Peščanik Kad presuši Južni potok - Miša Brkić - Peščanik\nPosted By Miša Brkić On 13/06/2014 @ 13:30 In Ispod Slajdera,Tekstovi | Comments Disabled\nPresušili su Jasenica, Kubršnica, Tamnava, Skrapež, Barbeški, Begaljički, Bresnički, Doljanski potok… i odmah su nestale sve glavobolje zbog majskih poplava i štete koju treba sanirati.\nPresušio je i – Južni potok. A obećavao je ”poplavu” jeftinog gasa iz Rusije i za nas i za deo Evrope. Ne zna se da li je definitivno presušio ili samo privremeno, ima li zbog toga štete ili ne i da li je (energetska) glavobolja prošla ili tek počinje.\nZa sada je poznato da je Južni potok (puno ime za Južni tok – South Stream) presušio u Bugarskoj; tamošnji premijer socijalističke Vlade, Plamen Orešarski, 8. juna naložio je zaustavljanje aktivnosti u vezi s gasovodom Južni potok, dok Evropska komisija ne da zeleno svetlo za projekat koji sada (prema oceni Brisela) nije u skladu sa propisima EU.\nTo što je presušio u Bugarskoj, znači da Potok neće stići ni u Srbiju, u kojoj se još od vlasti Tadić-Koštunica obećava da će tim Potokom ”redovno stizati jeftin gas” iz bratske Rusije i da ćemo pride zarađivati ogromne novce od tranzitne takse.\nAli ”ne lezi vraže” – posle poruke Sofiji, Evropska unija obratila se i Beogradu sa zahtevom da i Srbija zaustavi sve aktivnosti na izgradnji Južnog potoka iako nije članica Evropske unije, i da od 1. januara 2015. godine počne da primenjuje odredbe takozvanog Trećeg energetskog paketa. ”Pošto Srbija nije članica EU, za nju ova naredba ne važi, ali je svejedno dužna da se pridržava pravila Evropske energetske zajednice kojoj je već pristupila. Pravila energetskog paketa u vezi sa potpunom liberalizacijom energetskog tržišta i načelom razdvajanja distributera gasa i proizvođača gasa moraju da počnu da se primenjuju od 1. januara 2015”, objasnio je Peter Stano, portparol komesara za proširenje Štefana Filea.\nDavno iscrtani obrisi presušivanja Južnog potoka dobili su konačno uobličenje 3. juna, kad je u Sofiju iz Brisela stigao zahtev da se prekinu svi poslovi na njegovoj izgradnju kroz Bugarsku.\nStav Komisije je da Južni tok narušava niz pravila EU u energetskoj sferi. Ta pravila EU zabranjuju proizvođačima prirodnog gasa da kontrolišu gasne cevovode (Gasprom je dobio pravo da to čini u Bugarskoj), a postoji i zabrana davanja poreskih olakšica ruskom gasnom monopolisti, koje su utvrđene postojećim dvostranim ugovorom Rusije i Bugarske.\nPravila EU predviđaju i sprovođenje otvorenog konkursa, što Bugarska nije učinila već je sprovela vrlo sumnjiv konkurs za izgradnju svog dela Južnog toka, tako što je potencijalnim učesnicima u tom velikom energetskom projektu dato svega deset dana da dostave prijave.\nI pored nabrajanja svih ovih prekršaja Bugarske kao članice Evropske unije, predstavnik Rusije u EU Vladimir Čižov pokušao je da objasni da Evropska komisija nema dovoljno ovlašćenja da bi mogla da zakoči izgradnju gasovoda Južni tok.\nU lobiranje se uključila i briselska konsultantska firma ”G plus” koja zastupa kompaniju Južni tok transport, ocenom da of šor gasovodi kojima se gas iz trećih zemalja uvozi u EU nisu deo unutrašnjeg EU tržišta gasa i da ne potpadaju pod Treći energetski paket EU. ”G plus” navodi da je Evropska komisija dozvolila of šor gasovode Zeleni tok (povezuje Libiju s Italijom), Magreb gasovod (gas iz Alžira preko Maroka dolazi do Španije), Transmeda (alžirski gas koji preko Tunisa stiže u Italiju) i projekat gasovoda Galsi koji će povezati Alžir s Italijom – i da tu nema nikakve razlike u odnosu na Južni potok.\nNa sve to Sabine Berger, portparolka komesara za energetiku Gintera Etingera, kaže: ”Naš stav je jasan: Južni potok nije u skladu sa Trećim energetskim paketom i sa evropskim pravilima o konkurenciji, unutrašnjem tržištu i javnim nabavkama.”\nIz Evropske komisije je najavljeno da je od Bugarske formalno zatražena informacija o početku radova na izgradnji gasovoda u Crnom moru, što je prvi korak ka podnošenju prijave Evropskom sudu u Strazburu. Bugarska je tvrdila da time ne narušava pravila EU, jer se radovi izvode u međunarodnim vodama, ali Komisija je zauzela suprotan stav, a Bergerova je bila neumoljiva: ”Svi infrastrukturni projekti i investicije moraju da budu u skladu sa zakonima.”\nDa je kojim slučajem Evropski sud dobio tužbu i presudio u korist Komisije, Bugarska bi morala da obustavi radove na izgradnji Južnog potoka ili bi se suočila s teškim finansijskim kaznama.\nSocijalistička vlada u Sofiji prvo je pokušala da zabašuri problem i izvrda obaveze. Još krajem maja bugarski premijer Plamen Orešarski uveravao je predsednika EK Žoze Manuela Baroza da će Bugarska poštovati pravila EU.\nBarozo je međutim u Sofiji, prema pisanju londonskog Telegrafa, bio više nego jasan: „Pazite što radite. Znam da u Bugarskoj ima ruskih agenata“, čime je hteo da ukaže na moćne pojedince u vladajućoj Socijalističkoj stranci koji su pokušavali da se sa Rusima bilateralno dogovore o nastavku gradnje Južnog potoka.\nSamo neki dan kasnije, Evropski parlament usvojio je Rezoluciju (i prosledio je državama-članicama), u kojoj se kaže ”da gasovod Južni potok ne treba graditi i da EU treba da radi na drugim dostupnim izvorima isporuka gasa.”\nZatim su bugarski mediji javili da je posle takvog upozorenja razmontiran prvi spoj cevi gasovoda Južni potok u Bugarskoj. Ministarstvo ekonomije i energetike Bugarske saopštilo je, međutim, da gradnja nije obustavljena, a izvršni direktor Južnog potoka Bugarska, Igor Elkin, rekao je da realizacija ide po planu i da u junu počinju radovi na gasovodu u Bugarskoj. I bugarski ministar energetike Dragomir Stojnev (ekonomista blizak lideru bugarske Socijalističke partije Sergeju Staniševu) odbacio je pozive da se Južni tok zamrzne i insistirao da gradnja počne u junu. Ubrzo zatim vlasti u Sofiji poverile su izgradnju bugarske deonice Južnog potoka ruskom konzorcijumu Strojtransgas.\nInače, većinski vlasnik Strojtransgasa s udelom od 63 odsto je ruska kompanija Volga grupa, čiji je gazda Genadij Timčenko, koga su SAD sredinom marta stavile na crnu listu zbog ukrajinske krize. Timčenko je, kako se tvrdi, jedan od najbogatijih ljudi u Rusiji i blizak predsedniku Vladimiru Putinu. Mediji špekulišu da je cena od 3,5 milijardi evra za deonicu Južnog potoka kroz Bugarsku naduvana ”u Putinovom stilu”, kao što je bilo i s troškovima izgradnje u Sočiju za Olimijadu.\nIako se trudio da u tim trenucima deluje trezveno, nezainteresovano i neutralno, zvaničnom Beogradu nije bilo svejedno da li će Bugarska podleći pritisku Brisela i zaustaviti gradnju Južnog potoka. Iza fraze ”mi smo mali, neka se dogovore EU i Rusija” (Ivica Dačić: ”Mi čekamo da vidimo šta će se dalje desiti”), sakrilo se i jedno indikativno arbitrarno saopštenje Ministarstva energetike i rudarstva od 4. juna (dakle dan pošto je Evropska komisija naložila Bugarskoj da stopira radove na Južnom potoku): ”Što se tiče posledica odlaganja projekta, za sada o njima uopšte ne razmišljamo, jer posmatrajući činjenicu da Evropa u narednim godinama povećava potrošnju gasa za 30 odsto, smatramo da će ipak doći do dogovora između EU i Rusije. Još jedna veoma bitna stvar ne ide u prilog EU, a to je činjenica da je Ruska Federacija počela pregovore o isporuci gasa sa Kinom.”\nZahtev Evropske komisije da se prekinu radovi na Južnom potoku izazvao je politički zemljotres u Sofiji. Nagovešten je pad socijalističke vlade i raspisivanje vanrednih parlamentarnih izbora, jer se manjinski koalicioni partner u bugarskoj vladi, Pokret za prava i slobode (DPS – okuplja pretežno etničke Turke), protivi stavu vladajuće Socijalističke partije da nastavi izgradnju gasovoda Južni potok uprkos upozorenjima Evropske komisije. Lider DPS-a Lutvi Mestan izjavio je u parlamentu da Bugarska ne bi trebalo da čini ništa protiv Brisela, već da brani svoje nacionalne interese ”u saradnji a ne u konfrontaciji” s Evropom.\nPet dana posle ultimatuma iz Brisela premijer Plamen Orešarski saopštio je, posle susreta sa grupom američkih senatora (Džon Mekejn, Kris Marfi i Ron Džonson), da je Bugarska obustavila radove na projektu Južni potok.\nOdluka bugarskog premijera bacila je u zasenak inicijativu italijanskog premijera Matea Rencija, koji je predložio da lideri zemalja kroz koje će prolaziti gasovod Južni potok upute zajedničko pismo Evropskoj komisiji u znak podrške tom projektu.\nDan posle odluke zvanične Sofije, i vlasti u Beogradu su (privremeno) poklekle: potpredsednica srpske Vlade Zorana Mihajlović izjavila je da će verovatno i Srbija morati da odloži početak gradnje gasovoda. ”Bugarska je čvorište, pa samim tim, dok se ne okončaju razgovori Bugarske sa Briselom i EU sa Rusijom, i mi smo verovatno primorani da stojimo. Ili dok Rusija ne promeni rutu. Ali svakako rezultat i jednog i drugog scenarija znači verovatno odlaganje radova u našoj zemlji”, rekla je Mihajlović.\nA onda je odmah stigao demanti, nikog drugog nego premijera. ”Za nas teče sve kao što je i planirano; ako bude bilo kakvih promena Vlada će doneti odluku”, rekao je Aleksandar Vučić.\nHoće li biti Južnog potoka?\nNovinar Blumberga Leonid Beršinski tvrdi da će ”ovaj važan energetski projekat na kraju verovatno biti ostvaren.”\nU Briselu su, međutim, vrlo glasne špekulacije da firme iz EU koje su zainteresovane za učešće u konzorcijumu koji bi upravljao ukrajinskom gasnom mrežom (kojoj su neophodna ogromna ulaganja), ne gledaju blagonaklono na Južni potok, jer bi im on bio direktni konkurent u poslovima vrednim milijarde evra.\nOptimizam agencije Blumberg u neskladu je i s nedavnim stavom poljskog premijera Donalda Tuska, iznetim u autorskom tekstu u Fajnenšel tajmsu: ”Kakav god bio ishod konflikta u Ukrajini, pouka je jasna: zavisnost od ruskog gasa je prevelika, ona slabi Evropu.”\nPoruka poljskog premijera samo je deo šire evropske strategije, koja se zasniva na potrebi i spremnosti da se smanji zavisnost od ruskog gasa i diversifikuje snabdevanje energentima, kako bi se obezbedila dugorčna energetska bezbednost (o tome će razgovarati lideri članica EU na samitu 26. i 27. juna). Tusk i francuski predsednik Oland autori su plana (u šest tačaka) stvaranja Evropske energetske unije po uzoru na bankarsku uniju, kako bi se smanjila zavisnost od ruskog gasa i “Evropa postala nezavisnija, koherentnija i kooperativnija u energetskoj politici”.\nU tom kontekstu zaustavljanje Južnog potoka nije samo evropsko pokazivanje solidarnosti s Ukrajinom (čiji je premijer Arsenij Jacenjuk pozvao Uniju da blokira projekat gasovoda Južni potok uveravajući da je tranzit ruskog gasa kroz Ukrajinu siguran), koja se suočava sa strateškom namerom Moskve da je isključi iz snabdevanja gasom Evrope. To je prevashodno deo šire strategije Evropske unije da generalno smanji zavisnost od ruskog gasa.\nAli predsednik Komiteta Državne Dume za energetiku Ivan Gračov smatra da sudbina Južnog potoka zavisi samo od Rusije: ”Ako se Rusija dogovori sa Evropljanima o zajedničkom upravljanju ukrajinskim gasnim sistemom, oni neće biti protiv Južnog potoka. Odustajanje od Južnog potoka bilo bi loše za Rusiju, jer je već uložila značajna sredstva.”\n”Bildujući” svoje pozicije i pokušavajući da nađe adekvatan odgovor na novu evropsku strategiju, Rusija je u maju potpisala 30-godišnji ugovor s Kinom o godišnjim isporukama 38 milijardi kubnih metara gasa vredan 400 milijardi dolara kroz gasovod Moć Sibira. Moskva računa da će joj taj posao s Kinom pomoći da smanji zavisnost od evropskog tržišta i da će tako ublažiti sankcije Zapada. A u beogradskim medijima taj sporazum dočekan je s takvom euforijom, kao da će Srbija svakog meseca ubirati poveći procenat dividende od dogovora Moskve i Pekinga.\nIma, međutim, analitičara koji tvrde da posao s Kinom i nije tako spektakularan kao što se htelo predstaviti. Kao argument navode podatak da je planirani kapacitet Južnog potoka 63 milijarde kubnih metara, dakle skoro duplo veći od ”potpisanih” 38 milijardi kubnih metara isporuka Kini.\nI u Rusiji ima eksperata koji pokušavaju da ohlade Putinove gasne imperijalne ambicije tvrdnjom da će Moć Sibira prema Kini i Južni potok prema Evropi biti neisplativi za Rusiju.\nJedan od njih, Konstantin Krutihin, navodi četiri razloga zbog kojih je Južni potok neisplativ sa ekonomske tačke gledišta:\n– prvo, potražnja za ruskim gasom u Evropi neće rasti. Najoptimističnije prognoze kažu da rast potrošnje gasa u Evropi može biti ne veći od 30 milijardi kubnih metara gasa godišnje. Ali to će biti pokriveno uvozom tečnog gasa, a ne proizvodnjom Gasproma;\n– drugo, snaga postojećih gasovoda već je suvišna. Snaga gasovoda koji sada idu u Evropu već je dostigla 250 milijardi kubnih metara godišnje, a prošle godine je kroz te cevi prošlo svega 138 milijardi;\n– treće, izgradnja gasovoda prema Evropi kosi se sa proglašenom strategijom Kremlja o osvajanju istočnih (azijskih) tržišta;\n– četvrto, nejasno je gde će Gasprom naći novac da istovremeno finansira Južni potok (mogao bi da košta više od 70 milijardi dolara) i Moć Sibira (ukupna cena prevazilazi 100 milijardi dolara).\n”U prilog” ovoj dilemi idu i nešto lošiji podaci o poslovanju Gasproma za 2013. godinu, u kojoj je neto profit kompanije umanjen sedam odsto. Neto profit Gasproma potonuo je drugu godinu zaredom – 2012. pad je bio 10 odsto. Zbog ovih beskrvnih poslovnih rezultata Gasprom je izgubio status najprofitabilnije svetske kompanije.\nKrutihin zapaža da nezajažljivi lobi građevinskih kompanija koje grade gasovode (i koji su se proslavili ogromnim profitima ostvarenim neverovatnim naduvavanjem troškova gradnje) gura Kremlj u gasnu avanturu i koristi političku slabost ruskog rukovodstva, čija je jedina želja da po svaku cenu kazni Ukrajinu oduzimanjem tranzita gasa.\nI predsednik Instituta za energetsku politiku Vladimir Milov tvrdi da korist imaju samo izvođači radova na gasovodu: ”Milijarde evra otići će izvođačima radova, među kojima je i Strojtransgas Genadija Timčenka, bliskog prijatelja Vladimira Putina, koji je već dobio pravo na izgradnju bugarskog dela.”\nMilov je napisao tekst ”Zašto je vreme da odbacimo Južni potok”, u kome tvrdi da na tržištu jugoistočne Evrope nema nikakve nove potražnje za gasom i navodi da su Bugarska, Grčka, Srbija, Mađarska, Austrija i Slovačka u 2008. godini potrošile 23,8 milijardi kubnih metara gasa, a 2013. godine – 18,3 milijardi kubnih metara. ”Južni potok ne otvara nikakva nova tržišta, njegov cilj je isključivo zaobilaženje Ukrajine, kroz koju sada prolazi više od polovine ruskog gasa”, tvrdi Milov.\nŠta je Srbija činiti ako (joj) presuši Južni potok?\nTo pitanje naročito dobija na značaju ako se zna da Srbija svoju energetsku budućnost i energetsku bezbednost temelji na međudržavnom energetskom sporazumu-paketu iz vremena vlasti Koštunica-Tadić, koji je sačinjen po sistemu sulude, krajnje neozbiljne i smešne menjaže – mi vama jeftino prodamo NIS a vi nama obećate dugoročno, bezbedno i jeftino snabdevanje gasom iz Južnog potoka.\nJedan od mogućih odgovora na ovu tešku dilemu dala je potpredsednica Vlade Srbije Zorana Mihajlović: „Mi moramo hitno da mislimo o tome da sebi obezbedimo drugi pravac za dotok gasa. Moramo da radimo na pravcu Niš-Dimitrovgrad.”\nGasovod Niš-Dimitrovgrad treba da poveže gasovode Srbije i Bugarske, po sporazumu koji su 14. decembra 2012. godine potpisali premijeri dve države, Ivica Dačić i Bojko Borisov. Izgradnja tog gasovoda nuđena je Rusiji, ali ona nije bila zainteresova, pa je posao poveren Srbijagasu, ali se sa njim kasni šest meseci.\nDok je još bila ministarka energetike, Zorana Mihajlović je (krajem 2013) izjavila da će izgradnja tog gasovoda omogućiti Srbiji da se poveže na TAP (Transjadranski) gasovodom, koji će u Evropu dopremati gas iz Azerbejdžana.\nProfesor Siti univeziteta Alan Rili smatra (u londonskom Telegrafu) da će Evropa alternativu Južnom potoku pokušati da pronađe u gasu koji će na stari kontinent stizati iz Azerbejdžana kroz TAP gasovod. ”Južni potok je besmislen. Ne dovodi u Evropu nove količine gasa, nego mu je jedini cilj da zaobiđe Ukrajinu, a Zapad traži način da spase Ukrajinu velikim količinama novca“, tvrdi profesor Rili.\nA na nedavnom Braun forumu (koji četvrtu godinu zaredom organizuje američka ambasada u Zagrebu u saradnji s hrvatskim državnim institucijama), pod nazivom ”Budućnost energetike jugoistočne Evrope”, bilo je reči baš o gasovodu TAP/IAP koji je ujedno i treći važan hrvatsko-regionalni energetski projekat. TAP bi trebalo da do Evrope ”dotera” gas iz nalazišta Šah Deniz 2, prošao bi kroz Grčku i prešao Jadran na najužem delu do Italije. Na TAP bi se nastavio IAP (Jadransko-jonski gasovod) i duž jadranske obale od Grčke, Albanije i Crne Gore ušao u Hrvatsku i spojio na gasovod Zagreb-Rijeka. Sve ove zemlje potpisale su u Vašingtonu sporazum o izgradnji 520 kilometara dugog gasovoda sa konzorcijumom energetskih kompanija, koji čine EGL iz Švajcarske, Statoil iz Norveške (po 42,5 odsto vlasničkog udela) i E.ON Rurgas iz Nemačke (15 odsto deonica projekta). Procenjuje se da bi prve količine gasa kroz TAP gasovod trebalo da prođu 2017. godine. Prva potpredsednica hrvatske Vlade i ministarka spoljnih poslova Vesna Pusić izjavila je na Braun forumu da ”od Jadrana do Baltika nastaje novi evropski izvor gasa, dobavljač i ruta. Gas će postati element nezavisnosti ovog dela Evrope.”\nBraun forumu prisustvovali su i predstavnici najvećih američki naftnih kompanija Ekson Mobil, Konoko Filips i Maraton Petroleum, a osnovni zaključak je da Hrvatska ima idealan geopolitički položaj da postane evropski energetski koridor. Pored TAP/IAP gasovoda, strateški projekti su eksploatacija nafte na ”poljima” u južnom Jadranu i LNG terminal na Krku. Za istraživanje nafte i gasa u jadranskom južnom podmorju postoji veliki interes američkih kompanija, a za LNG terminal na Krku navodno je najviše zainteresovan evropski komesar za energetiku Ginter Etinger, koji ga smatra ključnim projektom u ovom trenutku za EU, jer osigurava energetsku nezavisnost centralne Evrope od geopolitičkih potresa na granici s Rusijom.\nIzgradnja kompletnog Terminala sa podstanicama i cevima prema Evropi koštaće milijardu evra, a 70 odsto novca moglo bi da se obezbedi iz fonda Connecting Europe Facility (CEF) namenjenog infrastrukturnim projektima. U tom fondu ima 5,8 milijardi evra koji će se deliti do 2020. godine, otprilike 700 miliona evra godišnje, a LNG terminal se već kvalifikovao kao jedan od prioritetnih projekata.\nU zavisnosti od globalnih geopolitičkih kretanja menjaju se i pravci energetskih koridora u regionu jugoistočne Evrope. Srbija se do skoro dičila titulom nezaobilaznog evropskog ”energetskog koridora”, ali je sa ukrajinskom krizom i članstvom u Uniji Hrvatska izbila u prvi plan i dobila laskavu titulu – strateškog energetskog koridora Evrope.\nURL to article: https://pescanik.net/kad-presusi-juzni-potok/


