдаун\nHomeRegionSlovenački epidemiolozi predlažu oštre mere, moguć i lokdaun\nSlovenački epidemiolozi predlažu oštre mere, moguć i lokdaun\n(Foto EPA-EFE/IGOR KUPLJENIK)\nLJUBLJANA – Slovenački epidemiolozi predložiće vladi u Ljubljani dva scenarija za rešavanje epidemiološke situacije koja se ubrzano pogoršava u toj zemlji, uključujući 10-dnevno zatvaranje, saznaje slovenačka agencija STA pozivajući se na poverljive izvore.\nUkoliko se vlada ne odluči za zatvaranje, grupa stručnjaka predlaže druga ograničenja – strogu kontrolu kovid propusnica, zatvaranje ugostiteljskih objekata u 23 sata, sportske događaje bez gledalaca, rad od kuće za javni sektor i ograničavanje javnog okupljanja na maksimalno 10 ljudi koji moraju da ispunjavaju PCT pravilo (rekonvalescent-vakcinisan-testiran).\nAko ove mere ne dovedu do poboljšanja epidemiološke situacije za nedelju dana, radna grupa će ipak predložiti punu blokadu u trajanju od deset dana, a takođe bi želela da poveća dostupnost besplatnog testiranja, javlja Tanjug.\nRadna grupa se sastala juče da razgovara o merama, a danas će se sastati sa vladom.\nNezvanične informacije govore da su trenutno popunjeni kreveti za obolele od kovida u slovenačkim bolnicama ili da su kapaciteti čak i prekoračeni.\nPrema vladinim podacima, 634 pacijenta su u bolnici, što je za 31 više nego juče, od kojih je 158 na intenzivnoj nezi.\nDržavni sekretar slovenačkog Ministarstva zdravlja Franc Vindišar je izjavio prošle nedelje da će „morati da se preduzmu rigorozne mere” kada se popuni 160-180 kovid kreveta na intenzivnoj nezi.\nSlovenačka vlada je prvi put uvela zatvaranje na nekoliko meseci kada je epidemija izbila u martu 2020. godine i ponovo pre otprilike godinu dana, dok se takođe odlučila za mnogo kraće zatvaranje oko poslednjih uskršnjih praznika.


Vuk Jeremić putuje na sednicu Saveta bezbednosti\nŠef srpske diplomatije Vuk Jeremić rekao je, povodom konsultacija zakazanih u Savetu bezbednosti UN o situaciji na Kosovu, da je od „ogromne važnosti da pokušaj da se stanje na terenu promeni nasilnim putem doživi jasnu osudu“.\nJeremić je u izjavi za Radio-televiziju Srbije iz Londona rekao da su se dve stalne članice Saveta oštro suprotstavile srpskom zahtevu da se sazove hitna sednica tog tela o situaciji na Kosovu, pošto je kosovska policija pokušala da preuzme administrativne prelaze Jarinje i Brnjak.\n„Dve stalne članice su se tome oštro suprotstavile, zaprećeno je i vetom, ali taj otpor je savladan i sastanak će biti održan uprkos njihovom protivljenju, ali u formi konsultacija zatvorenih za javnost“, rekao je Jeremić.\nOn je dodao da se u Savetu bezbednosti pojavila i inicijativa da Srbiji bude zabranjeno da se obrati na tim konsultacijama i naveo da se „radi na tome da se dođe do pozitivnog rešenja“ za Beograd u tom smislu.\nSrbija je zatražila od Saveta bezbednosti da održi hitnu sednicu povodom situacije na severu Kosova. Srpski zahtev, kako saznaje agencija Beta u diplomatskim izvorima u Njujorku, podržala je Rusija, dok su SAD i Britanija bile izričito protiv, nakon čega je dogovoreno da se u danas popodne održe zatvorene konsultacije.\nVojislav Koštunica traži vanrednu sednicu Skupštine\nOpozicija traži hitnu sednicu skupštine\nPredsednik Demokratske stranke Srbije Vojislav Koštunica zatražio je hitno sazivanje sednice skupštine na kojoj bi se, kako je rekao, zauzeo jasan i jedinstven da Srbija mora da bude uz svoj narod na Kosovu, a od međunarodne zajednice tražilo poštovanje Rezolucije 1244 Saveta bezbednosti UN. Koštunica je upozorio da će posledice biti pogubne ako se ne bude delovalo snažno i jedinstveno u zaštiti Srbije.\nSrpska radikalna stranka smatra da iza paljenja administrativnog prelaza Jarinje stoji Kfor, a da su neposredni izvršioci pripadnici kosovske policije, izjavio je potpredsednik te opozicione stranke Dragan Todorović. „Apsolutno sam ubeđen da je ovo provokacija da se pred sednicu Saveta bezbednosti na svaki mogući način Srbija, odnosno Srbi iz Kosovske Mitrovice, optuže za navodne nerede“, rekao je Todorović u izjavi dostavljenoj agenciji Beta. Todorović je rekao da je siguran da iza paljenja prelaza Jarinje „stoji pre svega Kfor, a da su neposredni izvršioci oni koji su bili glavni teroristi iz redova OVK 1999. i 2000. godine koji su sada u takozvanoj kosovskoj policiji“.


KOVAČEVIĆ: SDS i SDA jedini krivci za institucionalnu krizu | Poskok.info\nKOVAČEVIĆ: SDS i SDA jedini krivci za institucionalnu krizu\nJedini krivci za institucionalnu krizu u BiH i neformiranje novog saziva Vijeća ministara jesu SDS i SDA, ocijenio je za Srnu glasnogovornik SNSD-a Radovan Kovačević.\n“Oni će pokušati učiniti sve ne bi li onemogućili SNSD s našom koalicijom, kao izborne pobjednike iz Republike Srpske, da postane sastavni dio novog Vijeća ministara, odnosno da naš čovjek bude predsjedatelj”, smatra Kovačević.\nOn je dodao da je potpuno jasno da SDA kao jedine prihvatljive partnere iz Republike Srpske vidi SDS, koji je, kako kaže, “i u prošlom mandatu kao izborne gubitnike na silu ugurao u vlast na raziini BiH”.\n“Mirko Šarović mora konačno shvatiti da vlast biraju građani i da su građani Republike Srpske izabrali Milorada Dodika, SNSD i našu koaliciju, a da su njemu i cjelokupnom SDS-u nikada uvjerljivije rekli da ih ne žele ni blizu vlasti, a kamoli kao nositelje”, ocijenio je Kovačević.\n“Vitalni interes Republike Srpske je da ne bude preglasavana i da ne dozvolimo da se bilo tko miješa u unutarnja pitanja suverenih zemalja, jer ni mi ne dopuštamo da se bilo tko miješa u unutarnja pitanja Republike Srpske. Ne želimo da na pitanjima koja se ni na koji način ne tiču Republike Srpske stvaramo neprijatelje koji bi nakon toga radili sve da naštete Srpskoj”, smatra Kovačević.\n“SNSD vodi ozbiljnu i odgovornu politiku za što su nas građani birali. Mi ćemo dijalogom rješavati sva otvorena pitanja i u najskorije vrijeme počet će izgradnja mosta na Savi u Gradišci, a odlaganje nuklearnog otpada na Trgovskoj gori biće onemogućeno i riješeno u interesu Republike Srpske”, poručio je Kovačević.\nOn je podsjetio da je u prošlom još uvijek tehničkom mandatu Vijeća ministara u kojem sjede Šarović, Dragan Mektić i Igor Crnadak moglo biti dosta toga urađeno po pitanju Trgovske gore, ali oni nisu ni prstom mrdnuli, sjedili su i čekali da se to pitanje riješi samo od sebe, dok su institucije Republike Srpske činile sve da ne dođe do odlaganja nuklearnog otpada.\n“Institucije Srpske sada ojačane i srpskim članom Predsjedništva BiH Miloradom Dodikom riješit će ovo pitanje u interesu Republike Srpske i njenih građana”, rekao je Kovačević./HMS/


