Snapchat će više pažnje posvetiti iPhone-u nego Android-u - iMagazin\nSnapchat će više pažnje posvetiti iPhone-u nego Android-u\n2017/02/07 | 11:30\nVeći broj korisnika Snapchat-a je registrovan na iOS-u nego na Android-u, izjavili su nedavno predstavnici te kompanije. To je glavni razlog zašto će developeri aplikacije u budućnosti više pažnje obratiti razvoju za Apple-ove telefone, nego za telefone drugih kompanija.\nViše se isplati unapređivati aplikaciju za iOS platformu, iako iPhone uređaji imaju svega 12% udela na tržištu, jer su, prema Apple-ovoj godišnjoj statistici za 2016. godinu, developeri zaradili čak 20 milijardi dolara od prihoda koji je ostvario App Store. Snapchat je praktično besplatna aplikacija, ali postoje neke funkcije koje zahtevaju plaćanje u nekim državama. Ono što developeri Snapchat-a mogu videti iz istraživanja tržišta je da imaju mnogo više aktivnih iPhone korisnika, nego onih koji koriste druge uređaje, pa na toj platformi, samim tim, imaju i veće prihode. Upravo iz tog razloga će više pažnje posvetiti razvoju aplikacije za iOS.\nPrioritet razvoja naših proizvoda dali smo verzijama za iOS operativni sistem, umesto telefonima sa Android operativnim sistemom. Ako ne bismo bili u mogućnosti da poboljšamo korišćenje naših proizvoda na Android telefonima, u slučaju da oni postanu popularniji od iOS telefona, naš posao bi mogao biti ozbiljno ugrožen.\nNe postoji jasno objašnjenje za ovakve rezultate. Iako se čini da Google-ov sistem ima prednost, ako oduzmemo telefone niske i srednje kategorije, čini se da je trka izjednačena. Zašto je važno da Snapchat ima određene hardverske uslove korišćenja ako aplikacija nije zahtevna za sistem? Neki AR filteri nisu kompatibilni sa svim uređajima, a kvalitet prednje kamere može biti još jedan razlog zašto neki korisnici odustaju od aplikacije.\nKompanija želi da uđe na tržište akcija prvi put nakon 5 godina, očekujući 3 milijarde dolara dobitka od tog poteza. Initial Public Offering (IPO) će verovatno utvrditi vrednost kompanije koja trenutno ima 158 miliona korisnika. Ono što je zanimljivo je da Snapchat neće biti registrovan samo kao softverski developer, već i kao “kompanija za kamere”, jer proizvodi i dodatke kao što su Spectacles. Iz kompanije su izjavili da je posao sa skrivenim reklamama u njihovim aplikacijama u naglom porastu. Prihod od ovih reklama bio je 58,7 miliona dolara u 2015. godini, dok je prošle godine bio 404,5 miliona dolara.\nUprkos porastu prihoda, kompanija je još uvek u nevolji. Postoji mogućnost da će početi da ostvaruju profit ove godine, pogotovo jer žele da više pažnje posvete razvoju hardvera, a deoničari bi mogli imati veći uticaj na njih. Ako Snapchat izda novi hardver u budućnosti, verovatno će ga oblikovati prema željama iOS korisnika. Ne znamo šta mogu da izdaju nakon Spectacles-a, ali se nadamo da će biti nešto korisno ili barem nešto što ne izgleda toliko smešno. Naočare sa ugrađenom kamerom nisu loša ideja, čak su izgledale jako dobro na reklamnim fotografijama, ali verovatno ne postoji ni jedan čovek na ovoj planeti koji bi ih nosio u javnosti.\nIzvor: Verge 1 i 2