U Srbiji će danas biti pretežno oblačno i hladno vreme, ponegde sa snegom, dok se ujutru i pre podne u severnim krajevima očekuje kratkotrajna susnežica ili kiša koja će se lediti na tlu, saopštio je Republički hidrometeorološki zavod (RHMZ).\nRHMZ je upozorio da se danas i sutra na jugozapadu, jugu i jugoistoku Srbije očekuju obilnije snežne padavine i znatno povećanje visine snežnog pokrivača.\nU Srbiji će danas duvati slab i umeren, južni i jugozapadni vetar koji će posle podne i uveče preći u istočni i severoistočni. Jutarnja temperatura biće od minus osam do minus dva stepena, a najviša dnevna od minus dva do četiri stepena.\nU Beogradu će danas takođe biti pretežno oblačno i hladno vreme, povremeno sa snegom, dok je ujutru i pre podne u pojedinim delovima grada moguća kratkotrajna kiša koja će se lediti na tlu. Jutarnja temperatura biće oko minus dva, a najviša dnevna oko tri stepena.


Banjalučki padobranci bez posebnih prethodnih priprema postali prvaci Srbije – Fokus.ba\nVazduhoplovni klub "Skydive"\nIna Gitel postala je prvakinja u ženskoj konkurenciji, a Nemanja Gavrić koji je bio najbolji u juniorskoj konkurenciji kaže da je bez priprema teško ostvariti bilo kakav rezultat zbog čega mu je posebno značajna pobjeda\nNa 66. Državnom prvenstvu Srbije u padobranstvu održanog prošlog vikenda članovi Vazduhoplovnog kluba “Skydive” bez prethodnih priprema ostvarili su zapažene rezultate, Ina Gitel postala je prvakinja Republike Srbije u ženskoj konkurenciji, a Nemanja Gavrić postao je prvak Republike Srbije u juniorskoj konkurenciji.\nNemanja Gavrić (23) u razgovoru za Anadolu Agency (AA) rekao je da je u pitanju jedino ovogodišnje takmičenje, u padobranskim skokovima u preciznom slijetanju.\n“Ove godine sam ostvario dobre rezultate bez ikakve trenaže bez ikakvih priprema ostvario sam prvo mjesto u juniorskoj konkurenciji”, kaže Nemanja Gavrić.\n“Slab je odziv institucija da nam pomognu u našem radu. Nemamo ni sredstava, ni mogućnosti”, rekao je Gavrić.\n“Sasvim slučajno je došla ideja, kao nekog malog dječaka koji je gledao padobrance i pojavila se želja od tada, od ranog djetinjstva da se bavim vazduhoplovstom, a eto otišao sam na stranu padobranstva”, istakao je Gavrić.\nProšle godine na Državnom prvenstvu Srbije i Memorijalnom kupu “Pet zvijezda” koji su se održavali istovremeno bio je prvi u juniorskoj konkurenciji, osvojio je u Prijedoru na “Petrovdanskom padobranskom kupu” drugo mjesto 2018. godine, te mnogo ekipnih nagrada.\n“Imamo i avion u pripremi da poleti, da se registuje, nadamo se da ćemo imati ove godine novih učenika, kandidata za obuku padobranca. Sve nade polažemo da će biti nešto ali najvjerovatnije da će se za takmičenja čekati iduća godina”, rekao je Gavrić.\n“Puno odricanja, puno vremena na aerodromu, mislim da je jako teško, ali ipak vrijedi”, kaže Gavrić.\n“U padobranstvu je najljepši slobodan pad, to se ne može ničim, nikakvim riječima opisati samo se može doživjeti i to je neka incijala za nastavljanje, za iznova skakanje”, istiće Gavrić.\n“Kod nas ove godine niko nije napravio ni jedan skok, ovo su bili prvi skokovi u Beogradu”, dodao je Gavrić.


Ranijeri ne zna za poraz od Totenhema! - Meridianbet Vesti\nEngleska Author:\tCentrala Bg - 28/10/2016\nSamo nekoliko meseci nakon što su se borili za trofej u Premijer ligi, za šta znamo kako se ta borba završila, Totenhem i Lester će obnoviti prošlogodišnji neočekivani rivalitet u subotu popodne na Vajt Hart Lejnu.\nS obzirom na trenutno stanje stvari, obe ekipe imaju šta da dokažu, kao i da pokušaju da povrate stabilnost kojom su se odlikovali tokom prethodne sezone.\nTo se možda u manjoj meri odnosi na domaći sastav koji za vodećim Mančester Sitijem zaostaje samo bod, ali daleko od toga da nema osnova, pogotovo posle 4 takmičarske utakmice bez pobede.\nŠto se tiče Lisica, Ranijerijeva ekipa je posle tek treće pobede uspela da se smesti u sredinu tabele, potvrdivši ono što je mnogima već jasno, a to je da su šanse za odbranu istorijske titule veoma male.\nIpak, da Lester nije zaboravio da igra fudbal, videlo se u Ligi šampiona gde su Lisice pobedile u sva tri meča ne primivši nijedan gol! Ako bi Lester uspeo u želji da takvu formu postigne i u Londonu, mogao bi po prvi put posle aprila da ostvari dve uzastopne pobede u Premijer ligi.\nPosle sjajne pobede nad Mančester Sitijem, kada su Mamuze visoko istakle ambicije da ove sezone završe tamo gde nisu uspeli prethodne, došlo je do pada u igri Poketinovih fudbalera pa su u dve utakmice u kojima su realno trebali da osvoje mnogo više bodova, protiv Vest Bromviča i Bornmuta, na Vajt Hart Lejn donešena samo dva.\nAko se tome pridoda remi sa Leverkuzenom u Ligi šampiona i poraz od Liverpula u Liga kupu (doduše u prilično izmenjenom sastavu), jasno je da je Poketino morao da odvoji vreme za jedan motivacioni govor svojim igračima.\nDefanzivna linija bi se mogla izuzeti (primila je najmanje golova u Premijer ligi – 4), ali je napadačima koji su u opisana četiri meča postigli samo dva gola, sigurno potrebno novo nadahnuće, pa makar i u obliku kritike.\nPoslednji susret ovih rivala je završen trijumfom Lestera baš na stadionu Mamuza, kada su Lisice golom Roberta Huta svima objavile činjenicu da nemaju nameru da posustanu do karaj prvenstva!\nMusa Sisoko je suspendovan, Hari Kejn i dalje povređen, a ni šanse da zaigra Tobi Aldervireld nisu posebno velike.\nZa goste ponovo neće igrati letošnje pojačanje Mendi, ali se očekuje da Endi King bude potpuno spreman za utakmicu.\nInače, spomenuti januarski trijumf Lestera na Vajt Hart Lejnu je bio prvi posle 1999. godine!\nInteresantno je da je svih devet golova postignutih u četiri prošlosezonska okršaja ovih rivala (po dva u ligi i FA kupu), delo različitih igrača!\nNajjači adut gostiju u ovoj utakmici bi mogao da bude Klaudio Ranijeri koji nikada u svojoj karijeri nije izgubio od Totenhema u Premijer ligi, ostvarivši bilans od čak 7 pobeda i tri remija!\nU slučaju da ostane neporažen, Totenhem će prvi put posle sezone 1990/91 biti nesavladan u deset početnih ligaških kola!\nNG i poluvreme bez pobednika.\nTags:''lisice'', ''mamuze'', Klaudio Ranijeri, Lester, Liga šampiona, Maurisio Poketino, Premijer Liga, Totenhem\nSigurice na Monako i Nicu su pravi pokloni!