Ana Brnabić: Amerika formira timove za Zapadni Balkan - Portal Iz Prve Ruke\nPremijerka Srbije Ana Brnabić izjavila je u Njujorku da Amerika trenutno formira timove, koji će se baviti Zapadnim Balkanom.\nOna je kazala da očekuje da će Amerika već u narednim danima ili nedeljama posvetiti veću pažnju političkim pitanjima i provokacijama u regionu.\nAmerika je u procesu formiranja timova, koji će se baviti Zapadnim Balkanom.\n„To je kod njih ta smena generacija, koja se trenutno dešava i očekujem svakako da će u narednim danima i nedeljama imati i veće američko prisustvo i veću njihovu pažnju političkim pitanjma i svim provokacijama, koje se dešavaju“, navela je Brnabićeva.\nTakođe, istakla je da Srbija ima veliku podršku Amerike na putu evropskih integracija.\nPovezane temeAmerikaAna BrnabićKosovo i MetohijaNjujorkSRBIJAViktorija NulandZapadni balkan


Šta je mit, a šta istina o događaju iz 1389?\nNaslovna Zanimljivosti Iz istorije Šta je mit, a šta istina o događaju iz 1389?\nDanas je Vidovdan, dan kada se mnogi sećaju stradanja srpske vojske i kneza Lazara Hrebeljanovića u Kosovskoj bitki 1389, a istoričar Dejan Ristić navodi da je to pogrešno, jer se ta bitka zapravo odigrala 15. juna i ukazuje na druge istorijski značajne događaje na ovaj dan.\nMeđu njima, Ristić izdvaja Sarajevski atentat 1914. godine, Versajski mir 1919, Vidovdanski ustav 1921. i izručenje bivšeg jugoslovenskog predsednika Slobodana Miloševića Haškom Tribunalu 2001. godine.\nRistić je za TV Prva rekao da je izručenje Miloševića na Vidovdan bila slučajnost jer je to bio poslednji rok, a srpske vlasti su, kako je naveo, na svaki način pokušavale da izbegnu da on bude izručen.\nOn, takođe, napominje da Srbi već 100 godina obeležavaju godišnjicu Kosovske bitke na pogrešan dan, 28. juna, ističući da se ona dogodila 15. juna 1389. na Gazimestanu, kada su se sukobile srpska koaliciona vojska, koju su činile trupe kneza Lazara, Vuka Brankovića i bosanskog kralja Tvrtka Prvog Velikog, i turska vojska emira Murata Prvog.\nOn objašnjava da je to zbog toga što je u 14. veku postojao samo jedan kalendar i poseća da je Srbija sve do 1918. godine godišnjicu te bitke obeležavala 15. juna.\n„Nakon što smo prihvatili novi kalendar, a naša crkva zadržala stari, počeli smo da po starom, pogrešnom kalendaru, sa 13 dana zakašnjenja, to obeležavamo, ali ništa se danas nije desilo“, navodi Ristić.\nRistić kaže i da je Kosovska bitka najmitologizovaniji istorijski događaj u našoj nacionalnoj prošlosti.\n„U našoj mitologiji knez Lazar je uzdignut na položaj cara, a emir Murat na položaj sultana. Obojica su podignuti na najviše vladarske položaje da bi se dodatno dao značaj tom nesumnjivo izuzetno značajnom događaju, kao što je Kosovska bitka“, navodi Ristić.\nNa pitanje ko je pobedio u boju na Kosovu, on ukazuje na različite perspektive u tom smislu, navodeći da je za bosanskog kralja Tvrtka to bila pobeda, jer turske snage nisu prodrle u Bosnu, dok je za dvor Lazarevića ona bila poraz.\n„I ona suštinski, dugoročno posmatrano, jeste bila poraz“, kaže Ristić.\nOn dodaje da je teško pretpostaviti šta bi se dogodilo da nije bilo Kosovske bitke, ističući da je to bio samo jedan u nizu sukoba između Srba i Turaka, koji su se dešavali još otpočetka 14. veka.\nU tom kontekstu, podseća na Maričku bitku i niz sukoba sa Turcima sve do 1459. godine, kada je došlo do konačnog pada despotovine i trajnog sloma srpske srednjevekovne države.\nRistić, takođe, napominje da je istorijski i naučno posmatrano Marička bitka nesumnjivo bila značajnija od Kosovske bitke, jer je faktički otvorila kapiju središnjeg Balkana i srpskih istorijskih prostora Osmanlijama.\n„Da nije bilo poraza u Maričkoj bici, da je došlo do pobede srpskih snaga i srpskih velikaša u Maričkoj bici, Turci bi verovatno dugoročno bili zaustavljeni, ako ne i trajno“, objašnjava Ristić.\nSrpska srednjovekovna država\nPrethodni tekstMarku Dragosavljeviću dodeljena medalja iz Bakua\nSledeći tekstInternacionalni piano festival i ove godine u Bačkoj Palanci


Kim stiže u Rusiju - Sputnjik Srbija\n20:09 18 Jun 2019\n07:19 15.04.2019 (osveženo 11:22 15.04.2019) Preuzmite kraći link\nPoseta lidera Severne Koreje Kim Džong Una Rusiji može biti održana naredne nedelje, javila je agencija „Jonhap“, pozivajući se na neimenovane izvore.\n„Predsednik Rusije Vladimir Putin, kako se očekuje, boraviće na Dalekom istoku radi učešća na unutrašnjem događaju 24. aprila“, navodi agencija informacije izvora koji učestvuju u rusko-korejskoj komunikaciji. Prema njihovom mišljenju, tada se može i održati „dugo očekivani samit“ Rusije i Severne Koreje.\nPočetkom aprila pomoćnik predsednika Rusije Jurij Ušakov, govoreći o sastanku lidera Rusije i Severne Koreje, Vladimira Putina i Kim Džong Una, izjavio je da je ruska strana predala konkretan predlog datuma održavanja, a da se on sada dogovara. Prema njegovim rečima, „razgovaralo se i o rokovima koji su već prošli“.\nOn je dodao da se zasad „dogovaraju parametri, mesto i vreme“.