Projekat za aerodrom u Bihaću gotov, kočnica finansije\nBIHAĆ – Glavni projekat budućeg aerodroma u Bihaću ugledao je ovih dana svjetlo dana, a njime je predviđen arhitektonski izgled budućeg aerodromskog kompleksa, uključujući terminal, kontrolni toranj, pistu, hangare za skladištenje, prilazne saobraćajnice, parkinge i svu ostalu prateću infrastrukturu.\nDirektor Javnog preduzeća “Aerodrom Bihać” Adnan Bajrić istakao je kako je ovo još jedan veliki korak u pravcu realizacije cijelog projekta.\n“Ovim smo na korak do urbanističke saglasnosti, a glavnim projektom i urbanističkom dozvolom stvaramo uslove za izdavanje građevinske dozvole”, kazao je Bajrić za “Nezavisne”.\nPrema njegovim riječima, ukoliko se ispune svi potrebni uslovi, a prije svega finansijski, cijeli projekat bi mogao biti realizovan u naredne tri godine, ali su problem novčana sredstva koja pristižu pa se sve može otegnuti na mnogo duže.\nPodsjećamo kako je nedavno Ministarstvo okoliša i turizma Federacije BiH izdalo i okolišnu dozvolu neophodnu za realizaciju projekta.\nBajrić kaže kako projekat za Unsko-sanski kanton ima veliku važnost kada se radi o komunikacijskom povezivanju, ali i značajan ekonomski aspekt, jer može biti motor razvoja Bihaća i cijelog kantona.\nInače, treba istaći kako se ove godine radovi na aerodromu izvode nešto sporijom dinamikom zbog situacije izazvane pandemijom virusa korona.\nCjelokupna situacija uticala je i na umanjenje sredstava koja za ovaj projekat izdvaja Vlada FBiH, pa je tako iz federalnog budžeta, umjesto planiranih 2,5 miliona, uplaćeno tek 300.000 maraka, a isplata preostalih sredstava je neizvjesna.\nU međuvremenu izgrađen je pristupni put koji povezuje aerodrom s okolnim saobraćajnicama, a nakon provedenih ispitivanja nosivosti poletno sletne staze, nastavljena je njena izgradnja.\nNajveći problem, kada je riječ o projektu aerodroma u Bihaću, leži u njegovom finansiranju, s obzirom na to da je preko 90 posto do sada utrošenih sredstava iz budžeta Federacije BiH. Zbog toga je predloženo da se izgradnja aerodroma iz domena nadležnosti lokalne zajednice prebaci na federalni nivo i da se cijeli projekat proglasi federalnim interesom.\nPrema grubim procjenama, cijela investicija koštala bi oko 100 miliona maraka.\nSmatra se kako će realizacija ovog projekta imati veliki ekonomski značaj za Unsko-sanski kanton s obzirom na veliki broj ljudi s ovih prostora koji žive i rade u inostranstvu te da će doprinijeti značajnom razvoju turizma i povećati broj posjeta Nacionalnom parku “Una” i drugim turističkim destinacijama na ovim prostorima. (Nezavisne)


Panasonic 3u1, ER-GD50-K803 trimer cena, cene Srbija, prodaja Beograd Novi Sad Niš\nPanasonic 3u1, ER-GD50-K803 trimer cene\nTip trimera Trimer za kosu, Napajanje Na struju i baterije, Oprema Dodaci: torbica... specifikacija\nTrimer Panasonic, 3u1, ER-GD50-K803\nEPonuda nije internet prodavnica već Vam omogućava da brzo i lako nađete Panasonic 3u1, ER-GD50-K803 trimer po najjeftinijoj ceni. Naš cilj je da kupci budu što bolje informisani o ponudi Panasonic trimer 3u1, ER-GD50-K803 na tržištu Srbije. Vrlo lako nalazite željeni proizvod za kategoriju Trimeri cene, ne morate da lutate od sajta do sajta za Panasonic Trimeri, sve Vam je na jednom mestu. Naši operateri svakodnevno ažuriraju cene ali je potrebno da proverite cenu i dostupnost za Panasonic 3u1, ER-GD50-K803 trimer sa PRODAVCEM. EPonuda ne može da garantuje potpunu tačnost specifikacije i slika za Panasonic 3u1, ER-GD50-K803 trimer. Pre kupovine, podatke za Panasonic trimer 3u1, ER-GD50-K803 proverite na sajtu PROIZVOĐAČA.