Stupanje na snagu Zakona o dopunama Zakona o vanparničnom postupku (ZVP) 8. septembra 2012. godine predstavlja pomak u smeru rešavanja problema pravno nevidljivih lica, bar u delu koji se tiče mogućnosti upisa u matične knjige rođenih. Navedenim aktom normira se novi oblik vanparničnog postupka pred sudovima – postupak utvrđivanja vremena i mesta rođenja.\nIako se učinilo da će zakon korigovati pravno nepodnošljivu situaciju koja je postojala pre njegovog usvajanja, ipak se otvara pitanje koje se odnosi na ostvarivanje prava na državljanstvo. Naime, članom 71k, st. 2 ZVP-a predviđeno je da „organ koji je nadležan da sprovede postupak za sticanje državljanstva Republike Srbije nije vezan pravnosnažnim rešenjem o vremenu i mestu rođenja“. Time se u pitanje dovodi imperativnost sudske odluke, odnosno dejstvo pravnosnažnosti, jer, prema normativi zakona, isto pravnosnažno rešenje obavezuje jedan, a ne obavezuje drugi organ uprave. Potpuno je nejasan cilj ove norme, a naročito ako se ima u vidu da je ZVP-om propisano da se po prijemu predloga za utvrđivanje činjenice rođenja sud obraća upravo organu unutrašnjih poslova kako bi se proverilo da li postoje podaci o mestu i vremenu rođenja lica čije se rođenje dokazuje. Pored toga, predviđeno je i vršenje posebnih provera u slučaju postojanja sumnje da je lice čije rođenje se utvrđuje boravilo u inostranstvu.\nPraxis će pratiti sprovođenje zakona u praksi, jer je očigledno da pitanje sticanja državljanstva za ta lica ostaje otvoreno, zbog čega postoji opasnost da će određeni broj ostati bez državljanstva, odnosno u riziku od apatridije.\nVideti: Predlog za donošenje Zakona o izmenama Zakona o vanparničnom postupku\nPročitano 16834 puta


Mojkovac: Dom zdravlja nabavio laboratorijsku opremu\nObjavljeno subota, 06 januar 2018 08:31\nDom zdravlja “Boško Dedejić” u Mojkovcu je pred sam kraj godine, postao bogatiji za tri nova aparata kojim je proširio usluge koje pruža laboratorijska dijagnostika.\n“Kako su saopštili iz ovog Doma zdravlja, nabavljeni su multifunkcionalna centrifuga čija je vrijednost 2.998,80 eura, analizator za elektrolite Neo-ISE Tipe B,C9 čija je vrijednost 4.996,90 eura i destilator sa rezervoarom čija je vrijednost 1.999,20 eura”, istakao je Portal CDM.\nPrema navodima tog medija, Ikonija Minić - direktorica Doma zdravlja, kazala je da je tom nabavkom zaokružena kompletna laboratorijska oprema, neophodna da pruži sve vrste usluga iz oblasti laboratorijske dijagnostike, koju Fond za zdravstveno osiguranje predviđa na primarnom nivou zdravstvene zaštite.\n“Ova sredstva, ukupno 10.000 eura obezbijeđena su iz kapitalnih izdataka. Obzirom da je laboratorija poznata kao ‘srce svake zdravstvene ustanove’ prioritet nam je bio da laboratorijska dijagnostika prati savremene trendove i maksimalno odgovori potrebama pacijenata. Sada se analize obavljaju brže, a mogućnost greške svedena je na minimum”, navela je ona, zaključio je portal.


BaFin raskida veze sa bankarskim lobijem - Biznis.rs\n24.11.2021 19:57 Autor: Redakcija Biznis.rs 0\nNemački finansijski regulator BaFin rešen je da prekine sve veze sa bankarskim lobistima, te da bude siguran da i nakon umešanosti u Wirecard skandal...\nNemački finansijski regulator BaFin rešen je da prekine sve veze sa bankarskim lobistima, te da bude siguran da i nakon umešanosti u Wirecard skandal neće prihvatati naloge ministra finansija u skladu sa zakonom koji je predložio Brisel.\nNacrt zakona treba da spreči bankarske supervizore u Evropskoj uniji (EU) da traže i dobijaju uputstva, ili se nađu pod uticajem bilo kog eksternog tela, uključujući kompanije čije poslovanje regulišu i vladine agencije. Zakon bi, takođe, trebalo da pooštri pravila vezana za trgovinu akcijama kompanija koje nadzire.\nProvizije se u Nemačkoj pomno prate, a BaFin je bio izložen oštrim kritikama zbog umešanosti u skandal kompanije Wirecard, finansijske grupe koja se urušila 2020. godine nakon što je otkrivena njena „višeslojna“ prevara, izveštava Financial Times.\nEvropska agencija za hartije od vrednosti i berze prošle godine je pokrenula pitanja vezana za nezavisnost regulatora BaFin od političkih odluka, ukazujući na činjenicu da je on obaveštavao Ministarstvo finansija o svom radu pre nego što je preuzimao konkretne akcije.\nU izveštaju agencije se takođe ističe da su neki zaposleni BaFin-a smatrali trgovinu Wirecard akcijama “zabrinjavajućom”. Mere koje sada predlaže Brisel deo su zakona o bankama koje je predložila Evropska komisija (EK) kako bi povećala nadzor finansija u EU.\nBaFin ima tri predstavnika finansijske industrije u administrativnom savetu od 17 članova koji nadgledaju njegovo poslovanje i donose odluke o njegovom budžetu. On, takođe, ima i odvojeni savetodavni odbor za predstavnike industrije.\nOvi predstavnici će, verovatno, napustiti odbor zbog planova Brisela. S duge strane, nemački ministar finansija veruje da nacrt zakona ne zahteva novu pravnu postavku BaFin-a, navodi osoba upoznata sa temom.\nBANKE EVROPSKA UNIJA FINANSIJE NEMAČKA NOVAC ZAKON\nAxel Springer zabranjuje seksualne veze zaposlenih


UGS Solidarnost i NUA uputili su Otvoreno pismo stečajnom upravniku Agrokombinata, reagujući na navode saopštenja stečajnog upravnika, objavljene u prošlom broju Subotičkih novina, pod naslovom „Vignjević: Netačne informacije novog udruženja”!\n—Vi u svojim saopštenjima iznosite tvrdnje da Novo udruženje akcionara Agrokombinata prezentuje netačne informacije o Vašem radu na funkciji stečajnog upravnika Agrokombinata, ali ne navodite koje su to "netačne informacije". Stoga Vas molimo da obavestite javnost koje su to "netačne informacije", navode u saopštenju predsednik Novog udruženja Akcionara Grgo Čović i predsednik UGS Solidarnost Vanja Dragojlović.\nDragojlović i Čović kažu, da uprkos volji oba udruženja da razgovaraju o problemima akcionara, do razgovora nije došlo.\n—O nepravilnosti uvođenja stečaja u Agrokombinat AD Subotica, o nezakonitostima tokom samog stečaja i o drugim problemima Agrokombinata dobro su obavešteni svi nadležni od Subotice do Beograda, u poslednjih deset godina. Svi oni su upoznati sa krivičnim delima koja su u vezi s tim predmetom učinjena i koja su dovela do uništenja Agrokombinata. Od svih upoznatih, reagovala je samo Agencija za licenciranje stečajnih upravnika, koja je u svom izveštaju, na 19 stranica iznela i taksativno navela, koja su krivična dela i nezakonitosti počinjeni u stečaju Agrokombinata. Taj izveštaj je predat Tužilaštvu i treba ga pročitati, jer je vrlo poučan. Do danas, niko nije pravosudno sankcionisan za počinjene zloupotrebe u stečaju Agrokombinata! To je veoma loša poruka, nakon otvaranja poglavlja 23 i 24 pristupnih pregovora Srbije EU. U vezi svega što smo mi u UGS Solidarnost učinili, zaključujemo da u Subotici nema borbe protiv korupcije i pljačke u privatizaciji pojedinih firmi u vezi kojih smo podneli 9 krivičnih prijava. Tu cenu uništavanja privrede već sada plaćamo svi mi građani Subotice, naš Grad stagnira u razvoju, a i naša deca će ispaštati zbog toga, kaže se u Otvorenom pismu.\nTakođe se navodi i da Novo udruženje akcionara Agrokombinata kao i UGS Solidarnost reaguju, po osnovu interesa i zahteva svojih članova, a na osnovu dokumentacije kojom raspolažu.\n—To je naše pravo i u toj borbi za interese radnika i akcionara niko nas ne može sprečiti. Poslednja tužba, na 50 stranica, koju smo podneli, u vezi je člana 2. Aneksa 1. Ugovora o prodaji pokretne i nepokretne imovine Agrokombinata AD Subotica, gde je navedeno da su "zemljište, traktori, prikolice, kombajni, objekti tovilišta junadi i prasad...BEZ VREDNOSTI"!Dakle, da nemaju vrednost! Uz to, da napomenemo, da niste samo Vi legitimni predstavnik i naslednik imovine i stečajne mase Agrokombinata, nego su to i akcionari i bivši radnici koji su ga stvorili i izgradili, dok su ga drugi, neretko uz „odobrenje” državnih organa, doveli do bankrota i budzašto rasprodavali. Nakon dela i sankcionisanja na koje smo ukazali, spremni smo za razgovore i saradnju u zajedničkom interesu i interesu Republike Srbije i poštovanja njenih zakona, saopštili su javnosti i medijima, u reagovanju na tekst stečajnog upravnika u prethodnom broju, Novo udruženje akcionara Agrokombinata Subotica i predsednik: Čović Grgo i Vanja Dragojlović, predsednik UGS Solidarnosti.


Gradonačelnik Brčkog Anto Domić i predsjednik ove turske kompanije Durmuš Koć potpisali su juče protokol o saradnji, koja se odnosi na obezbjeđivanje lokacije za izgradnju poslovnog centra na području distrikta.\nPrema Bulčevićevim riječima, predstavnici “Anadoli Botanika” prethodno su uputili pismo namjere u kome su zatražili minimalnu površinu zemljišta oko 100 hektara u zakup i četiri hektara sa objektima za kupovinu na lokalitetu Okrajci u Gornjem Rahiću, južno od Brčkog.\n“Anadoli Botanik` jedna je od vodećih svjetskih firmi u oblasti agrara, koja radi po najsavremenijim metodama i sa najmodernijom mehanizacijom. Specifikum ovog projekta u distriktu, gdje bi se uz ostalo proizvodile sadnice, je ta što bi se sadnice, umjesto iz zemlje, proizvodile iz kokosove ljuske”, objasnio je Bulčević.\nDomić je ocijenio inicijativu firme “Anadoli Botanik” kao veoma korisnu za Brčko, ističući da je Vlada prihvatila poslovnu inicijativu firme, te da su njeni predstavnici preuzeli obavezu da u određenom roku preduzmu aktivnosti na realizaciji ponuđenog projekta.\nOva kompanija prve radove u Brčko distriktu trebalo bi da započne već u ovoj kalendarskoj godini. Srna\nTagovi: anadoli botanikanto domicbrckodamir bulcevic


Radnici blokirali put: Gdje je lova - BIGportal.ba\n9 Jula, 2019 9 Jula, 2019 0200\n”Gdje je lova? Lova je nestala”, kažu radnici Aluminija koji su ponovno blokirali saobraćaj na putu M-17 kod Mostara. S njima su i Dražen Pandža, direktor Aluminija i Boris Vican, izvršni direktor za tehničke poslove i razvoj koji su protekle sedmice izvijestili javnost da se kompanija gasi zbog nemogućnosti pronalaska…\n”Gdje je lova? Lova je nestala”, kažu radnici Aluminija koji su ponovno blokirali saobraćaj na putu M-17 kod Mostara.\n“S radnicima smo sve vrijeme i bićemo s njima sve vrijeme”, rekao je i pozvao radnike da se smire strasti i nervoza.\nRadnici Aluminija opet blokirali M-17\nPosted by Bljesak.info on Tuesday, July 9, 2019\nNa grčkoj granici uhapšen Slaviša Јurošević, osumnjičeni za pokušaj ubistva


Sloga: Sto dana rijaliti vlade - nastavak petogodišnje propagandne manipulacije vlasti nad sopstvenim narodom. - Jutarnji GLASnik\nUdruženi sindikati Srbije „Sloga“ prvih sto dana rada Vlade Srbije sa Anom Brnabić kao premijerkom ocenjuju kao „rijaliti – vladu“, neuspešnu u ekonomiji, uspešnu u nastavku petogodišnje proizvodnje propagandne manipulacije vlasti nad sopstvenim narodom.\nDa Srbija nije najbolja u ekonomiji, to osećamo po standardu i visini primanja, međutim, očigledno da ima uspeha u pravljenju rijaliti programa u režiji državnog vrha, što smo uostalom videli juče u Kruševcu gde je održana sednica Vlade Srbije, još jedna putujuća, diletantska predstava za javnost sa ciljem prikazivanja nepostojećeg uspeha i širenja lažnog optimizma i nade u nekakav bolji život, kažu iz Sloge.\nO procentima povećanja plata i penzija je bespredmetno govoriti, jer njih zdrav razum i ekonomska računica demantuju već pri prvom ulasku u neku od prodavnica ili samoposluga. To je ništa do presipanje šupljeg u prazno i vraćanje dela od onog što je ranije uzeto, navodi se u saopštenju ovog sindikata.\nOno šta je, međutim, veoma zabrinjavajuće je da u nedostatku ekonomskih i zdravih održivosti građani postaju sve više žrtve socijalnog unižavanja i najstrašnije manipulacije koja nije zabeležena u novijoj istoriji ni jedne evropske države, upozoravaju iz Sloge uz konstataciju da neuporedivo najgori ekonomski i životni standard u odnosu na druge države u Evropi vlast konstantno podgreva i hrani povremenim nacionalizmima i plaši penzionere i radnike bankrotom.\nOno u čemu su najuspešniji je da su uspeli da slude narod do krajnjih granica, da poseju mržnju i zavist između onih sa većim i manjim primanjima, koji te razlike olako primaju zdravo za gotovo, ne shvatajući da su najveće penzije ili plate u Srbiji ravne socijalnoj pomoći u Nemačkoj, kaže se u saopštenju.\nTagged SINDIKAT SLOGA


Kolumne & novosti: Pukla Akademija SNS! Naučila napamet vređanje, pa zaboravila tekst...\nPukla Akademija SNS! Naučila napamet vređanje, pa zaboravila tekst...\nPritisak koji se sručio na leđa mlade jurišnice SNS i očekivanja da bude mladi Vučić u ženskom obliku su uzela svoj danak. Nevenu su nedavno poremetile dve reči "polako, polako" koje izgovorio Aleksandar Jovanović Ćuta iz pokreta Ekološki ustanak.\nDok je “biflala” unapred naučen govor, savršeno napisan i u kom su svoje mesto našli opozicija, Đilas, Marinika, Zelenović, bivša vlast i ugroženi Vučić, Nevena je počela da zamuckuje. U trenutku kad je postalo očigledno da je zaboravila šta je rekla i kad je postalo jasno da je daleko od poentiranja, dodatno ju je poremetila Ćutina upadica.