Dodatno unaprijediti uslove boravka u zatvorima ranjivih grupa - Centar za monitoring i istraživanje (CeMI)\nU Crnoj Gori značajno su unaprijeđena prava i uslovi boravka pritvorenih i osoba na izdržavanju kazne zatvora, ali nijesu dovoljno iskorišćene prilike da se stanje dodatno unaprijedi, poručila izvršna direktorica nevladine organizacije (NVO) Juventas Ivana Vujović na nacionalnoj koferenciji “Jednak pristup pravdi i pravosudnom sistemu Crne Gore”.\nKonferenciju su organizovali NVO Juventas, Centar za monitoring i istraživanje (CeMI) i LGBTQ asocijacija Kvir Montenegro u okviru istoimenog projekta koji finansijski podržava Institut za otvoreno društvo iz Budimpešte.\nVujović je kazala da je kroz projekat praćeno postupanje pravosudnih organa prema osobama koje koriste droge, osobama sa teškoćama u psihičkom funksionisanju,te osobama koje žive sa HIV/AIDS-om tokom istražnog postupka suđenja i penalnog boravka u zatvoru.\nPosebno istraživanje je, kako je napomenula Vujović, sprovedeno i u odnosu na položaj LGBT osoba u zatvorima.\n“U odnosu na položaj osoba sa teškoćama u psihičkom funkcionisanju, institucijama nedostaje obučeni kadar a često i prostorni kapaciteti. Tako dolazimo u situaciju da se obavezna mjera liječenja zavisnosti sprovodi u Zavodu za izvršenje krivičnih sankcija, koji nema Specijalnu bolnicu, nema dovoljno zaposlenih u službi tretmana i u službi zdravstvene zaštite, a Specijalna psihijatrijska bolnica u Dobroti nema dovoljno kreveta naminjenjih pacijentima koje im sud upućuje”, pojasnila je Vujović u PR Centru.\nPrema njenim riječima NVO Juventas je, od septembra do decembra prošle godine, organizovala 17 kontrolnih posjeta Zavodu za izvršenje krivičnih sankcija (ZIKS), a CeMI je, kako je kazala, analizirao 80 sudskih postupaka.\n“Uzimajući u obzir da je tokom prošle godine u ZIKS-u boravilo 46 odsto povratnika, a da je stepen povratništva visok među populacijom osoba koje koriste droge, od posebne važnosti za ovu populaciju, ali i društvo u cjelini je značajno poboljšanje programa liječenja bolesti zavisnosti u zatvorskim uslovima, kao i na slobodi, za osobe koje su u sukobu sa zakonom”, ocijenila je Vujović.\nOna je naglasila da je položaj žena koje koriste droge, a koje su u sukobu sa zakonom veoma zabrinjavajući, i da osobe sa poteškoćama u psihičkom funkcionisanju ne dobijaju adekvatnu podršku kada se nađu na slobodi.\n“I pored značajnih poboljšanja, moramo naglasiti i da zdravstvena zaštita osoba koje žive sa HIV-om i one koje imaju Hepatitis C u zatvoru nije izjednačena sa onom na slobodi”, rekla je Vujović.\nMinistar pravde Crne Gore, Zoran Pažin, kazao je da društvo mora da ima poseban senzibilitet prema socijalno ranjivim grupama, jer je, kako je pojasnio, mjera u kojoj su zaštićena njihova prava mjera humanosti jednoga društva.\n“Pravo na pristup sudu kao integralni element prava na pravično i javno suđenje i princip zabrane diskriminacije su dvije teme, odnosno dva međunarodno pravna standarda od kapitalnog značaja za ukupan prosperitet crnogorskog društva”, istakao je Pažin.\nPrincip zabrane diskriminacije u međunarodnom pravnom okviru je, kako je podsjetio, uređen članom 14. Evropske konvencije za zaštitu ljudskih prava i osnovnih soboda, ali na “jedan način koji je u određenoj mjeri limitiran”.\n“Član 14. podrazumijeva zabranu diskriminacije u ostvarenju samo onih prava, koja su zaštićena Evropskom konvencijom, ali odlično znamo da su Konvencijom uređena uglavnom građanska i politička prava, dok su ekonomska, socijalna, i kulturna prava uređena nekim drugim međunarodnim pravnim instrumentima”, pojasnio je Pažin.\nSavjetnica u Vrhovnom sudu Crne Gore, Bojana Bandović, smatra da je potrebno riješiti nedostatak prostornih kapaciteta i da je stanje bezbjednosti sudova na izuzetno niskom nivou.\n“Samo su Viši sudovi u Podgorici i Bijelom Polju opremljeni posebnim čekaonicama u kojima bi svjedoci čekali početak glavnog pretresa, dok kada je riječ o osnovnim sudovima, oni ove probleme prevazilaze koristeći druge prostorije i tako poštuju međunarodne standarde koji nalažu da sudovi vode računa da se u svakoj situaciji kada je potrebno izbjegne susret okrivljenog i žrtve”, objasnila je Bandović.\nPredsjednik Osnovnog suda u Podgorici, Zoran Radović, kazao je da stvarnost “kaska” za zakonodavnim određenjima, ali da je postignut veliki napredak u dijelu koji se odnosi na javnost rada sudova.\n“U našem sudu postoje ekrani gdje se svakodnevno mogu vidjeti suđenja, tj. građani na sajtu suda mogu da vide koja su suđenja toga dana i mogu da tim suđenjima prisustvuju”, kazao je Radović.\nDekan Fakulteta pravnih nauka na Univerzitetu Donja Gorica (UDG), Zoran Stojanović, smatra da je krivično pravo za relativno kratko vrijeme prešlo ogroman put, pogotovo, kako je rekao, u nekim oblastima.\n“Sada u Krivičnom zakoniku Crne Gore imamo odredbu da, ako je krivično djelo učinjeno prema licu zbog njegove seksualne orijentacije, to je obavezno otežavajuća okolnost”, objasnio je Stojanović.\nOn je kazao da u javnosti vlada pogrešan utisak, da su neuračunljiva lica česti izvršioci krivičnih djela, jer je statistički, kako je objasnio, to zanemarivo.\n“Mnogo su češća ona lica sa određenim psihičkim smetnjama, koje su daleko od toga da bismo mogli da ih proglasimo za neuračunljivost. Naše krivično pravo je takvo da traži veoma mnogo da bi se neko proglasio neuračunljivim”, naglasio je Stojanović.\nGeneralna direkotrica Direktorata za pravosuđe u Ministarstvu pravde, Marijana Laković Drašković, rekla je da osobe koje su lišene slobode zbog mentalnog oboljenja ili drugih psihijatrijskih problema moraju imati jednak tretman, a lišenje slobode, kako je precizirala, ne smije biti proizvoljno već mora biti utemeljeno na konkretnom zakonskom osnovu.\n“Lišenje slobode ovih osoba mora biti u cilju zdravstvene i socijalne kontrole uz primjenu objektivnih medicinskih standarda u odlučivanju da li se neka osoba smatra mentalno oboljelom cijeneći prirodu takvog stanja, koje mora biti dovoljno ozbiljno da bi se moglo opravdati lišenje slobode”, rekla je Laković Drašković.\nAutorka studije, Jelena Đurišić, istakla je da je važno uskladiti pravnu i psihijatrijsku terminologiju, kao i riješiti pitanje ograničenih kapaciteta Specijalne psihijatrijske ustanove Dobrota u Kotoru.\n“S obzirom na preopterećenost sudskog i odjeljenja za liječenje bolesti zavisnosti, kao i dugogodišnjih neriješenih problema vezanih za rad te bolnice, a posebno s obzirom na činjenicu da Specijalna psihijatrijska bolnica u Kotoru od svog osnivanja nije zamišljena kao zatvorska bolnica, evidentna je potreba za izgradnjom Zatvorske bolnice, a što je u skladu sa brojnom uporednopravnom praksom i preporukama”, rekla je Đurišić.\n[:mn]Članice Mreže za zaštitu prava potrošača prošle trening o istraživačkim metodama u oblasti zaštite prava potrošača[:][:mn]Građani nedovoljno informisani o načinu na koji mogu podnositi pritužbe na rad notara[:]