Evropska komisija (EK) odobrila je "uslovno marketinško odobrenje" za lek Remdesivir, za lečenje protiv COVID-19. Ovo je prvi lek, koji je odobren na nivou Evropske unije (EU) za lečenje protiv korona virusa.\nRemdesivir je sada ovlašten za uslovno odobrenje stavljanja leka u promet, jedan od regulatornih mehanizama EU-a stvoren radi olakšavanja ranog pristupa lekovima koji ispunjavaju nezadovoljne medicinske potrebe, uključujući one za hitne situacije kao odgovor na pretnje javnom zdravlju, kao što je trenutna pandemija.\nU soapštenju EK stoji da ovo odobrenje, po ubrzanom postupku, dolazi nakon preporuke Evropske agencije za lekove (EMA), a potom usvajanja od strane država članica EU.\nDo odobrenja je došlo, kako se kaže u saoštenju, samo nedelju dana nakon preporuke EMA, a brza procedura je primenjena u kontekstu krize korona virusa. Obično je potrebno do 67 dana da bi EK odobrila jedan proizvod.\n"Zaštita javnog zdravlja ključni je prioritet EK, i kao takvi, podaci o Remdesiviru procenjeni su u izuzetno kratkom roku, kroz postupnu preglednu proceduru, pristup koji je EMA koristila u vanrednim situacijama javnog zdravlja kako bi procenila podatke koji postaju dostupni", stoji u saopštenju.\nEvropska Komesarka za zdravlje i bezbednost hrane, Stella Kiriakides, je ocenila da je odobrenje, važan je korak napred u borbi protiv ovog virusa.\n"Ovo odobrenje dajemo manje od mesec dana nakon podnošenja aplikacije, što jasno pokazuje odlučnost EU da brzo reaguje kada postanu dostupni novi tretmani", izjavila je evropska komesarka obećavajući da EK neće prestati u naprima kako bi obezbedilo efikasno lečenje ili vakcina protiv COVID-19.


U novinarstvu je od 1992. godine kada je na RTV „Politika“ radila kao novinar i reporter u Informativno-političkoj redakciji.\nOd osnivanja je radila za „Dnevni Telegraf“, takođe kao novinar i reporter u informativno – političkoj redakciji; autor je nekoliko feljtona koji su govorili o malverzacijama tadašnjeg Miloševićevog režima, kao i autor nekoliko reportaža iz, tada ratom zahvaćene, Bosne i Hercegovine.\nČetiri godine radila je za TV produkciju ANEM i RTV B92, gde je uređivala informativne emisije „Izbori se za izbor“ i Vesti TV B92. Na TV B92 bila je autor i voditelj dokumentarnog serijala o korupciji pod nazivom „Podmazivanje“, kao i kratkih dokumentarnih reportaža i emisija uoči, sa i posle demonstracija 5.oktobra 2000. godine. Za B92 izveštavala je iz Haga sa početka suđenja Slobodanu Miloševiću.\nU Radio Slobodna Evropa radi u web redakciji. Iskustvo u web-novinarstvu sticala je i u listu „Borba“ gde je bila urednik sajta.\nRedateljka Kathryn Bigelow prva je žena koja je osvojila Oskara za režiju. Njen film "The Hurt Locker" posvećen je ženama i muškarcima koji kao vojnici rizikuju svoj život u Iraku, Avganistanu i drugim dijelovima svijeta.\nProblem azilanata može da šteti Srbiji


U saobraćajnoj nesreći kod Banje Luke poginuo Predrag Cvijetić - Klix.ba\nU saobraćajnoj nesreći kod Banje Luke poginuo Predrag Cvijetić\n23.2.2007. u 13:36\nU mjestu Glamočani općina Laktaši, jutros oko 05.45 sati na putu rezerviranom za saobraćaj motornih vozila Banja Luka – Klašnice, došlo je do saobraćajne nesreće u kojoj je poginuo vozač „mercedesa“ Predrag Cvijetić (1984.) iz Srpca.\nNastradali Cvijetić se kretao iz pravca Banje Luke prema Klašnicama. Dolaskom u neposrednu blizinu vijadukta u Glamočanima vozač je, najvjerovatnije, usljed neprilagođene brzine kretanja prešao preko kolovoza na lijevu stranu i prednjim lijevim dijelom vozila udario u betonski stub vijadukta.\nPripadnici Policijske stanice za bezbjednost saobraćaja Banja Luka, mrtvozornik i dežurni okružni tužilac su izašli na lice mjesta i obavili uviđaj.\nU periodu vršenja uviđaja saobraćaj na dijelu puta rezerviranog za saobraćaj motornih vozila je bio obustavljen i usmjeravan regionalnim putem Banja Luka – Klašnice, tj. starom gradiškom cestom, saopćeno je iz MUP-a RS-a.