Govor direktorke CEAS-a Jelene Milić na otvaranju pete jubilarne #BelgradeNATOWeek - Centar za evroatlantske studije - CEAS\nOvo doba godine u Srbiji je, inače, vrlo nezgodno za organizovanje većih javnih događaja jer je sada vrhunac sezone slavljenja pravoslavnih verskih praznika.\nNo, imajući u vidu da je ovo naša već peta jubilarna NATO nedelja i imajući u vidu vrlo ohrabrujuće vesti o tome kako je protekao jučerašnji sastanak predsednika Srbije Aleksandra Vučića sa generalnim sekretarom NATO Jensom Stoltenbergom, o čemu ćemo, nadam se, čuti više od naših uvaženih govornika uskoro, imajući u vidu da pripadnici Vojske Srbije upravo ovih dana održavaju još jednu vežbu sa Armijom Sjedinjenih Američkih Država, te da je i Ambasada SAD podržala organizovanje ovogodišnje Beogradske NATO nedelje, usuđujem se da kažem- DRAGI SVI DOBRO DOŠLI NA CEAS-ovu SLAVU.\nMinistarstva spoljnih poslova i odbrane Republike Srbije, a posebno njihovi pripadnici iz organizacionih jedinica koje su nadležne za saradnju Republike Srbije sa NATO kroz Partnerstvo za mir, kao i Kancelarija Saveta za nacionalnu bezbednost i zaštitu tajnih podataka su od početka ovog CEAS poduhvata sa NATO Odeljenjem za javnu diplomatiju, dakle, već pet godina, neposredno i profesionalno sarađuju sa nama i ja im se svima iskreno na tome zahvaljujem.\nCilj nam je od početka bio da kvalifikovanu i zainteresovanu javnost u Srbiji i regionu, kroz razne aktivosti što preciznije i objektivnije informišemo o dešavanjima unutar NATO-a, o izazovima i pretnjama sa kojima se susreće , kako anticipira stvari i kako se priprema za odgovore, koji su ti odgovori i šta oni znače, te o glavnim aktivnostima i planovima NATO-a na Zapadnom Balkanu i u Srbiji. Naravno fokus je uvek i na saradnji Srbije i NATO-a.\nNadam se da ćemo na panelima čuti nešto i o sve više informacija koje ovih dana stižu o ruskom nedemokratskom i neprijateljskom uplitanju u izborne procese u Velikoj Britaniji i Španiji, kao i naravno o tome kako se NATO, EU i zemlje članice bore, ili planiraju da počnu da se bore protiv toga. Nadam se da ćemo čuti i o tome koje se mere primenjuju ili planiraju protiv ruske nelegalne aneksije Krima i očite direktne umešanosti u sukobe u Istočnoj Ukrajini u kojima je do sada poginulo oko 10.000 ljudi, o čemu se u Srbiji jako malo zna i govori.\nNo, glavni fokus ovogodišnjeg skupa je na sve struktuiranijoj i potrebnijoj saradnji NATO-a sa Evropskom Unijom.\nSrbija je upravo dobila ohrabrujuće poruke od zvaničnika EU o nastavku procesa pregovora o članstvu.\nCEAS smatra da bi EU pomogla Srbiji ako bi što pre otvorila i pregovaračko poglavlje 31 o Zajedničkoj spoljnoj i bezbednosnoj politici, imajući u vidu sve komplikovanije odnose NATO i EU sa Rusijom s jedne strane, i sve jače rusko nedemokratsko delovanje na Zapadnom Balkanu s druge, koje više ne preza ni od opasnih destabilizujućih poteza poput umešanosti u pokušaj sprovođenja puča u Crnoj Gori.\nCEAS je još pre dve i po godine objavio svoj, sada već globalno u nekim krugovima, popularan i cenjen izveštaj Širom zatvorenih očiju – Jačanje ruske meke moći u Srbiji, a pre toga seriju izveštaja o pritiscima njihove tvrde moći u odbrani i ekonomiji sa istim ciljem - podrivanjem demokratizacije Srbije i njenih demokratski donetih odluka da ide ka EU i jača saradnju sa NATO-om kao vojno neutralna zemlja.\nInače, crnogorsko članstvo u NATO je definitivno jedna od najboljih vesti koja je stigla sa Zapadnog Balkana u poslednjih nekoliko godina. Sa nama će ova dva dana biti i neki od ključnih ljudi i iz Vlade Crne Gore i tink tenkova, kao i organizacija civilnog društva koji su direktno bili uključeni u tom neverovatnom poduhvatu.\nJoš jednom, iskrene čestitke i zahvalnost Vladi Crne Gore, NATO-u, zemljama članicama, a pre svega ljudima koje sam prethodno spomenula. Njihovo iskustvo dragoceno je i za novu Vladu Makedonije, koja je druga jako dobra vest koja je ovih godina stigla sa Zapadnog Balkana. Njima svi mi moramo pomagati jer postoje ozbiljne indicije da se Rusija s ovim vestima itekako ne miri. Nadam se da će njihova iskustva biti od korisiti i Srbiji i Bosni i Hercegovini, a time i evroatlantskoj zajednici.\nCEAS je nedavno objavio svoj novi izveštaj Primarni Instinkt - za veće prisustvo NATO-a na Zapadnom Balkanu u kome, pre svega, upozoravamo na neprijateljski ruski uticaj u kome smo pisali u prethodnom periodu, na moralne, a sad već i bezbednosne pretnje koje predstavljaju nedovršeni procesi reformi sistema bezbednosti i suđenja za ratne zločine u regionu, za sam region ali i za evroatlantsku zajednicu.\nU Izveštaju ukazujemo i na opasnost od veponizacije etničkih zajednica u regionu usled neliberalnog koncepta politizacije etniciteta – koji je skoro u svim zemljama koje kasne u procesu evroatlantskih integracija, delimično i zbog toga, u stvari ustavno političko ustrojstvo tih zemalja. Da spomenem samo dva primera, nedavni direktni poziv Sergeja Železnajaka (zamenik predsedavajućeg ruske Dume), Putinovog čoveka za Balkan, koji je uputio predstavnicima Srpke liste u kosovskom Parlamentu da aktivno opstruiraju završetak procesa demarkacije granice Kosova i Crne Gore.\nInače, Rusi u Crnoj Gori sve agresivnije traže od Srba koji su državljani Crne Gore da se registuju kao etnička manjina, da bi ih brže veponizovali, jer im ne odgovora brzina kojom bi eventualno njihovi srpski partneri tamo mogli da ostvare svoj, takođe, opasan naum da dejtonizuju Crnu Goru tražeći status konstitutivnog naroda. Treba li da spominjem šta i kako rade sa sadašnjim - dugogodišnjim vlastima Republike Srpske. Podela Kosova, nažalost opet postaje opcija na kojoj se intenzivno radi u nekim krugovima koji Zapadnom Balkanu ne žele dobro, stabilizaciju i demokratizaciju.\nOvih meseci neki zvaničnici Srbije komentarisali su navodno nediplomatsko mešanje predstavnika političkog Zapada u naše unutrašnje stvari. CEAS smatra da je Srbija kroz proces pregovora o članstvu sa EU i jačanja saradnje sa NATO-om dala legitimitet tim organizacijama i zemljama članicama za moderniju verziju diplomatskog delovanja koja podrazumeva zainteresovanost, pomoć i usklađivanja u tim procesima.\nU tom svetlu mogu se posmatrati i svakodnevni pozivi političara i zvaničnika druge države- BiH, Molorada Dodika o tome šta Vlada Srbije treba da uradi o skoro svim važnim temama u Srbiji, kao mešanje u unutrašnje poslove Srbije. Koliko znam, Srbija, bar javno, nije u procesu integracije sa BiH.\nSa nama su danas dve CEAS-u vrlo važne osobe čije su delovanje, način tog delovanja, i dalekosežne posledice tog delovanja inspirisale CEAS tim i autore Primarnog insitikta, Glavnokomandujući Američke Armije u Evropi, general Bendžamin Hodžis i gospođa Milica Kovačević, koordinator Evoatlantskog Info centra iz Crne Gore, NGO motora crnogorskog procesa pridruživanja NATO-u.\nImajući u vidu da je sa i nama uvaženi gost pomoćnik generalnog sekretara NATO zadužen za javnu diplomatiju, ambasador Tacan Ildem, kao i sjajna lista panelista, s jedne strane, i da mnogi ovde vrlo dobro znaju CEAS stavove i o nekim drugim temama, s druge, ja ne bih dalje dužila.\nA sada Ms. Milić goes of the script.\nSrbiji je potrebna racionalna debata o NATO, zasnovana na činjenicama, ozbiljnim procenama i odlukama u kom pravcu i sa kim Srbija želi da nastavi u 21. veku. CEAS smatra da su članstvo u EU i NATO dve stolice na kojima Srbija može i treba da sedi, u interesu uspešne i prosperitetne države Srbije i svih njenih građana.\nI za kraj - znate kako rade dobri menadžeri i komandanti, najteže zadatke koje moraju da se obave u najkraćem roku, u nemogućim uslovima delegiraju osobama iz svog tima koje su ionako najzauzetije. CEAS timu, naši partneri, gospodine Rober Pszczel (viši zvaničnik za Rusiju i Zapadni Balkan NATO Odeljenja za javnu diplomatiju), „moji Italijani“- Alessandro Minuto Rizzo, Stefano Stefanini i Giampaolo Di Paola*, Upravo policije iz Odeljenja za javni red i mir grada Beograda, dragi redovni saradnici CEAS uključeni u ovja poduhvat, hvala vam, već sada za sve u vezi pete jubilarne Beogradske NATO nedelje i želim vam uspešan rad ova dva dana. Dragim gostima želim da uživaju u ovoj konferenciji, i da im bude korisna onoliko koliko i meni. Ja sada planiram da počnem da uživam.\n….. Andjo, molim te jednu kafu bez sećera, da konačno sednem i odmorim, :) jer moj deda mraz je stigao.\nSada reč dajem ambasadoru Branimiru Filipoviću , vršiocu dužnosti pomoćnika Ministra spoljnih poslova Republike Srbije za bezbednosu politku.\nDragi Branimire, i Vama još jednom hvala za sve do sada - idemo dalje.\n* Alessandro Minuto Rizzo – Direktor, NATO Defense College fondacija, bivši zamenik Generalnog sekretara NATO-a\n* Stefano Stefanini – Stariji saradnik Brent Scowcroft centra za međunarodnu sigurnost, Atlantski savet SAD, diplomatski savetnik nekadašnjeg predsednika Italije Giorgio Napolitano, koautor GLOBSEC NATO Adaptation Initiative\n* Giampaolo Di Paola – Nekadašnji načelnik Vojnog komiteta NATO-a, nekadašnji ministar odbrane Italije, koautor GLOBSEC NATO Adaptation Initiative