Muzej snimio dokumentarni film o 146 areholoških lokaliteta na teritoriji Bojnika - JuGmedia\nArheolozi Narodnog muzeja u Leskovcu u toku 2019. godine sproveli su projekat „Rekognosciranje arheoloških nalazišta na teritoriji opštine Bojnik“, u okviru kojeg je evidentirano čak 146 lokaliteta. Zastupljeni nalazi koji se mogu datirati u praistorijski, rimski, ranovizantijski i period srednjeg veka.\nKao rezultat projekta nastala je publikacija „Arheološka nalazišta na teritoriji opštine Bojnik“ koja pored opisa terena, lokaliteta daje i katalog lokaliteta i nalaza.\n„Rekognosciranje arheoloških nalazišta na teritoriji opštine Bojnik“\n“Arheološka saznanja o nalazištima na teritoriji koju pokriva Narodni muzej u Leskovcu dvojaka su. Sa jedne strane, neposredna okolina grada, dolina Južne Morave i oblast oko Caričinog grada relativno su dobro poznati, dok su pojedine zone, poput teritorija opština Bojnik i Lebane nesumnjivo jedne od najmanje istraženih oblasti. Rekognosciranje ovakvih opština svakako bi trebalo biti prioritet ustanova zaštite i Ministarstva kulture i informisanja tokom sledećih godina, imajući u vidu apsolutnu depopulaciju ovih, tzv. pasivnih krajeva. Ukoliko se rekognosciranja ovakvih oblasti ne budu sprovela u relativno skorijem vremenskom periodu (20-25 godina), preti opasnost da stručnjake na terenu neće imati ko da uputi ili odvede do određenih lokaliteta, pa čak ni da usmeno saopšti lokalna saznanja/legende o arheološkim lokalitetima. Sa druge strane, divlji arheolozi i arheoamateri koriste ovakvo stanje za uništavanje arheoloških lokaliteta i pokretnih kulturnih dobara, pa bi prisustvo službenih lica iz nadležne muzejske institucije imalo i preventivni karakter. Objavljena monografija o rezultatima projekta upotpuniće arheološku sliku o nalazištima Jablaničkog okruga. Ekipu koja realizuje projekat sačinjavaju odlični stručnjaci koji imaju dugogodišnja, neki i višedecenijska iskustva u pogledu ove vrste arheoloških radova”, deo je preporuke naučnog saradnika Arheološkog instituta u Beogradu dr Vojislava Filipovića.\nProjekat rekognosciranja finansiran je sredstvima Minisarstva kulture i informisanja, dok je štampanje publikacije „Arheološka nalazišta na teritoriji opštine Bojnik“ finansirao Grad Leskovac.\n„Narodni muzej u Leskovcu je, na osnovu dokumentarnih snimaka i fotografija sa terena uredio kratak dokumentarni video kojim prezentujemo rezultate projekta. Video možete pogledati na našem Jutjub kanalu, dok publikaciju „Arheološka nalazišta na teritoriji opštine Bojnik“, možete kupiti u suvenirnici Narodnog muzeja u Leskovcu, po ceni od 800, 00 dinara“, pišer u saopštenju iz leskovačkog muzeja.\nLicitacija za dres reprezentacije Srbije sa potpisom selektora i rođenog Nišlije Dragana Stojkovića Piksija završava se 11. jula, podsećaju organizatori…\nU galeriji Zavičajnog muzeja sinoć je otvorena prva samostalna izložba grafika mladog vlasotinačkog umetnika Stefana Petrovića, pod nazivom „Čujte…\n29.05.2021. u 09:56\nАрхеолошко рекогносцирање је почетак теренског археолошког истраживања и обухвата преглед терена и бележење свих података који указују на места где се могу очекивати могућа налазишта…..


Tag / Bahatost / Vesti online\nDara Bubamara: Gde nađem rupu ja ga stavim, ja sam VIP\nDara Bubamara poznata je po tome da voli da se bahati, a najviše problema pravi joj ova životna navika.\nKakva uskršnja čestitka: Poruka na automobilu koja je nasmejala internet\nAko ste vozač, sigurno ste bar jednom u životu doživeli da se posvađate, naljutite, iznervirate ili čak pobijete zbog parking mesta. Takva jedna situacija može da ima bezbroj epiloga.\nPogrešno hapšenje u Nišu: Tukli oca pred bolesnim detetom\nPerica Petrović iz Vladičinog Hana uhapšen je u Nišu ispred Nacionalnog udruženje roditelja (Nurdor) jer je ličio na pljačkaša obližnje trafike. Smešten je u Roditeljskoj kući sa porodicom...\nEvo ko je najbahatija javna ličnost u Srbiji!\nLeskovčanka Slavica Videnović već nekoliko godina je angažovana kao statista u publici najgledanijih rijaliti i tok šou programa na televizijama sa nacionalnom frekvencijom.\nVIDEO: Evo zašto su BMW-ovi vozači na lošem glasu\nSrbija zamalo bez predstavnice na Evrosongu: Bahati vozač hteo da me ubije!\nPobegla od policije u "Parove"\nJelena Krunić, učesnica rijalitija "Parovi", u taj šou ušla je samo dan nakon hapšenja kako bi pobegla od policije, ali i dilera od kojih je kupovala drogu.


"Ako se išta dogodilo, nije se desilo na teritoriji SAD i američke vlasti nemaju pravo da sprovode svoje zakone na drugim teritorijama", rekao je Putin i dodao da su hapšenja čelnika FIFA "još jedan pokušaj SAD da proširi svoju jurisdikciju na druge države".\nRusija je u trci za organizatora Mundijala pobedila Englesku, Portugaliju, Španiju i zajedničku kandidaturu Belgije i Holandije.\n"Ovo je težak trenutak za fudbal, navijače i FIFA kao organizaciju. Razumemo razočarenje koji su mnnogi izrazili i znam da će ovi dogadjaji uticati na opšte mišljenje o nama", rekao je Blater.\nU međuvremenu, sa nekoliko strana čuli su se zahtevi da se izbori u FIFA odlože, ali, bar za sada, do toga neće doći.\nŠvajcarska policija uhapsila je sedmoricu zvaničnika FIFA po zahtevu američkih vlasti za izručenje u SAD zbog korupcije. Uhapšeni se terete da su u periodu od devedesetih godina do danas u SAD i Latinskoj Americi primali mito u vrednosti od oko 100 miliona dolara.\nPosle toga, otvorena je i istraga povodom dodele domaćinstva Rusiji i Kataru za šampionate sveta 2018. i 2022. godine, a kako je saopšteno, švajcarske banke blokirale su nekoliko sumnjivih računa.


Dvadeseta Vinarijade u Dolovu od 10. do 14. februara\njan 30 2018\t/\nOvogodišnja Vinarijada biće održana po dvadeseti put u Dolovu i u okviru nje biće organizovano više različitih dešavanja u Dolovu od 10. do 14. februara.\n9. i 10. februara zainteresovani proizvođači mogu predati uzorke za takmičenje za najbolje vino u četiri kategorije: belo, roze, crveno i desertno vino, a pobednik će biti proglašen u subotu, 10. februara uveče.\nTim povodom na konferenciji za novinare govorili su Bogdan Ankucić, predsednik Udruženja vinara Sveti Trifun iz Dolova, Slavko Dangubić, osnivač manifestacije, Đorđe Stajić, čuvar dobrog vina u podrumu Udruženja i Jovana Radonjin, PR manifestacije.\nKako je Slavko Dangubić rekao, osnovna ideja pre dvadeset godina bila je da se pospeši sadnja vinograda i ponovo razvije vinogradarstvo u Dolovu u kojem je nekada davno bilo više od 250 lanaca pod vinogradima.\n- Iz godine u godinu Vinarijada je rasla i danas možemo da kažemo da u Dolovu postoji 20 ozbiljnijih vinogradara. Svake godine poklanjamo od 3.000 do 5.000 kalemova vinove loze i od osnivanja do danas podeljeno je sadnica za oko tri hektara vinograda, kaže Dangubić.\nBogdan Ankucić kaže da danas članovi Udruženja imaju oko 10 hektara pod vinovom lozom, a još oko 40 hektara je u okolini Dolova pod zasadima vinove loze, što je pokazatelj da se sve više vinogradarstvo vraća u Dolovački atar.\n- Ponosni smo jer smo bili inicijatori i uzor po kojem su nastala brojna druga udruženja građana u okolnim selima, i pokrenute Vinarijade i vinogradarstvo. Zahvaljujući podsticajnim sredstvima za razvoj vinogradarstva ovog proleća bićemo u prilici da 2,5 hektara zasadimo vinovom lozom i da nastavimo dalje da razvijamo ovu poljoprivrednu gradu, kazao je Ankucić.\nJovana Radonjin je prisutne na konferenciji za novinare upoznala s kraćim istorijatom Vinarijade i ovogodišnjim detaljnim programom manifestacije.\n- Osnovni ciljevi i aktivnosti su promocija Dolova, kulturne baštine, starih zanata, zdrave hrane i pića, popularizacija gajenja vinove loze i pravljenja vina na tradicionalnan način, kazala je Radonjin.\nPromocija Vinarijade biće organizovana na Korzou u Pančevu, u subotu, 3. februara od 10 do 14 sati, a posetioci će imati priliku da probaju i kupe domaća vina.\nOrganizator Vinarijade je Udruženje vinogradara i vinara “Sveti Trifun” iz Dolova.\nOdržano takmičenje u pucanju glinenih golubova u Dolovu\nDeo Dolova bez vode zbog havarije\nMore in this category: « Konkurs za 30 novih policajaca u Pančevu\tAKCIJA ZA PRIMER: Rukometaši Dinama dobrovoljno dali krv »