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Društvo :: "Crna Gora kredibilan partner evropske porodice"\n19. 01. 2021. 16:24 >> 16:25 0\nMinistar vanjskih poslova Đorđe Radulović učestvovao je danas na sastanku ambasadora država članica Evropske unije, u organizaciji Delegacije EU u Podgorici. On je tom prilikom istakao da evropska integracija Crne Gore nema alternativu, te da ostaje na vrhu agende vanjskopolitičkih prioriteta. "Kao potvrda našem proevropskom usmjerenju, svjedoči i činjenica da po posljednjem istraživanju javnog mnjenja skoro 80% crnogorske populacije podržava članstvo u EU", naveo je on.\nMinistar Radulović naveo da je njegova prva posjeta upriličena Berlinu, što je jasan signal vanjskopolitičkog opredjeljenja nove Vlade, koja je posvećena odnosima sa EU partnerima.\nMinistar Radulović je prisutne informisao i o aktuelnim političkim temama u državi, u kome posebnu važnost predstavlja međuinstitucionalni dijalog tri predsjednika - države, Vlade i Skupštine, kao i o pitanjima od ključne važnosti za dalji društveno-ekonomski progres.\n"Sastanak je bio prilika da ministar upozna sagovornike sa svim aktuelnim temama u državi, posebno u kontekstu njihovog uticaja na vanjskopolitičke aktivnosti", zaključuju iz MVP.\nMVP Đorđe Radulović


Dogovor iz Bele kuće je, ipak, smirio političke tenzije između Beograda i Prištine - Politika - Dnevni list Danas\nPočetna » Vesti » Politika » Dogovor iz Bele kuće je, ipak, smirio političke tenzije između Beograda i Prištine\nPolitikolog iz Kosovske Mitrovice Ognjen Gogić o dosadašnjim rezultatima Vašingtonskog sporazuma\nDogovor iz Bele kuće je, ipak, smirio političke tenzije između Beograda i Prištine\nM. Stojanović04.09.2021. 12:18\nOgnjen Gogić, izvor: Youtube\nSa distance od godinu dana čini se da su najtačnije bile prognoze da je sporazum bio predizborni trik Trampove administracije koji neće imati značajnije implikacije ni na terenu niti na spoljno-političkom planu, navodi za Danasov portal Ognjen Gogić, politikolog iz Kosovske Mitrovice.\nNaš sagovornik tako komentariše godišnjicu potpisivanja Vašingtonskog sporazuma o normalizaciji ekonomskih odnosa Beograda i Prištine.\nOn napominje: ”Kada je sporazum potpisan postojala je bojazan da će on podriti dijalog koji se vodi pod orkiljem EU, ali i da će naneti diplomatsku štetu i Srbiji i Kosovu. Međutim, do toga nije došlo pre svega zato što ni Srbija, ni Kosovo, ali SAD nisu bili posvećeni sprovođenju sporazuma”.\n– Ako se ostavi po strani kontroverzan politički kontekst u kom je sporazum nastao, može se primetiti da su njegove pojedine odredbe imale potencijal da doprinesu normalizaciji odnosa između Srbije i Kosovo. To se u prvom redu odnosi na realizaciju infrastrukturnih projekata i saobraćajno povezivanje koje je sporazum predviđao, kao i na rad na rasvetljavanju sudbina nestalih osoba i pronalaženju rešenja za interno raseljenih lica. Međutim, za ovih godinu dana gotovo nikakav napredak nije postignut u sprovođenju ovih odredbi, ističe Gogić.\nUpitan šta smatra najvećim dostignućem navedenog dogovora, sagovornik Danasa konstatuje: ”Među retke vidljive efekte sprovođenja sporazuma spada međusobno priznanje Kosovo i Izraela”.