Za deportovane turske nastavnike nema pravde ni dve godine kasnije - Kosovo 2.0\nZa deportovane turske nastavnike nema pravde ni dve godine kasnije\nPiše Ardit Kika - 08.04.2020\nRizik od pandemije u turskim zatvorima dodatno brine porodice zatvorenika.\nKosovska policija je 29. marta 2018, u žurbi i pod velom tajne, odvela šestoricu turskih državljana iz njihovih domova, izvela ih iz automobila ili sa radnih mesta, prevozeći ih na Međunarodni aerodrom u Prištini, odakle su transportovani u Tursku. Ova tajna operacija zasnivala se na saradnji između kosovske i turske obaveštajne službe — premda se bazira i na kontroverzama.\nPolitički lideri na Kosovu prvobitno nisu znali da li da preuzmu zaslugu za ovu operaciju ili da se distanciraju od tog poduhvata onda kada su građani, ljudskopravaški aktivisti i zvaničnici stranih država, osudili taj čin.\nOva dešavanja su rezultirala smenom kosovskog ministra unutrašnjih poslova i šefa obaveštajne službe. U istrazi, koju je o ovoj aferi sproveo skupštinski anketni odbor, utvrđeno je na desetine kršenja kosovskih zakona, dok je protiv više od 20 pripadnika policije podignuta krivična prijava.\nIpak, ni dve godine nakon izručenja, šestorica nastavnika su i dalje zatvoreni — a neki i dalje čekaju suđenje — u turskim pretrpanim zatvorima, dok ljudskopravaške grupe upozoravaju da su ovi objekti posebno problematični u vreme pandemije kovida-19.\nPorodice deportovanih i dalje čekaju zadovoljenje pravde, u bilo kom obliku.\nOd nastavnika do ‘terorista’\nDok su se hapšenja odvijala oko sedam sati ujutru tog sudbonosnog dana, nije bilo jasno šta se dešava; postepeno su počele da se probijaju informacije o hapšenju nastavnika.\nDo 10 časova, iako su mediji uporno postavljali pitanja, zvanični odgovori i dalje nisu bili uverljivi.\n“Policija sprovodi operaciju”, izjavio je portparol Kosovske policije Baki Keljani (Kelani) za BIRN. “[Javnost će] biti pravovremeno obaveštena o ostalim detaljima.”\nOko tri sata kasnije, Ministarstvo unutrašnjih poslova (MUP) izdalo je saopštenje za medije u kome se navodi da su “boravišne dozvole [izdate turskim državljanima] ukinute” iz bezbednosnih razloga i da se “nastavljeni boravak ovih građana smatra nezakonitim”.\nSadašnji i nekadašnji učenici, kao i bivše kolege turskih nastavnika ubrzo su se okupili da protestuju u Prištini. Ovi protesti su trajali satima, dok su predstavnici institucija nevešto objašnjavali ono što se zbilo, premda sama lokacija deportovanih muškaraca nije bila poznata.\nUčenici i kolege nastavnika ubrzo su se okupili na protestu nakon hapšenja šestorice nastavnika, zahtevajući njihovo oslobađanje. Fotografija: Džek Bučer (Jack Butcher) / K2.0.\nČlanovi porodice i podržavaoci okupili su se naredne noći na ulasku u prištinski aerodrom, zahtevajući transparentnost, a nakon što su se pojavile glasine o tome da nastavnike drže u starom aerodromskom hangaru. Kasnije je potvrđeno da su ovi muškarci, u stvari, deportovani u Tursku samo nekoliko sati po hapšenju.\nU tom trenutku, premijer Ramuš (Ramush) Haradinaj i predsednik Hašim Tači (Hashim Thaçi) tvrdili su da nisu bili upoznati sa ovom operacijom, dok je Haradinaj najavio smenu ministra unutrašnjih poslova Fljamura Sefaja (Flamur Sefaj) i direktora Kosovske obaveštajne službe (KOS) Dritona Gašija (Gashi). Turski predsednik Redžep Tajip Erdogan (Recep Tayyip Erdoğan) narednog dana je održao govor u kom je osudio negativne komentare i zahvalio Tačiju na deportaciji.\nŠestorica deportovanih bili su povezani sa pokretom koji predvodi utjecajni turski učenjak u oblasti religije i propovjednik Fetulah Gulen (Fethullah Gülen), koji se nalazi u progonstvu u SAD. Od pokušaja državnog udara 2016. u Turskoj, Erdogan je okarakterisao Gulenov pokret kao “Fetulahistička teroristička organizacija” te je preduzeo niz mera da suzbije delovanje onih koje smatra svojim protivnicima; Gulen je porekao učešće u pokušaju izvršenja državnog udara.\nDžihan Ozkan (Cihan Özkan), Kahraman Demirez, Hasan Husein Gunakan (Hüseyin Günakan), Mustafa Erdem, Osman Karakaja (Karakaya) i Jusuf (Yusuf) Karabina, od kojih su svi na Kosovu imali porodicu i posao, sada su pritvoreni u Turskoj.\nMeđu brojnim kontroverzama koje karakterišu ovu aferu, Hasan Husein Gunakan je, navodno, deportovan greškom, jer institucije nisu naložile njegovo izručenje. Papirologija je bila spremna za izručenje Hasana Huseina Demira koji se, prema rečima njegovih advokata, sada nalazi u jednoj evropskoj zemlji, gde mu je odobren azil.\nPorodice i advokati poručuju da oni nikada nisu zvanično obavešteni o lokaciji šestorice i da im nije dozvoljeno da sa njima razgovaraju. Iz Kosovske policije su advokatima deportovanih rekli da se razlog za hapšenje bazirao na proceni KOS-a da ovi turski građani predstavljaju opasnost po bezbednost, što je optužba koju članovi porodica žestoko demantuju.\nNesanitarni uslovi i pretrpani kapaciteti turskih zatvora mogu da dovedu do toga da se oni pretvore u leglo zaraze.\nU međuvremenu, deportacije, bez sudskog procesa, državi u kojoj se ovi muškarci suočavaju sa “ozbiljnim rizikom od mučenja”, žestoko su osudile svetske ljudskopravaške organizacije.\nGovoreći u ime članova porodica sin Hasana Huseina Gunakana, Mustafa, izjavio je za K2.0 krajem 2019. da su turske vlasti osudile Ozkana i Karakaju na sedam godina i šest meseci u zatvoru; Demirez je osuđen na osam godina i devet meseci, dok je Gunakan dobio zatvorsku kaznu u visini od osam godina i 45 dana.\nPotvrđujući brojne kritike, koje su ljudskopravaške grupe i međunarodni posmatrači upućivali na račun turskog pravosudnog sistema, Mustafa Gunakan kaže da niko od ovih muškaraca nije dobio fer suđenje.\n“Za optužbe nisu predstavljeni nikakvi dokazi”, rekao je. “Kazne izrečene na suđenju zasnivaju se na pretpostavkama, a ne dokazima.”\nIstovremeno, Karabina i Erdem neki su od brojnih političkih zatvorenika u Turskoj koji i dalje čame u pritvoru dok već dve godine čekaju suđenje.\nU vreme svetske pandemije, članovi porodica kažu da su posebno zabrinuti za zdravlje svojih voljenih, jer broj slučajeva zaraženih kovidom-19 u Turskoj raste alarmantnom stopom, pa tako nesanitarni uslovi i pretrpani kapaciteti turskih zatvora mogu da dovedu do toga da se oni pretvore u leglo zaraze.\nAmnesti internešenel (Amnesty International) i druge ljudskopravške organizacije koje nadgledaju rad turskih pravosudnih organa pozivaju državne vlasti da “iskoriste ovu priliku i nepravedno zatvorene ljude hitno oslobode” iz zatvora, gde se njihovo dobro zdravlje ne može smatrati datošću.\n“Hiljade ljudi se nalaze iza rešetaka samo zato što su praktikovali svoje pravo na slobodu izražavanja i slobodu mirnog okupljanja. Oni se sada suočavaju i sa ogromnim potencijalnim zdravstvenim problemima”, stoji u zajedničkoj izjavi od prošle nedelje.\nKao odgovor na zdravstvenu pretnju, turske vlasti planiraju da prevremeno oslobode makar jednu trećinu od oko 300.000 zatvorenika u ovoj zemlji. Međutim, iako novi nacrt zakona predviđa oslobađanje onih koji su osuđeni za ubistvo bez predumišljaja i organizovani kriminal, on ne obuhvata političke zatvorenike, kao što su šestorica deportovanih sa Kosova.\nPorodice ovih muškaraca i dalje žive na Kosovu. Neki su zatražili azil i ušli u poslednju fazu procedure za dobijanje izbegličkog statusa.\nZa sve to vreme biju sudsku bitku sa kosovskim institucijama.\nAdvokat porodica, Urim Vokši (Vokshi), tužio je MUP za opozivanje boravišne dozvole, Kosovsku policiju za to što je izdala naloge za deportaciju i Apelacionu komisiju za strance (AKS) za to što je odbila da poništi odluke o izručenju. Međutim, vladini advokati u svakoj fazi procesa osporavaju tužbe, pa se tako ovi slučajevi razvlače po sudovima.\nK2.0 je analiziralo 16 najskorijih sudskih presuda o deportacijama.\nOsnovni sud i Apelacioni sud kontinuirano presuđuju da te odluke nisu zasnovane “ni na jednom konkretnom dokazu” i “imaju takve nedostatke zbog kojih se njihova zakonitost ne može uzeti u obzir”.\nU nekim slučajevima, sudije su primetile da u papirologiji Ministarstva unutrašnjih poslova nema imena osobe koja ih je potpisala i da tamo ne stoji neophodni broj protokola.\nVokši kaže da bi, pri čitanju takvih obrazloženja, institucije trebalo da ponište njihove odluke. Međutim, odluke o poništenju boravišnih dozvola i izdavanju naloga za deportaciju i dalje su na snazi.\nAdvokat Urim Vokši, koji zastupa porodice deportovanih, inicirao je sudski postupak protiv MUP-a, Kosovske policije i Apelacione komisije za strance. Fotografiju ustupio Urim Vokši.\nAdvokat objašnjava da će u sličnim slučajevima, kada institucije zadužene za administraciju ne izdaju nove odluke u skladu sa prvobitnim primedbama suda, one morati da se vrate na sudove posredstvom novih tužbi. Tek u tom trenutku sudovi mogu da procene osnovanost tužbe. U slučajevima o kojima je ovde reč, sudovi još nisu dospeli u fazu donošenja konačnih odluka o osnovanosti ovih slučajeva.\nDržavna advokatska kancelarija Kosova (DAK), koja zastupa državne institucije na sudovima, insistira na tome da su sve odluke MUP-a, Kosovske policije i AKS-a zakonite te je podnela odgovore na sve tužbe protiv kosovskih institucija, uključujući slanje žalbe Apelacionom sudu u tri slučaja.\nDAK je svaki put, u usmenom i pisanom obliku, zahtevao da se tužbe “odbace kao neosnovane” ili da se “odbace kao neblagovremene”.\nU skladu sa svojom argumentacijom, advokati DAK-a su pokušali da na sudu predstave bezbednosne procene KOS-a za šestoricu turskih državljana; oni kažu da u tim procenama stoji da su Džihan Ozkan, Kahraman Demirez, Mustafa Erdem, Osman Karakaja, Jusuf Karabina i Hasan Husein Demir (koji nije deportovan) predstavljali potencijalnu opasnost za Kosovo.\nMeđutim, kako su procene klasifikovane kao “tajne”, pa njih tako advokati porodica nisu mogli da vide, sudije su odbacile procene kao dokaz, navodeći da sudovi ne mogu da zasnivaju svoje presude na “dokazu za koji [predstavnici svih] strana nisu mogli da daju izjavu”.\nSumnja se i u to da li bi ova dokumenta zaista trebalo da budu klasifikovana kao tajna te postoje sumnje i u validnost odluka da se turski državljani liše boravišne dozvole i deportuju, a nakon što je bivši direktor KOS-a, Driton Gaši (Gashi), izjavio na sednici odbora Skupštine Kosova da oni nisu bili ni nasilni ni teroristi.\nKada je K2.0 stupilo u kontakt sa njima, iz MUP-a i DAK-a su izjavili da ne mogu da komentarišu tekuće slučajeve koji se i dalje nalaze u sudskom procesu. AKS i Kosovska policija nisu odgovorili ni na jedno pitanje Kosova 2.0.\nUpravni predmeti koje su porodice iznele protiv kosovskih vlasti svakako neće osloboditi njihove voljene iz turskih zatvora. Sa ograničenom mogućnošću za oslobađanje ovih muškaraca, sudski proces, ipak, ima svoj značaj u smislu da porodice dobiju makar neko zadovoljenje pravde.\nTo bi, takođe, moglo da ima uticaja na svaki potencijalni krivični postupak protiv radnika institucija na Kosovu koje su učestvovale u procesu deportacija, jer bi validnost odluka koje donesu zvaničnici verovatno bila preispitana na sudu.\nLjabinot Ljepoštica (Labinot Leposhtica), koordinator za nadzor rada sudova i pravnik u BIRN-u, kaže da su državni službenici, koji se već suočavaju sa određenim krivičnim postupcima, ranije pokušavali da iskoriste tekuće postupke u svoju korist tako što su tvrdili da je određeno pitanje već uzeto u razmatranje na drugom sudu.\nLjabinot Ljepoštica kaže da državni službenici, koji se suočavaju sa krivičnim postupcima, mogu pokušati da upotrebe tekuće postupke u svoju korist. Fotografija: BIRN.\n“Sud svakako uzima u obzir da li se njegov predmet ispitivanja, u smislu krivičnog dela, već obrađuje u drugom [npr.] parničnom postupku”, kaže Ljepoštica, dodajući da Tužilaštvo može lako da negira ovakve tvrdnje “ako je već pribavilo snažne dokaze koji ukazuju na motiv i nameru ovih osoba da zloupotrebe svoj položaj”.\nJedine krivične prijave podignute zajedno sa Tužilaštvom do dana današnjeg, a koje se odnose na deportacije, bile su na račun osoblja Kosovske policije. Inspektorat Kosovske policije je 15. avgusta 2019. podneo krivičnu prijavu Tužilaštvu protiv 22 osobe. Specijalno tužilaštvo Kosova je za K2.0 izjavilo da je ovaj slučaj u istrazi, ali su odbili da daju dodatne komentare.\nIz Inspektorata su poručili Kosovu 2.0 da se prijave odnose na “Zloupotrebu službenog položaja ili vlasti” (krivično delo za koje je zaprećena novčana ili trogodišnja zatvorska kazna) i “Nezakonito lišavanje slobode” (za šta je zaprećena kazna između jedne godine i osam godina zatvora).\nIshod istrage policijskog inspektorata povezan je sa drugim, odvojenim procesom vođenim u Skupštini Kosova, koja je u julu 2019. usvojila izveštaj specijalnog anketnog odbora.\nIzveštaj je utvrdio da je bilo kršenja zakona u skoro svim fazama procesa, a ukupno 31.\nOdbor je intervjuisao 25 državnih zvaničnika, uključujući predsednika Hašima Tačija i premijera Ramuša Haradinaja. Ostali koji su se nalazili na visokim državnim funkcijama u vreme deportacija — kao što su ministar transporta i infrastrukture Palj Ljekaj (Pal Lekaj), ministar unutrašnjih poslova Fljamur Sefaj, direktor KOS-a Driton Gaši i generalni direktor Kosovske policije Špend Madžuni (Shpend Maxhuni) — takođe su intervjuisani na odboru, a isto se desilo i pojedinačnim direktorima u policiji i MUP-u.\nIzveštaj je utvrdio da je bilo kršenja zakona u skoro svim fazama procesa, a ukupno 31, uključujući kršenje zakona, podzakonskih akata, Krivičnog zakonika i konvencija o ljudskim pravima koje su utkane u ustav ove zemlje.\nNajflagrantnije kršenje zakona se odnosi na neprimenu principa non-refoulement (koji zabranjuje proterivanje pojedinaca državama za koje se smatra da bi u njima mogli da budu mučeni), na “automatsko sprovođenje zahteva KOS-a” u režiji MUP-a, direktno učešće KOS-a u operaciji Kosovske policije, čime je omogućeno da šestorica budu deportovana bez odgovarajućih putnih dokumenata, a da pritom uhapšeni nisu obavešteni o svojim pravima.\nCelokupna afera — i parlamentarna istraga koja je usledila — takođe je otvorila važna pitanja o funkcionisanju kosovske obaveštajne agencije i o sposobnosti demokratskih institucija da od nje zahtevaju odgovornost.\nVladin portparol Perparim Krieziu (Përparim Kryeziu) kaže da su izmene zakona potrebne da bi se omogućio veći demokratski nadzor kosovskih bezbednosnih službi. Fotografija: Patrik Domi, Kabinet premijera.\nDa bi se dozvolio značajniji parlamentarni nadzor nad radom ove agencije, sadašnja vlada u ostavci tvrdi da Kosovo treba da promeni Zakon o KOS-u.\nPortparol sadašnje vlade u ostavci, Perparim Krieziu, kaže da je anketni odbor imao manje svedoka i dokumenata dobijenih od KOS-a nego što mu je bilo potrebno. Takođe kaže da direktor KOS-a ima “apsolutnu diskrecionu moć” u odnosima sa skupštinom, jer ta osoba može da bira da li će ili neće otkriti informacije ili svedoke bilo kom redovnom skupštinskom odboru ili anketnoj komisiji.\n“To znači da direktor KOS-a ima potpuno pravo i zadnju reč da odvrati svaku istragu protiv sebe ili agencije — da može da odbije da skupštini obezbedi pristup informacijama koje su joj potrebne za sprovođenje istrage”, rekao je on. “Vlada smatra da je ovakva diskreciona moć neprihvatljiva, imajući u vidu da skupština nema najviše ovlašćenje pri nadzoru rada KOS-a i njenog direktora.”\nKako se država suočava sa ustavnom krizom zbog prošlomesečnog glasanja o nepoverenju vladi i sa naporima da se ograniči pandemija kovida-19, čini se malo verovatnim da će u dogledno vreme uslediti izmene zakona o nadzoru rada KOS-a.\nU međuvremenu, porodice turskih nastavnika, koji su bez upozorenja bili deportovani, nadaju se da će pravda makar unekoliko biti zadovoljena.\n“Samo želimo da se tekuća istraga o šest deportacija okonča što je pre moguće, bez ikakvog dodatnog kašnjenja”, poručuju.K\nO autoru/ki Ardit Kika je završio studij političkih nauka na Univerzitetu u Prištini. Radio je kao novinar za medije Kallxo.com i Prishtina Insight. Trenutno radi kao novinar frilenser, u prvom redu se baveći politikom, kulturom i ljudskim pravima. Ardit je postao stipendist K2.0-a u Programu stipendiranja novinara/ki u oblasti izvještavanja o ljudskim pravima za 2018. godinu.