U susret Novoj godini povlašćene cene školovanja u Savremenoj: Do 45% popusta za najmodernije Kembridž obrazovanje u ovom delu Evrope - Žena.rs\nU susret Novoj godini povlašćene cene školovanja u Savremenoj: Do 45% popusta za najmodernije Kembridž obrazovanje u ovom delu Evrope\nNovogodišnji praznici vreme su zasluženog odmora, darivanja i porodičnih radosti, ali i period kada rezimiramo godinu za nama i donosimo važne odluke za svoju i budućnost svoje porodice. Ove godine imate priliku da istovremeno donesete najbolju novogodišnju odluku i poklonite svom detetu najvredniji novogodišnji poklon: savremeno Kembridž obrazovanje po najpovoljnijim uslovima.\nPiše: promo 28.12.2021. 08:00\nU tome će vam pomoći Savremena osnovna škola i gimnazija, jer vam za Novu godinu poklanjaju popuste na školarine do čak 45%.\nSada je pravi trenutak da donesete najbolju novogodišnju odluku i svom detetu obezbedite srećnu i uspešnu 2022. i svaku narednu godinu. Upis po povlašćenim cenama traje do 3. januara, a možete se prijaviti putem ovog linka.\nSavremena osnovna škola se nalazi na Novom Beogradu i predstavlja idealno okruženje za kompletan razvoj dečje ličnosti i talenata, dok se Savremena gimnazija nalazi u samom centru grada, na trećem i četvrtom spratu Beograđanke.\nNastava se odvija na Nacionalnom i Kombinovanom − Kembridž programu, koji su akreditovali Ministarstvo prosvete, nauke i tehnološkog razvoja, Univerzitet u Kembridžu i finski obrazovni sistem New Nordic School. U modernom okruženju u kom uče savremeni učenici i uspesi dolaze mnogo lakše, pa im se mnogo jednostavnije otvara i put za nastavak školovanja na najboljim domaćim i svetskim obrazovnim ustanovama.\nInteraktivni i zanimljivi časovi, posvećeni nastavnici, primena najsavremenijih edukativnih tehnologija, personalizovani nastavni program i dvojezično obrazovanje čine Savremenu pravim mestom, na kome će vaše dete dobiti sve što mu je neophodno za pravilno odrastanje i uspešnu akademsku budućnost.\nSavremena osnovna škola − future-ready school za razvoj punog potencijala vašeg deteta\nSavremena osnovna škola je zdravo, sigurno i podsticajno okruženje za razvoj višestruke inteligencije i dostizanje punog potencijala učenika. Zahvaljujući multidisciplinarnim, interaktivnim i kreativnim časovima, prilagođenim potrebama i afinitetima deteta i podržanim najsavremenijom edukativnom tehnologijom, Savremena predstavlja podsticajno okruženje za kompletan razvoj dečje ličnosti i talenata.\nUkratko, u Savremenoj učenici dobijaju jedinstveno obrazovno iskustvo koje ih priprema za uspeh u 21. veku. Sve ovo čini Savremenu osnovnu školu najmodernijom osnovnom školom u regionu i pravom future-ready school.\nU jedinstvenim, posebno dizajniranim učionicama Savremene gimnazije (Intelligent Classroom) vaš budući gimnazijalac svesku će rado zameniti iPad uređajima, interaktivnom tablom i Google aplikacijama i lako će usvajati znanja, dok ćete vi, kao roditelj, moći svakodnevno da proveravate njegove ocene u elektronskom dnevniku.\nUčenje u Savremenoj podržano je i primenom Amazon Echo i Samsung Gear VR uređaja, jedinstvene e-Learning platforme, 3D štampača, 3D olovke i 3D skenera, a uz sve to, ono je interaktivno, kreativno i zanimljivo, jer profesori, vrhunski stručnjaci u svom poslu, neprestano pronalaze nove, drugačije načine za prenošenje znanja i nastoje da učenici to znanje praktično usvoje.\nJedan poklon za sreću cele porodice\nZaboravite na poklone koji donose kratkotrajnu radost vama i vašem detetu i uložite u budućnost, sigurnost i uspeh cele porodice. Kvalitetno obrazovanje je poklon za ceo život, a sve uloženo će se vama i vašem detetu višestruko vratiti.\nNovogodišnji SUPER popust Savremene prilika je koju ne smete propustiti. Poklonite svom detetu najsavremenije obrazovanje, otvorite mu sva vrata i osigurajte miran, srećan i uspešan život. Požurite i prijavite se odmah, broj učenika koji mogu da se upišu po specijalnim uslovima je strogo ograničen.\nObrazovanje vašeg deteta u najmodernijim školama u ovom delu Evrope po povlašćenim cenama je samo na klik od vas. Zgrabite ga!\nNova godina školovanje cene popusti


Kompjuter koji razmišlja kao serijski ubica: Pišem stihove iz ljudskog tela - 26.11.2017, Sputnik Srbija\nKrajem šezdesetih godina prošlog veka, Amerikom je harao serijski ubica koji je slao šifrovane poruke medijima i predstavljao se policiji kao Zodijak. Tvrdio je... 26.11.2017, Sputnik Srbija\n09:45 26.11.2017 (Osveženo: 02:55 26.08.2021)\n17 Novembar 2017, 14:34\nIdentitet Zodijaka do danas nije otkriven, a na zagonetki koju nisu uspeli da reše ni najinteligentniji ljudski mozgovi nedavno je počela da radi veštačka inteligencija.\nKevan Najt, stručnjak za veštačku inteligenciju, kriptografiju i razbijanje šifri, programirao je CARMEL, superkompjuter Univerziteta u Kaliforniji, da dešifruje poruke Zodijaka i tako konačno otkrije identitet ubice koji je prestao da se javlja medijima krajem ′70-ih godina prošlog veka.\n26 Oktobar 2017, 14:55\nOvo je prevod pesme koju je kompjuter sastavio na osnovu zadatih pojmova: „život“, „hemija“, „galaksija“ i „dinosaurus“:\n„Srećna mala ćerka Dženifer!\nnikad, nikad neće živeti zauvek,\nRobot-stomatolog izveo operaciju bez ljudske pomoći\n24 Septembar 2017, 21:25\nstrah da će me kandža oslepiti.“


Robna razmena Srbije i Poljske raste, ali potencijali za saradnju još neiskorišćeni\n► Robna razmena Srbije i Poljske raste, ali potencijali za saradnju još\nRobna razmena Srbije i Poljske poslednjih godina je u porastu i prošle godine dostigla je 1,16 milijardi evra, ali potencijali privredne saradnje još uvek nisu iskorišćeni u ponoj meri, ocenjeno je danas na petom Poslovnom forumu Srbija - Poljska u Privrednoj komori Srbije (PKS).\n"Privredni odnosi Srbije i Poljske su tradicionalno dobri, ali nisu na nivou na kome bi se mogli očekivati", kazao je na skupu direktor Sektora za strateške analize, analitiku, usluge, servise i pakete proizvoda PKS Mihailo Vesović.\nOn je ocenio kao dobro to što je robna razmena u porastu i što je za devet meseci ove godine već dostigla 950 miliona evra, pa bi mogla da premaši prošlogodišnju.\n"Za nas je značajno da je poljska ekonomija u dobroj situaciji i da može da razmišlja o investicijama u druge zemlje, pa i u Srbiju", rekao je Vesović i podsetio da su poljske kompanije u Srbiju već uložile u različite sektore od IT-a do industrije.\nPredsednik Privredne komore Poljske Andrej Arendarski kazao je da robna razmena dve zemlje dinamično raste, ali da za sada ne po stoji ravnoteža, jer poljski izvoz u Srbiju prošle godine iznosio oko 800 miliona evra, dok je uvoz iz Srbije bio dvostruko manji.\nDodao je da poljski privrednici rado iz Srbije uvoze elektro mašine, mehaničke uređaje, opremu za automobile, gume, dok poljski izvoz u Srbiju obuhvata delove za automobile, proizvode od kamenog uglja.\nArendarski je istakao da su poljske investicije u Srbiju dostigle blizu 300 miliona evra i precizirao da je Kopeks najveći investitor iz Poljsku u Srbiju, koji je uložio u Niš i Zaječar, a jedan od većih ulagača je i IT kompanija Aseko.\nOn je ocenio da se saradnja može poboljšati u oblasti energetike, rudarstva, ali i u novim oblastima kao što su zelene tehnologije, zaštita životne sredine, IT tehnologije.\n"Poljska može biti dobar uzor Srbiji kada je reč o transformaciji privrede, kao članica EU", kazao je Arendarski.\nPrema podacima PKS, u Srbiji je registrovano 150 kompanija čiji su većinski vlasnici državljani poljske, odnosno firme registrovane u Poljskoj.\nNa poslovnom forumu, koji je upriličen u čast stogodišnjice uspostavljanja diplomatskih odnosa Srbije i Poljske, svoju proizvodnju i usluge prezentuje 13 poljskih kompanija, čiji će predstavnici sa srpskim kolegama razgovarati o mogućoj saradnji.\nPoljske kompanije su iz oblasti vojne industrije, rudarstva, reciklaže, auto delova, građevinarstva, industrije kablova.


