Otkriven datum kada će Sjeverna Koreja napasti: Amerika tvrdi da ih neće iznenaditi\nNaslovnica NAJNOVIJE Svijet Otkriven datum kada će Sjeverna Koreja napasti: Amerika tvrdi da ih neće...\nSjeverna Koreja planira da 15. aprila izvede prvi napad na neki od svojih ciljeva u Južnoj Koreji, prenijela je južnokorejska agencija Jonhap.\nPrema njenim navodima, to bi se moglo dogoditi baš na taj dan jer se tada u Sjevernoj Koreji obeležava godišnjica rođenja Kim Il Suna, osnivača države i komunističkog režima i nekadašnjeg lidera te zemlje, koji je umro 1994.\nU isto vrijeme Pjongjang je prijedložio Rusiji i Britaniji da evakuišu svoje ambasade u tom gradu, jer zbog eskalacije sukoba na Korejskom poluostrvu nakon 10. aprila neće moći da garantuje sigurnost njihovim državljanima. Za sada, ipak, još nijedno strano diplomatsko predstavništvo nije napustilo Severnu Koreju. Američki izvori tvrde da ih napad “ne bi iznenadio”.\nAgencija Jonhap istakla je, pozivajući se na zvanične izvore, da je Sjeverna Koreja razmjestila još jednu raketu srednjeg dometa „musudan“ na istočnu obalu, nakon što je prije dva dana postavila dvije.\nRanije je istaknuto da, i pored pretnji Americi, Pjongjang ne namjerava da te rakete ispali ka njoj, već da su one usmjerene ka teritoriji Južne Koreje.\nRaketa „musudan“, koja je predstavljena tokom vojne parade 2010, u teoriji ima domet od 3.000 kilometara, odnosno mogla bi pogoditi ciljeve u Južnoj Koreji i Japanu. Ukoliko bi nosila lakše punjenje, mogla bi imati domet i od 4.000 kilometara, odnosno mogla bi da dosegne do ostrva Guam na Pacifiku, gde se nalaze američke vojne baze i gde su SAD prije tri dana razmjestile svoj protivraketni sistem u slučaju da dođe do napada.


SAD zabranile prenošenje elektronskih uređaja na letovima iz osam država\nNije dozvoljeno prenošenje laptopova, ajpedova (iPad), kamera i drugih elektronskih uređaja u ručnom prtljagu\nSjedinjene Američke Države uvele su privremenu zabranu prenošenja elektronskih uređaja većih od mobilnih telefona u ručnom prtljagu na letovima iz osam država pretežno sa Bliskog istoka i severa Afrike, koja je danas stupila na snagu, javljaju agencije.\nRojters prenosi da putnicima na određenim letovima iz Egipta, Jordana, Kuvajta, Maroka, Katara, Saudijske Arabije, Turske i Ujedinjenih Arapskih Emirata nije dozvoljeno prenošenje laptopova, ajpedova (iPad), kamera i drugih elektronskih uređaja u ručnom prtljagu.\nNeimenovani američki zvaničnici rekli su Rojtersu da bi zabrana trebalo da bude objavljena u utorak i da se donosi zbog mogućih terorističkih pretnji. Zabrana je prethodno objavljena u ponedeljak u saopštenjima Jordanske kraljevske aviokompanije (Royal Jordanian Airline) i državne novinske agencije Saudijske Arabije.\nJedan američki zvaničnik rekao je agenciji AP da se zabrana odnosi na direktne letove sa 10 međunarodnih aerodroma iz osam zemalja u SAD.\nAviokompanija dodaje da se zabrana prenošenja elektronskih uređaja odnosi na letove iz Jordana ka Njujorku, Čikagu, Detroitu i Montrealu. U saopštenju saudijske agencije je navedeno da se zabrana odnosi na letove iz Rijada i Džede.\nAviokompanije iz Ujedinjenih Arapskih Emirata - Emirates i Etihad Airways rekli su Rojtersu da im nije savetovano nikakvo novo ograničenje na letovima ka SAD.\nBela kuća je još uvek bez komentara.