\n– Ipak, najveće dostignuće sporazuma je ono što je “nevidljivo”. Reč o tome da tokom poslednjih godinu dana nismo “videli” kampanju Kosova za članstvo u međunarodnim organizacijama, kao ni kampanju Srbije za povlačenje priznanje Kosovo od strane drugih država. I Srbija i Kosovo su, dakle, ispoštovali obavezu da se uzdrže od sprovođenja tih kampanja. Može se pretpostaviti da je to ipak dovelo do smirivanja političkih tenzija između Beograda i Priština jer su upravo takve aktivnosti prethodnih godina bile uzrok napetih situacija, poput uvođenja taksi, ukazuje on.\nPodsetimo, povodom godišnjice Vašingtonskog sporazuma, Stejt department je u petak “ohrabrio Kosovo i Srbiju da nastave moratorijum na pitanja priznanja”. Kako je preneo Glas Amerike, u Vašingtonu ocenjeju da pitanja priznanja “komplikuju napredak u tehničkim oblastima”:\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić izjavio je nedavno da će Priština krenuti u diplomatsku ofanzivu da Kosovo bude primljeno u mnoge međunarodne organizacije, uz ocenu da to znači zaustavljanje dalje primene Vašingtonskog sporazuma. On je naglasio da je na Srbiji da odgovori na to.\nBriselski dijalog Beograda i Prištine, izvor: BETA European/ Council Mario Salerno\nKomentarišući činjenicu da većina elemenata iz Vašingtonskog sporazuma dosad nije ispunjena, Ognjen Gogić kaže: ”Za razliku od Briselskog dijaloga između Beograda i Prištine, u kojem EU nastupa kao garant postignutih dogovora, Vašington nije zauzeo sličnu ulogu u vezi sa sprovođenjem sporazuma čije potpisivanje je izdejstvovao”.\n– Sporazumi koji nastaju u okviru briselskog procesa ne predstavljaju samo obaveze koje Beograd i Priština preuzimaju jedno prema drugom već su i deo njihovog pregovaračkog odnosa sa EU. Od ispunjavanje tih obaveza delimično zavisi napredovanje Srbije i Kosova na evropskom putu. Da EU nije pratila i “nagrađivala” sprovođenje tih sporazuma, verovatno bi učinak bio sličan kao u pogledu Vašingtonskog. Bela kuća je zapravo od početka zauzela distanciran odnos prema sporazumu. Iako su pojedine odredbe sporazuma predviđale učešće američkih finansijskih i drugih institucija u njihovoj realizaciji, Vašington nije nameravao da uspostavi mehanizam za nadzor nad njegovim sprovođenjem. Ričard Grenel je objasnio da SAD nisu strana sporazuma već da su se Srbija i Kosovo dogovorili da rade zajedno. Kada je došlo do promena u Beloj kući, čekalo se da se vidi kakvu će odnos Bajdenova administracija imati prema sporazumu. Međutim, to još uvek nije razjašnjeno, konstatuje on.\nPrema Gogićevom mišljenju, najveći problem u vezi sa Vašingtonskim sporazumom je upravo to što Bajdenova administracija još “nije zauzela nedvosmislen stav prema njemu”.\n– U prvom trenutku je delovalo da će nova administracija biti zainteresovana za sprovođenje onih delova sporazuma koji odgovaraju američkim spoljno-političkim ciljevima. Američki državni sekretar Entoni Blinken je tako po preuzimanju dužnosti izdvojio Vašingtonski sporazum kao jednu od retkih pozitivnih stvari koju je Trampova administracija ostvarila na spoljno-političkom planu. Međutim, vremenom je počelo da deluje kao da Bajdenov tim gubi interesovanje za sporazum. Malo koja odredba sporazuma je u međuvremenu sprovedena. Štaviše, kosovski premijer Aljbin Kurti otvoreno odbacuje Vašingtonski sporazum, što prolazi samo uz opomene iz američke ambasade u Prištini bez veći posledica po američko-kosovske odnosa, objašnjava on.