DANIJELA SREMAC: Kapital ide tamo gde je dobrodošao - Nira Press\nPočetna » DANIJELA SREMAC: Kapital ide tamo gde je dobrodošao\nSrbiji je potreban pojednostavljen sistem gde birokratija i nepotrebna papirologija ne koče proces privrednog razvoja. Treba nam brz sistem otvaranja firmi, lak i nekorumpiran način dobijanja dozvole za izgradnju novih fabrika ili otvaranje proizvodnih pogona, kao i sistem gde se poslovni problemi mogu lako rešiti na sudu koji donosi odluke van ikakvih partijskih opredeljenja\nZnam da je Srbija u ogromnoj ekonomskoj krizi i da je Vlada Srbije izbegla bankrotstvo zahvaljujući drastičnim merama. Međutim, nije dovoljno da se zaustavi odliv novca iz državne kase, mora da se nađe način kako državnu kasu napuniti.\nOvako je Danijela Sremac, Srpkinja koja živi u Americi, ekspert za međunarodne odnose, odgovorila na pitanje Magazina Biznis o tome kako iz dijaspore gledaju na probleme srpske ekonomije i na činjenicu da smo već duže od dve decenije nerazvijena evropska ekonomija. Jer, srpska industrijska proizvodnja je i dalje za oko jednu petinu niža od one koja je postojala 1989. godine, bruto domaći proizvod po stanovniku je oko 6.000 dolara, visoka je nezaposlenost a javni dug iznosi oko 72 odsto BDP-a. Ocene i stavovi Danijele Sremac su tim više zanimljivi jer je ona jedan od kandidata za budućeg predsednika Srbije. Ova mlada žena koja je karijeru izgradila u SAD, ali je srpskoj javnosti najpoznatija kao veliki patriota i zaštitnik srpskih interesa, posebno u vreme bombardovanja 1999. godine, smatra da srpska privreda i ekonomija imaju dobre perspektive ukoliko se njihov razvoj pravilno usmeri.\n– Privreda u Srbiji ne raste jer, jednostavno, u Srbiji skoro da ne postoje uslovi za zdrav razvoj privrede. A to se jasno vidi iz perspektive Amerike gde postoje najbolji uslovi u svetu za preduzetnike. Srbija ima i odličan kadar i radnu snagu a i plodno zemljište – bukvalno sve što joj treba da bude uspešna država. Ono što nema može da se promeni i to je razlog zašto ulazim u celu priču predsedničkog kandidata – kaže Danijela Sremac.


Srbija vodeća u Evropi po stopi smrtnosti koja je uzrokovana zagađenjem - Biznis i Finansije\nHome\tVestiPolitika i društvo\tSrbija vodeća u Evropi po stopi smrtnosti koja je uzrokovana zagađenjem\nProšlogodišnji izveštaj Svetske alijanse za zdravlje i zagađenje istakao je da je Srbija vodeća država u Evropi po stopi smrtnosti koja je uzrokovana zagađenjem, piše portal European Western Balkans. Kako se naglašava svake godine od posledica zagađenog vazduha u Srbiji umre oko 10.000 građana.\nU nekim gradovima, poput Bora aerozagađenje prisutno je tokom svih godišnjih doba, posebno ona koju izaziva sumpor-dioksid, povećana koncentracija suspendovanih čestica (PM10), ali i visoka koncentracija teških metala.\nNapominje se da je Ugovorom o strateškom partnerstvu sa tom fabrikom predviđena ubrzana proizvodnja bakra, pa je omogućeno i zaobilaženje domaćih propisa u zaštiti živorne sredine, dok je država kasnije ostala gluva i na upozorenja stručnjaka i građana koji su ukazivali na zagađenje.\nU pomenutom ugovoru Srbija, RTB Bor i Ziđin, saglasile su se da snose sve troškove remedijacije od zagađenja koja je izazvana aktivnostima RTB-a Bor, ali je priprema predviđenog Ekološkog akcionog plana izostala.\nDo sada su Ziđinu izrečene tri novčane kazne zbog kršenja odredbe Zakona o zaštiti životne sredine, ali nisu suštinski nisu promenile stanje jer nisu dovoljno velike da se skrene pažnja kompanije na otklanjanje posledica koje pravi.\nMenjanje kriterijuma za ocenjivanje kvaliteta vazduha\nPored Bora aerozagađenje je takođe pristuno u Smederevu, gde radi železara, koja je takođe u vlasništvu Kineza, kompanije HBIS grupa Srbija.\nOd januara do kraja decembra 2020, prema podacima Agencije za zaštitu životne sredine, granične vrednosti zagađenosti suspendovanim česticama PM10 u Smederevu bile su prekoračene čak 71 dan.\nPored Bora i Smedereva, individualna ložišta širom Srbije, kao i termoelektrane, dodatno doprinose negativnoj slici.\nMinistarstvo zaštite životne sredine, kao i lokalne samouprave koji su zakonski nadležni za kvalitet vazduha na svojoj teritoriji, do sada ni u Boru, ni u Smederevu, a ni u mnogim drugim gradovima širom Srbije nisu reagovali i sprečili zagađenje.\nČak, štaviše država je otišla i korak dalje pa je htela da nivo zagađenosti prividno “smanji”, tako što je Agencija za zaštitu životne sredine pokušala da podigne prag zagađenosti sa indeksa 40 na 55 koncentracije suspendovanih čestica (PM 2.5).\nTime bi, kako se zaključuje povećanjem dozvoljene koncentracije otrovnih čestica u vazduhu problem bio “rešen”.\nPored toga neki ljudi su otpušteni iz Agencije za zaštitu životne sredine, poput Milenka Jovanovića, jer se suprotstavio odluci direktora da se bez odobrenja stručnjaka menjaju kriterijumi za ocenjivanje kvaliteta vazduha.\nNije dobro prošao ni Dejan Lekić, koji je zbog sličnog protivljenja premešten iz Agencije na nižu poziciju u Ministarstvu zaštite životne sredine.\nU Boru, Smederevu, Beogradu, Nišu, Kraljevu, Užicu, Valjevu, Pančevu, Požarevcu, Apatinu i Zrenjaninu, građani su se bunili raznim akcijama i protestima.\nPoslednji protest u Beogradu organizovala je neformalna grupa građana “Eko straža” koja je objavila listu sa oko 20 zahteva, među kojima je osnovni zahtev Vladi da se poštuje Ustav Srbije koji članom 74 garantuje građanima pravo na zdravu životnu sredinu i na blagovremeno i potpuno obaveštavanje o njenom stanju.\nDržavu pored Ustava obavezuje i broj međunarodnih ugovora kao i usklađivanje sa Evropske unije, da se zagađenje reši.\nTu su i obaveze koje ima prema Ujedinjenim nacijama, jer se Srbija obavezala na posvećenost u ostvarivanju Agende 2030 UN čiji su ciljevi smanjenje smrtnosti i oboljenja izazvanih zagađenjem.\nZaštita vazduha je prvenstveno multisektorski izazov, pa se postavlja pitanje da li postoji dovoljno političke volje u Vladi Republike Srbije da se institucije uhvate u koštac sa ovim izuzetno skupim problemom.\nProcene su i da su potrebna ulaganja od 1,5 do 2,4 milijarde evra.\nZakonom o zaštiti vazduha iz 2013. godine, Vlada Republike Srbije imala je obavezu da donese Strategiju zaštite vazduha do 1. januara 2015. godine, što se nije desilo ni šest godina kasnije.\nPreporuka za rešenje problema\nNapominje se da bi Vlada Srbije trebalo da pokaže političku volju da se uhvati u koštac sa ovim problemom i da ga predstavi kao jedan od prioriteta.\nPraksa potpisivanja sporazuma koji zagađivače oslobađaju odgovornosti, radi finansijske dobiti, a na uštrb zdravlja građana i zdravije životne sredine, mora da prestane.\nSrbija bi trebalo da počne da sprovodi politiku “zagađivač plaća”, čime bi se od zagađivača očekivalo da finansiraju investicije koje su neophodne za usklađivanje sa standardima EU.\nNeophodno je i da se osnaži uloga Ministarstva zaštite životne sredine i lokalnih samouprava, rad nadležnih inspekcija, povećanje održivosti industrije i korišćenje obnovljive energije, da se poveća broj mernih stanica koje će pravovremeno informisati građane o zagađenju.\nMinistarstvo zaštite životne sredine trebalo bi da pokrene javnu raspravu o Strategiji i akcionom planu koji bi unapredili kvalitet vazduha.\nU decembru 2020, Evropska komisija je saopštila da je pokrenula proceduru pred Sudom pravde Evropske unije (CJEU) protiv Bugarske i Grčke zbog toga što nisu regulisale zagađenost vazduha.\nU Srbiji je zagađenje bilo daleko veće negu u tim zemljama tokom perioda kada je zagađenje kod njih uočeno.