III Kongres gastroenterologa Srbije - Ozonpress :: internet portal\nIII Kongres gastroenterologa Srbije\nU Beogradu će se od 8. do 10.10.2015. održati III Kongres gastroenterologa Srbije sa međunarodnim učešćem. Organizator Kongresa je Udruženje gastroenterologa Srbije, najveće i najznačajnije profesionalno udruženje koje okuplja veliki broj gastroenterologa, hepatologa i lekara drugih specijalnosti. Predsednik Organizacionog Odbora je prof. dr Srđan Đuranović, Predsednik Udruženja gastroenterologa Srbije. Predsednik Naučnog Odbora je prof. dr Goran Janković.\nOčekuje se da će na Kongresu učestvovati oko 400 lekara i eksperata iz Srbije, Austrije, Bosne i Hercegovine, Bugarske, Crne Gore, Francuske, Hrvatske, Italije, Makedonije, Mađarske, SAD-a, Slovenije, Švajcarske, Švedske i Velike Britanije. Biće prezentovano oko 60 originalnih radova i oko 80 apstrakata iz svih oblasti gastroenterologije i hepatologije.\nKongres je akreditovan od strane Zdravstvenog saveta Srbije. Kongres je akreditovan i od strane evropskog akreditacionog tela, što celom dogadjaju daje širu dimenziju.\nU sklopu Kongresa će se održati i Kurs kontinuirane medicineske edukacije na temu: Bolesti digestivnog sistema u ordinaciji lekara opšte medicine 2015. Očekuje se da će ovom Kursu prisustvovati oko 200 lekara opšte medicine i specijalista interne medicine. Kurs je takođe akreditovan od strane Zdravstvenog saveta Srbije.\nUspešna organizacija i realizacija ovakvog Kongresa nije moguća bez saradnje sa farmaceutskim kompanijama i industrijom koja proizvodi medicinsku opremu. Preko dvadeset kompanija će imati štandove u okviru kongresne Izložbe.\nOvaj Kongres će još jednom pokazati da srpska gastroenterologija drži korak sa Evropom i svetom i da Srbija svakako predstavlja jedan od glavnih gastroenteroloških centara u regionu.\nSocijalne mreže slabe emocije\nŠkolica sporta „Albatros“


To je poziv na linč, cilj teksta je širenje atmosfere straha, rekla je danas predsednik Žena u crnom Staša Zajović na ročištu, u Višem sudu, povodom tužbe protiv vlasnika i glavnog i odgovornog urednika Informera Dragana J. Vučićevića zbog teksta u ovom listu "Žene u crnom najveći strani plaćenici".\nOva nevladina organizacija tužila Vučićevića za povredu ugleda, časti i iznošenje neistinitih informacija, ne traži nadoknadu materijalne štete, već da se presuda objavi u Informeru.\nVučićević se nije pojavio na ročištu, već je obavestio sud da se nalazi na drugom suđenju, tako da mu je ponovljen poziv da se pojavi na sledećem ročištu, 25. decembra ove godine.\nZajović je rekla da je „laž i kleveta“ sadržaj teksta u kojem se, navodi, kaže da je posao ove organizacije da optuži Srbe za ratne zločine, takođe da su neistiniti podaci o iznosima novca koji je dobila ova organizacije, kao i imena donatora.\nMoja slika sa tim ciframa je danima objavljivana, nacrtana je meta na meni, rekla je Zajović, prema čijim rečima je Informer „režimski medij“ koji se „obračunava sa neistomišljenicima“.\nOna je rekla da je posle tog teksa, iz novembra prošle godine, na on lajn izdanju lista krenula „hajka“ sa pozivima na obračun sa Ženama u crnom.\nGovoreći o posledicama, ona je rekla da je doživela niz uvreda u autobusu, na pijaci, na drugim javnim mestima, ali je kao naročito opasan ocenila istup ministra policije Nebojše Stefanovića neposredno posle pisanja Informera.\nZajović je rekla da je Stefanović poručio da Žene u crnom treba da se brinu o smeštaju izbeglica kad već dobijaju puno para, čime se, kaže, pozvao na lažnu vest.\nOna je rekla da je nisu zvali iz Informera pre objavljivanja već posle kada im je rekla da „ništa od onog što su o Ženama u crnom objavili nije tačno“ kao i da ne daje izjave za tej list.\nPrema njenim rečima nije tražila demanti jer zna da taj list „služi za medijsku hajku“, navodeći i da je „pismena i razumna tako da ga ni ne čita“, mada ga viđa svaki dan po autobusima.\nOna je, odgovarajući na pitanja, naglasila da su aktivnosti Žena u crnom „usmerene na solidarnost sa ugroženima po bilo kom osnovu“, da je organizacija dobitnik brojnih međunarodnih priznanja, kao i da se podaci o finansijama mogu videti u Agenciji za privredne registre.\nPrema njenim rečima, organizacija se zalaže za postojanje pravne države kao i da država treba da se odgovorno odnosi prema prošlosti.\nMi se zalažemo da se 11.jul proglasi Danom sećanja na genocid u Srebrenici, kao što je to uradio i Evropski parlament, rekla je Zajović, navodeći da Srbija mora da poštuje presude međunarodnih sudova.\nInformer Staša Zajović Žene u crnom\n← Vuk Stanković: Negativna opsesija Vučićem\nVučić najzastupljeniji u informativnim emisijama →


Call of Duty će sada biti pod šapom Microsoft-a i to košta 70 mlrd | Bonitet.com\nAko je Microsoft za LinkedIn platio 26 milijardi, zamislite šta može da kupi za 70 milijardi?\nPa za skoro toliko ovaj gigant će kupiti Activision Blizzard, gejmerski studio koji je najpoznatiji po igricama Call of Duty, World of Warcraft i Diablo. Tako se nastavlja „rat“ u gejming industriji koji se intezivira od početka ove godine, a traje već par godina.\nUgovor je vredan 68,7 milijardi dolara, i to je, kako potenciraju mediji u SAD, najveći podsticaj u gejming industriji od strane ove kompanije.\nU saopštenju Microsoft-a kaže se da će tako kompanija postati treća u ovoj oblasti iza Tencenta i kompanije Sony.\n„Duboko ulažemo u sadržaj svetske klase, zajednicu i cloud tehnologiju da bismo započeli novu eru igara koja stavlja igrače i kreatore na prvo mesto i čini igranje bezbednim, inkluzivnim i dostupnim svima“, kaže izvršni direktor Microsoft-a Satia Nadela.\nOvo dolazi skoro godinu dana nakon što je kompanija kupila Bethesd za 7,5 milijardi dolara. Microsoft očekuje da se ugovor sa Activision Blizzard „zaključi u fiskalnoj 2023. godini“.\nCall of Duty i seksualno uznemiravanje\nActivision Blizzard nije samo poznat po igricama koje igraju milioni. U centar pažnje javnosti dospeo je prošlog jula kada je kalifornijsko “Odeljenje za pošteno zapošljavanje” (DFEH) tužilo Activision Blizzard zbog promovisanja kulture „stalnog seksualnog uznemiravanja“. Od tada je sve više zaposlenih iznelo više optužbi za seksualno zlostavljanje, a kompanija je u septembru postigla nagodbu od 18 miliona dolara sa Komisijom za jednake mogućnosti zapošljavanja SAD. Na to rešenje se ulaže žalba, a izveštaji pokazuju da je skoro 40 zaposlenih Activision Blizzard-a navodno „napustilo“ kompaniju od prošlog jula.\nMicrosoft, piše The Verge, ne navodi tačno kako će pristupiti rešavanju ovih problema, a kompanija kaže da će Bobi Kotik za sada nastaviti da obavlja funkciju kao izvršni direktor Activision Blizzarda. Ali pitanje je da li će to ostati i posle preuzimanja.\nPrethodni tekstNajmlađa žena koja je sama zaradila svoju milijardu\nSledeći tekstŠef firme Nike: Žrtvovao sam mentalno zdravlje zbog svog posla


Zemljotresi, vojska i policija: zemljotres među onima koji od zemljotresa žive\nMenadžment za potresanje zemlje\nSrbiju je nedavno pogodio jak zemljotres koji je razorio hiljade kuća u Kraljevu i okolnim mestima. Nabujale rek Lim i Drina poplavile su desetine hiljada kuća, dvorišta i plodnih njiva, prekinule saobraćajnice, porušile mostove... Međutim, to je samo okvir za sliku koja sledi\nUprava za vanredne situacije Ministarstva odbrane od 1. jula ove godine prebačena je u nadležnost Ministarstva unutrašnjih poslova.\nDa li je srpska policija, sa preuzetim ljudima, opremom i imovinom sposobna da se uhvati u koštac sa težim nepogodama?\nIstražujući kriminal u Ministarstvu odbrane, dotakli smo se i priče o smišljenom urušavanju Sektora za zaštitu i spasavanje - odnosno Uprave za vanredne situacije.\nPosebno je "katastrofalna" priča u vezi sa rukovođenjem i upravljanjem takozvanim Sektorom za zaštitu i spasavanje Uprave za vanredne situacije Ministarstva odbrane, koja je u zadnja dva ministarska mandata uvek imala na raspolaganju manje sredstava za zaštitu i spasavanje građana Srbije (havarije, prirodne i ljudske nepogode), nego kabinet takozvanog demokratskog ministara odbrane.\nPrema rečima kontroverznog načelnika Uprave za vanredne situacije MO Milana Popadića (koji sebe naziva doajenom civilne zaštite), iz budžeta je, za sistem odbrane i za ceo sistem civilne zaštite i funkcionisanje ove Uprave, Ministarstvo odbrane izdvajalo jedva oko 0,08 budžeta odbrane. U isto vreme on je rashodovao opremu i uništio sistem obuke. Sam je izjavio da je popunjenost, inače nepostojećih jedinica civilne zaštite, planiranim sredstvima za rad i opremom - skoro 25 procenata, po čemu smo, po njegovim rečima, na poslednjem mestu u Evropi.\nČak i kada je bio i na početku mandata načelnika, Popadić je, da bi se dodvorio ministru odbrane i njegovim poslovnim odnosima sa Jugoimportom SDPR, nezakonito naredio povlačenje naoružanja i municije civilne zaštite (kratke cevi), kako bi isto bilo prodato preko ministrovih kumova i prijatelja u područje kaspijskog regiona (Gruzija) i zemljama podsaharske Afrike, pri čemu su ga odgovorni službenici upozoravali da je reč o problematičnom vlasništvu nad ovim zalihama naoružanja i municije, jer je reč i o imovini subjekata zaštite i spasavanja iz nekadašnjeg sistema Teritorijalne odbrane.\nNjemu nije smetalo da pred kraj mandata, na intervenciju jednog sandžačkog ministra, sklapa i nezakonite ugovore o delu za pojedine članove ministrove stranke, koji su takođe osporeni od strane računskog centra Vojske Srbije, u visini od dva miliona dinara. U međuvremenu je, u poslednje četiri godine, samo Autoservis Ćurčić, bez tendera, bio ovlašćen i imao monopol na servisiranje vozila Uprave, za naknadu veću od pet miliona dinara, za koju je moglo da se kupi osam novih automobila! Naravno, bez tendera.\nNačelnik Uprave se nije bavio obukom zaposlenih, već je to prepuštao nevladinim organizacijama i mentorima iz inostranstva, a jednu firmu je posebno protežirao. Firma je Granada d.o.o iz Beograda (tema predavanja: prevencija, ovladavanje i prevazilaženje vanrednih situacija, a u cilju osposobljavanja odgovornih kadrova iz sistema civilne zaštite, održana u junu 2007. godine).\nNije pomoglo rukovodnom menadžementu Ministarstva odbrane ni što su odgovorni ljudi i 2007. godine prezentovali stanje u oblasti menadžmenta za šta se opredelio ministar Šutanovac. Danas je stanje u oblasti zaštite katastrofalno, a država nemoćna u delu svoje nužne osposobljenosti da zaštiti i reaguje preventivno, operativno i rehabilitaciono, u slučaju vanrednih situacija, što gledamo svaki dan na televiziji.\nNezavisno od toga, ministru odbrane nije smetalo da prikrije ove činjenice, da u Upravi za vanredne situacije postoje ljudi koji su pod istragom specijalnog tužioca, koji su disciplinski i sudski kažnjavani, te je ova ekipa orođenih kumova, Popadić, Miloš Novaković, Zoran Jeftić, Branko Lošić, Srbislav Stojanac nastavila svoj umetnički rad na uništavanju i ljudi i opreme. Oni su u Ministarstvu unutrašnjih poslova, svi sem Zorana Jeftića, dobili najviša rukovodna mesta i policijska ovlašćenja. Od jula svi su prešli u MUP Srbije, u Sektor za vanredne situacije.\nU isto vreme, državni sekretar Zoran Jeftić (Ministarstvo odbrane) naknadno interveniše zbog ovakvih događaja iz prošlosti, u pogledu istrage oko stambene mafije, oko prekoračenja utrošenih sredstava u Upravi za vanredne situacije, i naknadno fabrikuje izmene raspoređenih sredstava za ovakve nezakonite aktivnosti, povlači svoje prijatelje iz istrage, jer ima iskustvo, kada je po nalogu nekadašnjeg načelnika generalštaba Vojske SCG Geze Farkaša, na isti način, retroaktivno pokrivao ugovore sa biznismenom Mićom Dragićevićem za remontovanje vodenih pumpi.\nPosebnu ''vrednost'' Ministarstva odbrane predstavlja g. Jeftić, kao siva eminencija i provereni čistač i organizator negativnih struja u MO. On na sajtu MO prikriva činjenicu da je 14. jula 1999. godine prešao u privatno preduzeće Gold Med, vlasništvo svog kuma Predraga Anastasijevića, te se ne zna o kakvoj je firmi reč (spoljnotrgovinska firma) koja je imala učešća u javnim nabavkama MO, kao i da li su korišćene lobističke usluge g. Miroslava Lazanskog, koji je pašenog državnog sekretara Zorana Jeftića.\nPitanje za ministra odbrane je na koji je način državni sekretar Jeftić dobio veliki stan u centru grada. I kakva je njegova uloga u prikrivanju nalaza Inspektorata MO do 1999. godine, i posle 2006. godine, gde su navedene njegove kriminalne radnje i korupcija, kao i neznanje o funkcionisanju ovog državnog organa. Istraga bi, u isto vreme, morala da utvrdi koji su pojedinci iz vojne bezbednosti omogućili da ovi izveštaju budu prikriveni (naši izvori ukazuju na penzionisane pukovnike Smiljanića i Jakovljevića, kao i aktivnog pukovnika Lazića).\nMinistar Šutanovac je ''utrapio'' ministru policije Ivici Dačiću Upravu za vanredne situacije koja ima problematičan menadžment uništenog autoriteta državne Uprave u sektoru zaštite i spasavanja. Svi prozvani nesposobnjakovići i korupcionaši dobili su u policiji plate od 100 do 120 hiljada dinara.