Zakonodavci kritikuju Obamin predlog\nImigracioni predlog administracije, kojeg se domogao jedan američki dnevnik, određuje put ka sticanju stalne dozvole za boravak – koja otvara vrata ka državljanstvu\nOštre reči u Vašingtonu razotkrivaju težak politički izazov kada je u pitanju reforma američkog imigracionog sistema. Nacrt zakonskog predloga administracije predsednika Obame, koji je procurio u javnost, moguće je da je poremetio osetljive pregovore demokratskih i republikanskih zakonodavaca koji iza zatvorenih vrata pokušavaju da sastave sveobuhvatan dvostranački predlog.\nŠta će se dogoditi sa više od 11 miliona ilegalnih imigranata u Sjedinjenim Državama? Predlog administracije, kojeg se domogao jedan američki dnevnik, određuje put ka sticanju stalne dozvole za boravak – koja otvara vrata ka državljanstvu. Medjutim, republikanski zakonodavci gnevni zbog tog otkrića, optužuju predsednika Obamu da prisvaja dvostranačke napore.\n„Davanjem prednosti onima koji su išli preko reda u odnosu na imigrante koji došli legalno, ne rešavati na odgovarajući način graničnu bezbednost, to mi govori da predsednik pokušava da iskoristi stranačku prednost“, naglasio je kongresmen Pol Rajan.\n„Da li predsednik želi rezultat? Ili bi hteo još jedno oružje da bije republikance“, zapitao se senator Džon Mekejn.\nU stvari, predsednik Obama je već obavestio Kapitol hil.\n„Ako Kongres ne može na vreme da izađe sa svojim planom, ja ću predložiti svoj.“\nI dok nezadovoljstvo zakonodavaca raste, zvaničnici Bele kuće se trude da uzvrate.\n„Nadam se da republikanci i demokrate neće pribeći nekoj vrsti tipičnog Vasingtonskog prepucavanja, već će zavrnuti rukave i latiti se posla“, poručio je šef Obaminog kabineta Denis Mekdonou.\nPristalice reforme ukazuju da Amerika ima retku priliku da preduzme akciju.\n„Prvi put u istoriji, politički je rizičnije protiviti se imigracionoj reformi, nego je podržati“, smatra demokratski senator Čarls Šumer.\nProtivnici reforme strahuju da bi ona podstakla dalju ilegalnu imigraciju, kaže Džim Gilkrajst, osnivač gradjanske organizacije koja patrolira duž američke granice sa Meksikom.\n„Ako budemo dali amnestiju za 15 do 30 miliona ljudi koji su sada ovde ilegalno, daćemo je i za 300 miliona koji će doći za njima tokom narednih decenija.“\nPa ipak, analitičari vide sve veći konsenzus u Vašingtonu u pogledu imigracione reforme. Mišel Mitelštat je iz Insituta za migracionu politiku.\n„Postoji saglasnost u pogledu potrebe da se pojača granična bezbednost. Postoji sporazum o obaveznoj proveri prilikom zapošljavanja. Postoji sporazum da se nešto uradi sa ilegalnim imigrantima i omogući im se određen pravni status.“\nMedjutim, trvenje povodom nacrta Bele kuće ukazuje da su promene daleko.\n„Ova inicijativa bi mogla da propadne u svakom trenutku. Spor oko predloga Bele kuće koji je procurio u javnost i vema jaka reakcija republikanaca, samo pokazuju koliko je veliki ulog i činjenicu da će to i dalje biti veoma složen i sporan proces“, smatra Mitelštat.\nPredsednik Obama se zalaže za reformu imigracionog zakona otkako je preuzeo dužnost. Republikanci su se zagrejali za tu inicijativu posle prošlogodišnjih izbora, na kojima je predsednik Obama pobedio zahvaljujući jakoj podršci birača hispanskog i azijskog porekla.