Izvor: Radio Televizija Vojvodine, 22.Apr.2021, 10:47\nRadovi su počeli u sredu sanacijom 3,2 km duge deonice kod stajališta Kosančić Ivan, na delu >> Pročitaj celu vest na sajtu Radio Televizija Vojvodine << pruge od Kuršumlije ka Merdaru. Sa ove pruge izvođači radova najpre treba da očiste odronjeni materijal i odvodne kanale, kao i oko 14 hiljada kvadratnih metara rastinja, navodi se u saopštenju Infrastrukture železnice Srbije.\nU okviru rekonstrukcije deonice Prokuplje - Kuršumlija - Merdare, neophodno je uraditi sanaciju trupa pruge u ukupnoj dužini od oko 270 metara i izgraditi nekoliko novih propusta, kako bi pruga ponovo bila osposobljena za redovan železnički saobraćaj.\nPruga od Prokuplja do Kuršumlije zvanično je zatvorena za saobraćaj 24. juna prošle godine, nakon obilnih kiša i izlivanja reke Toplice i Kondželjske reke, koje su poplavile i oštetile prugu Doljevac - Merdare, između Prokuplja i Beloljina, odnosno između Barlova i Kuršumlije.\nJužneVesti.com: Nakon skoro godinu dana počela rekonstrukcija pruge od Prokuplja do Merdara\nŽeleznice Srbije započele su rekonstrukciju pruge Prokuplje - Кuršumlija - Merdare, na deonicama gde su prošlogodišnje poplave oštetile i odnele delove koloseka, zbog čega je železnički saobraćaj na ovom pravcu bio obustavljen, saopšteno je danas.\nIzvor: B92, 23.Apr.2021, 08:25\nProkuplje -- "Infrastruktura železnice Srbije" započela je u sredu, 21. aprila, rekonstrukciju pruge Prokuplje-Kuršumlija-Merdare...Rekonstrukcija je započeta na deonicama gde su prošlogodišnje poplave oštetile i odnele delove koloseka, zbog čega je železnički saobraćaj na ovom pravcu bio...


Nakon sjednice Upravnog odbora Fonda PIO RS, Mastilo je rekao Srni da će penzija za idući mjesec biti uvećana sa sadašnjeg koeficijenta od 0,86 odsto, te da se očekuje da bi isplatni koeficijent do kraja godine mogao dostići 0,92 odsto.\nOn je podsjetio da trenutni iznos prosječne penzije u RS iznosi 236 KM.\nČlanovi Upravnog odbora Fonda PIO RS istakli su na današnjem sastanku u Foči da je broj osiguranika koji plaćaju doprinose i dalje manji od broja penzionera, što utiče i na visinu i isplate penzija u RS.\nNa sjednici je usvojen i novi pravilnik o unutrašnjoj sistematizaciji radnih mjesta.\nPredsjednik Upravnog odbora Fonda PIO RS Željka Rodić rekao je da neće doći do otpuštanja zaposlenih, već da će se organizacijom novih sektora povećati efikasnost u radu ovog fonda.


Beograd: Uhapšen muškarac koji je naoružan upao u Patrijaršiju\nPripadnici beogradske policije uhapsili su danas muškarca čiji su inicijali B.L. /42/ zbog sumnje da je naoružan upao u zgradu Patrijaršije u Beogradu i dvoje radnika uzeo za taoce.\n“Sumnja se da je on danas ušao u kancelariju Patrijaršijskog doma u Ulici kralja Petra i od zaposlenih, uz prijetnju pištoljem tražio novac, kao i da je za taoce uzeo dvoje radnika”, saopšteno je iz Ministarstva unutrašnjih poslova Srbije.\nU saopštenju je navedeno da u ovom incidentu niko nije povrijeđen.\nOvaj muškarac je osumnjičen da je izvršio krivična djela iznuda u pokušaju i nedozvoljeno držanje oružja.\nUhapšenom je određeno zadržavanje do 48 časova i on će uz krivičnu prijavu biti priveden Višem javnom tužilaštvu u Beogradu.


May 13, 2021 DDoS, Kaspersky\nU prvom kvartalu 2021. godine, broj DDoS napada je opao za 29% u poređenju sa istim periodom prošle godine, ali se povećao za 47% u poređenju sa četvrtim kvartalom 2020. godine, pokazuju podaci Kaspersky DDoS Prevention rešenja. Međutim, ovaj porast se objašnjava neobično naglim rastom u januaru – u tom mesecu je došlo do 43% od ukupnog broja napada u kvartalu – dok su druga dva meseca bila mirna.\nPočetkom 2021. godine, mnogi ljudi su još uvek radili na daljinu i provodili svoje slobodno vreme kod kuće. Stoga su sajber kriminalci sprovodili DDoS napade protiv entiteta koji su korisnicima bili najpotrebniji, na primer, telekom provajdera, kako bi njihovi korisnici imali problema sa internet konekcijom, ili onlajn sajtova za igranje igrica. Međutim, uprkos tome što je pažnja na ovakve resurse još uvek usmerena, statistika pokazuje da celokupna situacija sa DDoS napadima postaje stabilna.\nStručnjaci kompanije Kaspersky pad u broju napada u poređenju sa istim kvartalom prošle godine objašnjavaju abnormalnim aktivnostima do kojih je došlo početkom 2020. Usled naglog prelaska na rad od kuće, korporativne VPN mreže i veb-resursi, kao što su mejlovi ili korporativne baze podataka, koji su prethodno bili dostupni samo unutar organizacija, postali su meta DDoS napada. U roku od godinu dana, preduzeća su uglavnom implementirala zaštitu za ove delove IT infrastrukture. S obzirom na to, napadi na ove veb-asete su postali manje efikasni, i broj DDoS napada je opao. Tako se broj napada do februara i marta 2021. godine vratio na pre-pandemijske brojke.\nJanuar 2021. godine se ističe u kontekstu broja DDoS napada. Statistika Kaspersky DDoS Intelligence sistema, koji presreće i analizira naredbe botova sa komandnih i kontrolnih servera, takođe je pokazala ovaj nagli porast. Na primer, 10. i 11. januara, broj registrovanih napada je premašio 1.800, i nekoliko dana u mesecu je dostigao broj iznad 1.500.\n“Uopšteno, prvi kvartal 2021. godine je bio prilično miran, osim porasta DDoS aktivnosti u januaru. Taj porast može biti uzrokovan padom cena kriptovaluta zbog čega su neki prevaranti inficirane uređaje prenamenili u botnetove za slanje nepoželjnog saobraćaja umesto rudarenja valuta. Stoga, uprkos ukupnom padu broja napada u prvom kvartalu, predlažemo zaštitu veb-resursa od DDoS napada, jer kako možemo da vidimo, sajber kriminalci koji imaju finansijske motive lako mogu da promene svoje taktitke u zavisnosti od okolnosti,” – komentariše Aleksej Kiselev (Alexey Kiselev), menadžer za razvoj poslovanja u Kaspersky DDoS Protection timu.