Srbija u ponedeljak otvara dva poglavlja\nU ponedjeljak Srbija otvara dva nova poglavlja pregovora o prijemu u Evropsku uniju - poglavlje 26, čije otvaranje je u decembru prošle godine zaustavljeno primjedbama Hrvatske i poglavlje 20, koje se odnosi na industrijsku proizvodnju i preduzetništvo. Istovremeno, Spoljnopolitički komitet Evropskog parlamenta raspravlja po drugi put o novoj rezoluciji o Srbiji.\nPolitički predstavnici evropskih članica su dali zeleno svjetlo da u ponedjeljak Srbija otvori dva nova poglavlja, čime će se broj otvorenih poglavlja završnih pregovora popeti na osam od ukupno 35.\nJedno od njih je i poglavlje 26, obrazovanje i kultura, na čije otvaranje je na posljednjoj medjuvladinoj konferenciji u decembru priošle godine imala primjedbe Hrvatska i to zbog udžbenika na maternjem jeziku za hrvatsku manjinu u Srbiji.\nOtvoriće se i poglavlje 20, posvećeno industrijskoj proizvodnji i preduzetništvu, a u Briselu naglašavaju da je otvaranje ovih poglavlja omogućio i izvještaj evropske službe za spoljne poslove o napretku u dijalogu Beograda i Prištine.\nI otvaranje svakog novog poglavlja, očekuje se u junu ove godine, će biti u direktnoj vezi sa konkretnim napretkom u normalizciji odnosa na relaciji Beograd-Priština, podsjeća se u evropskim institucijama. Očekuje se, takodje i druga po redu rasprava o novoj rezoluciji o Srbiji na Spoljnopolitičkom komitetu Evropskog parlamenta. Prva takva rasprava održana je početkom januara ove godine.\n"Ključna poruka moga izvještaja je da je Srbija na putu prema EU, imamo šest otvorenih pogllavlja i želio bih da ohrabrim vlasti u Srbiji da nastave sa pro-evropskom orjentacijom i politikom, mnogi od nas u Briselu smo spremni da pomognemo Srbiji na tom putu", rekao je izvjestilac za Srbiju Evropskog parlamenta, Dejvid Mekalister.\nIzvjestilac za Srbiju je tada istakao pokazatelje ekonomskog oporavka i rasta, evropsku opredjeljenost Beograda, kao i regionalnu saradnju i rad na pomirenju.\n"Željeli bi smo da vidimo da Srbija nastavi borbu protiv korupcije, da nastavi reforme koje za cilj imaju jačanje vladavine prava, želeli bi smo da budu garantovane slobode govora i medija u zemlji i da lideri u zemlji budu svjesni da je napredak u pregovorima u uskoj vezi sa sprovodjenjem vladavine zakona ali posebno, sa normalizacijom odnosa sa Kosovom."\nGlasanje o rezoluciji EP o Srbiji planirano je za naredni mjesec.


Od sutra u prodaji karte za spektakl "Champions on Ice" - Klix.ba\nOd sutra u prodaji karte za spektakl "Champions on Ice"\nU Sarajevu će 7. februara biti održana manifestacija "Champions on ice", revija najboljih klizača današnjice i bivših svjetskih i olimpijskih pobjednika. Prodaja karata za ovu veličanstvenu manifestaciju počinje već sutra.\nSvi zainteresirane će karte za ovaj događaj moći kupiti u kioscima Duhan Prometa, u Zetri i u protorijama Olimpijskog centra ZOI 84, saopćeno je iz OLimpoijskog centra.\nCijena jedne ulaznice iznosi 16 KM, a cijena VIP Ulaznice iznosi 60 KM i može se rezervisati isključivo u Zetri.\nManifestacija "Champions on ice“ bit će održana u Olimpijskoj dvorani Zetra na dan otvaranja Olimpijskih igara u Sarajevu 1984., a publika će moći uživati u majstorijama Jevgenija Plušenka, Viktora Petrenka, para Oksana Kazakova - Artur Dmitrijev i drugih asova umjetničkog klizanja.\nZasluge za organizaciju gala revije pripadaju firmi ZOI '84, Gradskoj upravi Sarajevo i slovenskoj produkciji Artman.\nClooney izabran za mirovnog izaslanika UN-a\n01.02.2008. u 08:47


Projekti | IDCSI\nPromocija IBCM koledža u Leposaviću – Škola engleskog jezika\nReconnecting Mitrovica – Osnaživanje civilnog društva da se aktivno uključi i deluje u lokalnoj samouprave\nZa čist grad – Ti si na potezu!\nInstitut za razvoj civilnog društva „Innovate“ je u okviru projekta promocije IBCM – Međunarodnog poslovnog koledža Mitrovica (International Business College Mitrovica) sproveo više aktivnosti koje su podržane od strane Spark-a. Na tradicionalnim fudbalskim turnirima u Lešku i Leposaviću, nastupale su po dve ekipe u kategoriji pionira i seniora pod nazivom IBCM, dok su pobednicima u kategorijama najmlađih takmičara i pionira uručene simbolične nagrade. U cilju promocije realizovane su i druge promotivne i medijske aktivnosti na radiu, televiziji, ali i putem promotivnih štandova u direktnoj komunikaciji sa građanima u Leposaviću.\nNaročito smo ponosni da školu engleskog jezika koju je vodio profesor sa IBCM koledža i po programu za studente ovog koledža. Škola engleskog jezika trajala je od Oktobra 2013. do Maja 2014.godine i kroz nju je u ovom periodu prošlo više od 120 polaznika prateći programe od početnog, srednjeg do naprednog nivoa. Polaznici škole engleskog jezika po završetku programa dobili su sertifikate o nivou poznavanja engleskog jezika koje je dodelio IBCM koledž.\nOsnovni cilj ovog projekta je osnažiti građane i građanske organizacije da se aktivno uključe u procese donošenja odluka. U prethodnim mesecima formiran je Monitoring Tim, sačinjen od predstavnika građanskih organizacija, koji svoj rad usmerava na praćenje skupštinskih zasedanja i aktivnosti. Posebnu pažnju naš tim usmerava na transparentnost rada ove institucije, i ukupan demokratski ambijent. Monitorin Tim će se oglasiti javnom pubikacijom, nakon isteka vremenskog perioda od šest meseci. Naša zapažanja i preporuke će biti na raspolaganju svim zainteresovanim stranama, posebno Skupštini opštine Leposavić, NVO organizacijama, međunarodnim partnerima i građanima.\nCilj projekta je da se ukaže našim sugrađanima, sa posebnim osvrtom na mlade, da trebamo više pažnje posvetiti očuvanju i zaštiti životne sredine, kao i da zajedničkim snagama podižemo nivo svesti naših sugrađana kako bi naš grad učinili čistijim, zdravijim i lepšim.\nOvim projektom je predviđeno da se u narednom periodu sprovede niz konsultacionih aktivnosti sa građanima, organizacijama civilnog društva i drugim zainteresovanim stranama kako bi identifikovali probleme u našoj sredini i konkretnim inicijativama upućenim na pravu adresu doveli do njihovog delimičnog ili potpunog rešenja.


Telekom najavljuje uvođenje 5G mreže sredinom naredne godine | Kamatica\nPočetna > vest > Telekom najavljuje uvođenje 5G mreže sredinom naredne godine\nTekst objavljen: 18.12.2021 12:00\nTender za raspodelu 5G frekventnog opsega trebalo bi da bude sredinom naredne godine, a Telekom je spreman da odmah potom ovu najmoderniju mrežu ponudi svojim korisnicima, kaže Vladimir Lučić\nPrema istraživanju RATEL-a, Telekom Srbija je preko svog operatera MTS treću godinu zaredom proglašen za najbolju mobilnu mrežu u našoj zemlji, a kada se uzme u obzir zadovoljstvo korisnika pruženim uslugama MTS spada u najbolje mreže u celoj Evropi.\nOvo je gostujući na TV Prva izjavio generalni direktor srpskog Telekoma Vladimir Lučić, naglašavajući da je ova kompanija maksimalno posvećena unapređenju svojih usluga na zadovoljstvo građana, tehničkoj modernizaciji, ulaganju u nove sadržaje i ekspanziji na međunarodna tržišta sa srpskom dijasporom.\n“Konkurencija je ove godine bila vrlo jaka, svi operateri su imali ozbiljne investicije u poboljšanje kvaliteta i drago mi je što na jednom izuzetno konkurentnom tržištu uspevamo da budemo lider”, poručio je Lučić.\nNajnovija vest iz Telekoma jeste da je Evropska investiciona banka (EIB) uložila 70 miliona evra u našu državnu kompaniju, pre svega za razvoj nove 5G mreže i dodatno proširenje postojeće 4G mreže.\n“Najvažnija finansijska institucija EU je iskazala poverenje u Telekom Srbije i naše planove, a posebno mi je drago to što su odabrali investiciju u 5G mrežu, koja je naš najvažniji strateški poduhvat u narednim godinama. Podrška EIB-a značiće brzo uvođenje 5G mreže širom Srbije, tako da ćemo mi vrlo brzo, u prvoj fazi razvoja, a po dobijanju svih neophodnih dozvola, moći da pokrijemo 60 odsto stanovništva naše zemlje”, kazao je Lučić i podsetio da je ova banka EU i u zvaničnom saopštenju naglasila da ulaganje u Telekom znači podršku digitalnoj transformaciji celokupne srpske privrede.\nKako je precizirao, Telekom je ove godine instalirao više od 1.200 baznih stanica sa 4G mrežom tako da sada pokriva više od 98 odsto stanovništva i 85 odsto teritorije Srbije, što je infrastruktura koja će ubrzati i uvođenje 5G mreže.\nOdgovarajući na pitanje o tome kada će biti raspisan tender za dodelu frekvencija za 5G mrežu, prvi čovek Telekoma je odgovorio da bi to trebalo da se desi sredinom naredne godine.\n“Prema informacijama koje imamo, tender očekujemo sredinom 2022. i za to smo više nego spremni. Više od trećine naših najsavremenijih baznih stanica podržava 5G frekventni opseg, tako da će korisnici Telekoma imati na raspolaganju 5G već u drugoj polovini sledeće godine”, najavio je Vladimir Lučić.\nOn je podsetio da je Telekom nedavno sklopio ekskluzivno partnerstvo sa Vodafonom, najvećom telekomunikacionom kompanijom u Evropi i jednom od najvećih na svetu, koja je globalni lider u razvoju 5G mreže, što će doprineti uvođenju najmodernijih usluga u Srbiji najvećom mogućom brzinom.\nvladimir lučić 2022 5g mreža Telekom Srbija 5G mreža u Srbiji


Na pažnju potencijalnim radnicima u Sloveniji: Ne potpisujte nikakve neispunjene papire! – BHDINFODESK\nby Editor 26/02/2019 0315\nŽelite raditi u Sloveniji? Informišite se na vrijeme\nNa poziv Nezavisnog sindikata radnika Slovenije prije nekoliko dana delegacija Agencije za rad i zapošljavanje BiH, predvođena direktorom Muamerom Bandićem, učestvovala je na sastanku s ciljem razmatranja mogućnosti unapređenja implementacije Sporazuma o zapošljavanju bh. radnika u Sloveniji kao i zaštite prava radnika kod onih poslodavaca koji ista ugrožavaju Sastanku su prisustvovali i predstavnici Inspekcije za rad Republike Slovenije kojima su predočeni problemi sa kojima se radnici iz BiH susreću kod poslodavaca u Republici Sloveniji.\n„Mi imamo situaciju da većina radnika koji odlaze u inostranstvo ne koriste u dovoljnoj mjeri kapacitete Agencije za rad i zapošljavanje BiH, odnosno da nas ne kontaktiraju kako bi saznali detalje oko Sporazuma i uslova zapošljavanja u Sloveniji. Istina sa pojačanim angažmanom Agencije na zaštiti prava radnika u Sloveniji, te zahvaljujući medijskom praćenju navedene teme, mi u posljednih pola godine imamo povećan broj kandidata koji koriste informacije dobijene u Agenciji. Taj nivo povjerenja želimo da unaprijedimo, te da još većem broju kandidata budemo svakodnevno na usluzi“, rekao je Bandić i dodao je da je važno da radnici ne potpisuju nikakve neispunjene papire, da ne potpisuju nikakve ugovore ili izjave koje ne razumiju već da se u tim slučajevima obrate slovenačkom sindikatu za pomoć, te da znaju da se za sva pitanja mogu obratiti i Nezavisnom sindikatu radnika Slovenije te da će im pomoć biti pružena, zatim da prije odlaska u Sloveniju provjere u Agenciji za rad i zapošljavanje BiH o kakvom se poslodavcu radi, te da se upoznaju sa uslovima rada u Sloveniji“, istakao je direktor Agencije Bandić.\n“Poznato je da smo jedan dio prošle godine posvetili rješavanju određenih problema sa kojima su se naši radnici susretali u Sloveniji, i to je uspješno riješeno. Prava radnika su se do sada najviše kršila u djelatnosti prijevoz i skladištenje. Radnici iz BiH koji su otišli na rad u Sloveniju kao vozači su bili najviše izloženi ovim radnjama. Najčešći slučajevi su se odnosili na korištenje činjenice da radnici ne poznaju pravnu legislativu i jezik, te su im nuđeni na potpis ugovori koji nisu bili dogovoreni ili kada je riječ o otkazu ugovora o radu, nuđena im je nepovoljnija opcija. Također, neki radnici su potpisivali prazne papire koji su kasnije bili zloupotrebljavani”, rekao je za BUKU Pupić.\nBHDINFODESKRadnici iz BiHSlovenija\nDječak iz Bosne i Hercegovine postao zvijezda u njemačkom kuharskom showu


MenuNaslovnaLigeNBAEvroligaABA liga - EvrokupBalkanska liga - Liga šampionaOstale ligeCrna GoraReprezentacijaPrva A - Prva B LigaLiga mladihKSCGKluboviSudijski KutakŽenska košarkaIntervjuCrnogorci u AmericiCrnogorski treneriOni dolazeVremeplovTreningOnline školaOstalo\nPrikaz članaka po tagu: Dejan Radonjić\tRadonjić: Sam sam odlučio da odem\tDejan Radonjić neće više biti trener Košarkaškog kluba Crvena zvezda.\nOpširnije...\tZvanično: Radonjić više nije trener Zvezde\tKošarkaški klub Crvena zvezda i Dejan Radonjić odlučili su da ne nastave dugogodišnji saradnju, saopšteno je na sajtu kluba.\nOpširnije...\tRadonjić tokom Ljetnje lige asistent Popoviću u San Antoniju\tTrener Crvene zvezde Dejan Radonjić biće pomoćnik Gregu Popoviću u San Antoniju tokom ljetnje lige, prenio je jedan od najobaveštenijih novinara u Evropi Dejvid Pik preko svog Tviter naloga.\nOpširnije...\tRadonjić: Više nisam trener Zvezde\tTrener košarkaša Crvene zvezde Dejan Radonjić rekao je da mu večeras ističe ugovor i da razgovori o tome nisu realni "u ovakvim okolnostima".\nOpširnije...\tDejova Zvezda stigla do triplete\tKošarkaši Crvene zvezde treći put zaredom su prvaci Srbije. Izabranici Dejana Radonjića savladali su FMP i u trećoj finalnoj utakmici rezultatom 87:57.\nOpširnije...\tRadonjić kandidat za trenera Barselone\tŠpanski list ''El Mundo Depotivo'' donio je listu od 6 kandidata za klupu Barselone, sa koje je prije par dana smijenjen Jorgos Barcokas, a među njima je i crnogorski stručnjak Dejan Radonjić.\nOpširnije...\tRadonjićeva Zvezda na korak od odbrane trona\tEkipa Crvene zvezde, koju sa klupe predvodi Dejan Radonjić savladala je FMP sa 91:76, i tako povela sa 2-0 u seriji u finalu Košarkaške lige Srbije.\nOpširnije...\tRadonjićeva Zvezda silovito do 1-0\tKošarkaši Crvene zvezde počeli su finalnu seriju Superlige Srbije ubjedljivom pobjedom protiv FMP Železnika rezultatom 94:66.\nOpširnije...\tRadonjić želja Uniksa\tKlub koji je u sezoni 2016/17 imao budžet od 14,3 miliona eura zabilježio je loše rezultate i u Evroligi, i u VTB ligi, pa želi jako trenersko ime za sledeću sezonu. Radonjiću na ljeto ističe ugovor sa Crvenom zvezdom.\nOpširnije...\tZvezda rutinski protiv FMP-a\tKošarkaši Crvene zvezde pobijedili su FMP Železnik rezultatom 77:69, u 10. kolu Superlige Srbije.\nOpširnije...\tStartPrethodni12345678910SledećiKraj\tStrana 1 od 26\tKategorije - Lige\nNBA (700)Evroliga (297)ABA liga/Evrokup (1254)Ostale lige (1845)Balkanska Liga/Liga šampiona (322)\nBudućnost\tBudućnost Voli\tCrna Gora\tDejan Radonjić\tLovćen\tMornar\tNikola Vučević\tPrimorje\tSutjeska\tTeodo\tMarketingPrava korišćenjaO namaKontakt


"Promenićemo taktiku ako SAD nastave sa sankcijama"\nSjeverno korejski lider Kim Džong Un ( KCNA/via REUTERS).\nSevernokorejski lider Kim Džong UN rekao je u utorak da novu godinu počinje nadom da će se ponovo sastati sa američkim predsjednikom Donaldom Trampom. Međutim, takođe je izrazio nezadovoljstvo zbog pritiska koji Vašington vrši na Pjongjang.\nKim je naglasio da je njegova "čvrsta volja" da Sjeverna Koreja više neće proizvoditi ili testirati nuklearno oružje, niti upotrijebiti ili širiti svoj arsenal. Upozorio je međutim da bi njegova dobra volja sa SAD mogla da se okonča ako Vašington nastavi da sankcijama vrši pritisak na Pjongjang.\nLideri Sjeverne Koreje i SAD su tokom istorijskog samita u Singapuru, u junu prošle godine, potpisali uopšteni sporazum, ali su dalji pregovori u zastoju zbog zahtjeva Pjongjanga da se ublaže sankcije zbog manjeg napretka, ali i protivljenja pozivu Vašingtona na potpunu denuklearizaciju prije bilo kakvih ustupaka.


Monika je u svesnom stanju, stabilna, orijentisana i razgovara sa psihologom - rekao je direkor KC dr Niš Zoran Radovanović novinarima okupljenim oko bolnice.\nIzjava doktora o Monikinom zdravstvenom stanju\nKako je rekao devojčica ima lakše telesne povrede, ogrebotine po telu i nije životno ugrožena!\n- Obavljaju se dopunske analize, analize krvi, ginekološki pregled... - rekao je on i dodao:\n"Stigla je vozilom hitne pomoći i u pratnji policije, ono što je bitno, nakon prijema urađene su sve toksikološke analize, obavlja se rad sa psihologom, sa ljudima iz Centra za socijalni rad, sa svim potrebnim službama."\nMonika je u bolnicu prevezena u ćebetu\nKako kaže Radovanović ona je razgovarala sa majkom, svesna je i komunikativna.\n- Biće smeštena i narednih dana u klinici zajedno sa majkom. Ono što je najbitnije je da je Moniki potreban mir dok naša policija traži zločinca. Važno je da kod nas bude nekoliko dana, da joj se pomogne da ovih deset užasnih dana preživi i preboli - rekao je dr Radovanović.\nOn je dodao da će u toku večeri biti obavljeno više konsultacija i sa lekarima i sa timom psihologa.\n- Biće sa majkom smeštena u apartmanu, na vezi smo sa ministrom zdravlja, ceo tim lekara je uključen i pratićemo njeno zdrasvtveno stanje. Detaljne informacije daćemo sutra, ono što je važno je da je devojčica živa i nije životno ugrožena - rekao je dr Radovanović.\nZora Radovanović, direktor KC Niš\nMonika je oko 17 sati danas pronađena nakon što ju je pre devet dana oteo višestruki silovatelj Ninoslav Jovanović, poznat kao Malčanski berberin.\nMonika stigla u bolnicu umotana u ćebe, ošišane kose, roditelji jedva čekaju prvi susret (FOTO)\nOVDE JE PRONAĐENA MONIKA Policija tražila građanima da pretraže svoje kuće, meštanin Svrljiškog Mirkovca pronašao devojčicu u VIKENDICI (FOTO)\nOn je uspeo da pobegne, ali policija intenzivno traga za njim!


ORBAN I VUČIĆ NA HORGOŠU: "Spoljna granica EU ne bi trebalo da bude ovde, VEĆ DALJE NA JUGU"\nUspeh obeju zemalja lezi u jacanju ekonomije, tesnjijoj saradnji i izgradnji moderne infrastrukture, jedni od drugih mozemo mnogo toga da naucimo.\nJako bitna stavka je da od pre nekog vremena Madjari kupuju gas isklucivo preko Srpskog gasovoda.\nPruga, gasovod, novi granicni prelaz, cekam sledecu vest sta ce jos povezati Srbiju i Madjarsku.\nJel primecujete koliko dobar odnos Vucica i Orbana doprinosi saradnji nase dve zemlje?\nUpravo tako, Srbija ima sve vise saveznika unutar EU, Madjari su nam postali vise nego bliski saradnici.\nDobri odnosi sa susednim zemljama su vrlo bitni za napredak Srbije, naročito sa Mađarskom, a to je dokaz izgradnjom pruge.\nRekonstrukcija pruga i ulaganje u železnički saobraćaj je investiranje u bolju budućnost!\nDobra saradnja sa susedima je veoma važna za dalji ekonomski razvoj Srbije.\nLepo je imati podršku Orbana na našem putu ka EU\nNeočekivano dobra saradnja, možda i najbolja od svih država\nUlaganje u infrastrukturu je isplativa investicija.\nDobra saradnja sa zemljama u okruzenju znaci i razvoj i napredak na nacionalnom nivou.\nSrbija je otvorena zemlja, uvek spremna na saradnju.\nNivo saradnje i odnosa Srbije i Madjarske su na najvisem nivou u novijoj istoriji.\nSrbija je odavno trebala biti deo EU ali svima je poznata činjenica da nikada neće prihvatiti njihove ucene po pitanju Kosova, i zato smo odlučni da se razvijamo i jačamo i bez njih.Hvala Orbanu na iskrenoj podršci.\nVučić je unapredio odnose sa Mađarskom kao i svim drugim zemljama.\nSrbija i Mađarska zahvaljujući svojim liderima pokazuju kako dve države treba da sarađuju i međusobno se podržavaju.\nMadjarska pruza podrsku Srbiji na njenom putu ka EU, to znaci u ovim trenucima\nMedjusobna saradnja je od suštinskog značaja za obe zemlje.\nJako mnogo bi nam znacilo kada bi mogli da putujemo u Madjarsku samo sa LK\nМађарска је заиста ветар у леђа Србији на европском путу.\nZajednicki projekti koji ce se raditi u buducnosti je samo dobar pokazatelj koliko Srbija i Madjarska imaju izuzetno dobru i zavidnu saradnju\nOdnosi Srbije i Madjarske su na zavidnom nivou i te odnose ce jos vise ova zeleznicka trasa ucvrstiti\nSrbija i Mađarska su oduvek bili za prijateljstvo i saradnju. Elektronska pruga omogući će veći i brži protok robe što je jako bitno kako za našu zemlju tako i za Mađarsku.\nSrbija će nastaviti da se zalaže za uspostavljanje što bolje saradnje sa Mađarskom i da se na taj način obezbedi brži privredni rast.\nKoliko je bitna Mađarska za napredak Srbije ka EU, pokazalo se kroz podršku u evropskim institucijama, a ujedno je to odraz dobrih odnosa Vučića i Viktora Orbana 🇷🇸🇷🇸🇭🇺🇭🇺\nPridruživanje EU je svakako nešto čemu se nadamo u bliskoj budućnosti i zahvalni smo Mađarskoj na podršci, koju nam pruža po tom pitanju.\nZajednickim snagama mozemo da unapredimo buducnost ove dve zemlje i ostvarimo sjajne rezultate\nPruga Srbija-Horgoš će rasteretiti drumski saobraćaj i dosta brže će naš narod stiti do odredišta.\nCilj politike koju vodi predsednik je svakako ekonomski razvoj Srbije i uspostavljanje dobre saradnje sa susedima.\nHvala Mađarskoj i Orbanu na podršci Srbiji koju nam pruža na našem putu evrointegracija. U budućnosti je važno jačati saradnju sa Mađarskom na svim mogućim nivoima.\nMađarska po ko zna koji put pokazuje neizmernu podršku Srbiji za njen ulazak u EU. Veoma nam znači njihova podrška, kao od zemlje koja je već članica EU.\nPrijateljstvo Srbije i Mađarske sve je veće i bolje zahvaljujući predsedniku vlade Viktoru Orbanu i nasem predsedniku Vučiću.\nJačanje ekonomske saradnje sa Mađarskom je veoma važno, jer na taj način dolazi do bržeg privrednog rasta Srbije.\nEU sa Amerikom zakuhali su na Balkanu i debelo se ogrešili o Srbiju.Umesto da isprave grešku oni još uvek podržavaju separatizam a ne suverenitet svake zemlje.\nIzuzetno me raduje što su odnosi Mađarske i Srbije postali ovako dobri. Zajedničkim snagama možemo dostići veliki uspeh.\nVerujem da će Srbija i Mađarska u budućnosti uspešno realizovati još neke projekte.\nPutovanja vez pasoša treba da bude cilj obe zemlje, i Mađarske i Srbije.\nОдноси Србије и Мађарске су на завидном нивоу. То је само захваљујући политици сарадње.\nOdnosi Srbije i Mađarske su na najvišem nivou u istoriji. Dobri odnosi među susedima i politička stabilnost pospešuju ekonomski i privredni razvoj.\nIzgradnja železnice će doprineti da građani za 35 minuta budu u Segedinu.\nNasa drzava ima odlicne politicke odnose sa Madjarskom i brojne infrastrukturne projekte\nRetko koja zemlja EU kao što je to Mađarska i retko koji političar kao što je Viktor Orban, žele tako iskreno da sarađuju sa Srbijom.\nSjajan potez drzava Srbije i Madjarske i njihovih lidera.\nOrban,iskren prijatelj i podrska Srbiji u svakom pogledu\nVeoma je važno da se radi na uspostavljanju što bolje saradnje između Mađarske i Srbije i da se jača prijateljstvo.\nViktor Orban je po ko zna koji put ponovio da "granice EU bi trebalo da budu dole niže, na jugu. A građani Srbije bi trebalo slobodno da putuju Evropom sa svojim pasošem". Retko iskren političar. Hvala mu na svoj podršci.\nSaradnja sa Mađarskom je na zavidnom nivou. Kroz zajedničke projekte učvrstiće se odnosi Srbije i Mađarske, kojoj se zahvaljujemo na podršci za naš ulazak u EU.\nSamo naporan rad pobedjuje kriticare!\nUdruženim snagama Srbija i Mađarska mogu samo da imaju korist i da nastave svoj razvoj.\nTAMO DALEKO Predsednik Vučić objavio post kako uživa uz tamburaše\n"SPREMALA NAM SE VELIKA MUKA" Crnogorski ministar policije o ustoličenju na Cetinju: Bilo je naoružanih NA OBE STRANE\nU manastiru Svetog Petra Cetinjskog 4. i 5. septembra nije bilo naoružanih osoba, ali jeste u gradu, na obee strane, i “bilo je visoko rizično”, kaže crnogorski ministar policije Sergej Sekulović.\nNAJAVLJENA BLOKADA GAZELE I MOSTARSKE PETLJE Aktivisti se okupljaju ispred Palate pravde, najavljuju barikade i na putevima po drugim gradovima\nVOZAČI, OPREZ! Zbog magle smanjena vidljivost na putevima, nema zadržavanja na granicama i naplatnim stanicama