Arapska koalicija gadjala ciljeve u Sani i Hodeidi u Jemenu - Radio Sto Plus\nArapska koalicija gadjala ciljeve u Sani i Hodeidi u Jemenu\nArapska koalicija predvodjena Saudijskom Arabijom gadjala je danas ciljeve u Sani i Hodeidi u Jemenu, kao odgovor na napade jemenskih pobunjenika Huti na Saudijsku Arabiju, prenela je saudijska agencija SPA.\n„Vojna operacija će biti nastavljena dok se ne ostvare njeni ciljevi“, dodala je agencija pozivajući se na izvore bliske koalicije i ne navodeći druge detalje.\nHuti su u petak sproveli niz napada na Saudijsku Arabiju i izazvali veliki požar u Džedi kod naftne platforme, i u blizini staze Formule 1 na kojoj treba da bude održana trka.\nKoalicija koju predvodi Saudijska Arabija, od 26. marta 2015. bombarduje položaje jemenski šiitskih pobunjenika Huti, podržavajući predsednika Abeda Raboa Mansura Hadija koji je bio primoran da pobegne iz zemlje.\nU Jemenu ratuju od 2014. godine medjunarodno priznata vlast i šiitski pobunjenici, saveznici bivšeg predsednika Alija Abdulaha Saleha, kojeg podržava Iran. U tom ratu je poginulo nekoliko desetina ljudi, a nekoliko miliona je raseljeno.\nJemen je pored rata jedna od najsiromašnijih zemalja gde 80 odsto stanovništva zavisi od medjunarodne pomoći i na ivici je gladi. UN smatraju da u toj zemlji vlada jedna od najgorih humanitarna kriza na svetu.


“Biram oporavak” – RADIO TELEVIZIJA BOR\nU Majdanpeku je, u organizaciji Vladine Kancelarije za borbu protiv narkomanije i Udruženja za podršku u prevenciji i rehabilitaciji zavisnika od opojnih sredstava “Izlazak” održan sastanak sa predstavnicima ustanova i insitucija koje se sveobuhvatno bave problemom narkomanije.\nMAJDANPEK – Jedan od načina borbe protiv narkomanije je formiranje multidisciplinarnih timova, na nivou lokalnih samouprava. Ovo je jedan od zaključaka sa današnjeg sastanka u Majdanpeku, koji su uz podršku Opštine, organizovali Kancelarija za borbu protiv narkomanije Vlade Republike Srbije i organizacije “Izlazak” koja od 2015. godine realizuje projekat “Biram oporavak”.\nU poslednje tri godine, nosioci projekta obišli su 14 upravnih okruga i 75 opština, među kojima je i Majdanpek, koji svakako zaslužuje pohvalu zbog iskazane želje da se aktivno uključe u realizaciju koja podrazumeva uspostavljanje bolje međusektorske komunikacije između civilnog, odnosno nevladinog sektora i lokalnih samouprava, odnosno države, rečeno je na ovom skupu.\nKonkretno, kada je Majdanpek u pitanju, na nivou zdravstvenih ustanova , još pre više godina formirano je Savetovalište za zavisnike, u čijem radu je dosta pomogao i doktor Dragan Vukadinović, psihijatar Odeljenja za narkomanije Specijalne bolnice Gornja Toponica. Takođe, u cilju lečenja zavisnika i resocijalizacije formiran je i Metadonski centar, koji, zvanično, okuplja deset korisnika, ali je taj broj višestruko veći.\nSa skupa u Majdanpeku, kojem su, pored predstavnika lokalnih ustanova i institucija, prisustvovali i predstavnici Filijale Nacionalne službe za zapošljavanje u Boru i Zavoda za javno zdravlje “Timok” u Zaječaru, najavljeno je organizovanje kampanje povodom 26. juna, Međunarodnog dana borbe protiv droge.\nTags: kancelarija za borbu protiv narkomanije vlade republike srbije, Majdanpek, prevencija i rehabilitacija, sastanak, udruženje izlazak, zavisnici od opojnih sredstava\nPrevious Svetski dan Roma\nNext Ziđin za tri godine ulaže više od milijardu dolara u rudnike u Boru i Majdanpeku


U vrijeme "špice" gužve dostižu vrhunac, a raskrsnice postaju mjesta haotičnog odvijanja saobraćaja.\nSaobraćaj, koji se ionako odvija puževom brzinom, dodatno se usporava na raskrsnicama. Paradoksalno, tamo gdje je saobraćaj reguliran semaforima, dolazi do najvećih zagušenja zbog "blokada raskrsnica".\nNa sličnom tragu je i animacija koju je objavio njemački automobilski klub ADAC - vozačima se sugerira da "uđu u raskrsnicu" samo ako su sigurni da je mogu napustiti dok gori zeleno svjetlo na semaforu, prenosi "Alo".\nNedostaje poseban parking: Turistički autobusi blokiraju centar Sarajeva i glavni ulaz u grad\n09.01.2018 u 16:27\n09.01.2018 u 07:11


Rukometaši Karađorđa savladali ekipu Mladog Radnika !!!\nU utakmici 16. kola Prve rukometne lige, odigrane u subotu 24. aprila, rukometaši Karađorđa su, u gostima, savladali ekipu Mladog Radnika iz Požarevca rezultatom 22:29(13:14).\nFoto: Dragana Marinković-klik na sliku\nPrvo poluvreme proteklo je u izjednačenoj igri, u kojoj su igrači Karađorđa pretežno vodili sa jednim ili dva gola razlike.\nU drugom poluvremenu do izražaja je došla činjenica da ekipu Karađorđa sačinjava tim od 16 igrača koji podjednako mogu da pruže svoj doprinos i da drže visok kvalitet igre tokom cele utakmice, što je konačan rezultat i pokazao.\nSvi igrači, počev od Kostovskog(10 golova), kapiten Karić, Nedeljković, Stojković, Antić, Dotlić, S. Mijailović, Kaslović, A. Damnjanović, Živanović, Popović, M. Mijailovic, kao i golman P. Damnjanović i Tabović, dali su ogroman doprinos za ostvarivanje važne pobede. Golman Boris Maksović proglašen je igračem utakmice. Svojim odbranama ekipi je dao visok nivo samopouzdanja, a isto tako napravio i sjajnu atmosveru za vreme i posle utakmice.\nU sredu, 28. aprila, rukometaši Karađorđa odlaze u Petrovac na Mlavi na duel sa ekipom Sloge. Iz RK Karađorđe očekuju sjajnu igru i dobru atmosveru, kao i još jednu pobedu.\nŽenski fudbalski klub „Kraljica Marija“ iz Novog Sela obeležava krsnu slavu !!!