\nGogić podseća da je u američkoj ambasadi u Beogradu, u skladu sa Vašingtonskim sporazumom, u septembru 2020. godine otvorena kancelarija američke Međunarodne razvojne finansijske korporacije (DFC), koja je nastavila da radi i nakon izbora u Americi.\n– Vlada Srbija je u januaru 2021. godine potpisala sa američkom ambasadom sporazumu o finansijskim instrumentima koje je trebalo da obezbedi DFC. Sličan sporazum je prethodno u decembru potpisalo Kosovo. Tada je delovalo kao da se približava sprovođenje odredbi sporazuma koje su predviđale da će američke finansijske institucije obezbediti sredstva za realizaciju infrastrukturnih projekata. Međutim, u međuvremenu se ništa nije dogodilo. Džon Jovanović je smenjen sa pozicije direktora kancelarije DFC u Beogradu, ali novi nije imenovan. Više niko ne spominje ni DFC, ni finansijske šeme, ni izgradnju puteva. Jedina odredba koja podrazumeva američko učešće a da je do kraja sprovedena jeste izrada studije izvodljivosti o zajedničkom upravljanju jezerom Gazivode. Izveštaj je izrađen pod pokroviteljstvo američkog Departmana za energetiku i objavljen u junu 2021, ističe sagovornik Danasa.\nKako su ove sedmice prenele novinske agencije, za novog direktora DFC u Vašingtonu nominovan je Skot Nejtan, ali nije poznato ko će umesto Džona Jovanovića doći na čelo beogradske kancelarije DFC.\nNejtana Bela kuća u svom saopštenju opisuje kao “iskusnog inovatora, menadžera i javnog službenika”.\nSelidba ambasade – najkontroverznija tačka\nOdgovarajući na pitanje smatra li da će odredbe sporazuma iz Bele kuće, poput preseljenja Ambasade Srbije iz Tel Aviva u Jerusalim i normalizacije ekonomskih odnosa Beograda i Prištine, ostati samo mrtvo slovo na papiru ili će ipak postati stvarnost u neko dogledno vreme, Gogić kaže:”Kada je reč o preseljenju ambasade Srbije u Jerusalim, Beograd će se oko tog pitanja „praviti mrtav“ dokle god bude mogao. To predstavlja verovatno najkotroverzniju odredbu sporazuma čije sprovođenje će Beograd nastojati da izbegne, a malo je verovatno da će biti izložen pritisku Vašingtona da to učini. Izgleda da su sve strane postigle prećutni konsenzus da se pretvaraju kao da tako nešto nije ni postojalo u sporazumu. Sprovođenje odredbi sporazuma koje se odnose na ekonomsku normalizaciju presudno zavisi od američkog angažovanja. Finansijska sredstva za realizaciju ekonomskih i infrastrukturnih projekata, poput izgradnje puteva i pruga, trebalo je prema sporazumu da obezbede američke institucije. Vašington ne pokazuje veliko interesovanje za sprovođenje sprorazuma, dok je malo verovatno da će Beograd i Priština potražiti druge izvore finansiranja, tako da će ekonomske odredbe sporazuma po svemu sudeći ostati neispunjene. Osim toga, Priština odbija da pristupi inicijativi „Mini Šengen“ koja je u međuvremenu primenovana u „Otvoreni Balkan“”.\nAleksandar VučićAljbin KurtiAvdulah HotiBela kućaDFCDonald TrampDžozef BajdenEntoni Blinkengazivodeizraelsko priznanje KosovaMoratorijumOgnjen GogićSkot NejtanStejt departmentstudija o izvodljivostiVašingtonski sporazumBeogradKosovska MitrovicaVašington


BalkanMagazin :: Svetski mediji o energetskoj krizi: Evropa uvozi izraelski gas preko Egipta\npetak, 17. jun 2022 08:41\nPredsednica Evropske komisije Ursula fon der Lejen potpisala je u Kairu tripartitni sporazum za isporuku gasa iz Izraela, koji će se u Egiptu prebacivati u tečno stanje. Iako bi, uglavnom, trebalo da omogući Evropskoj uniji da smanji zavisnost od ruskog gasa, ovaj sporazum ima i geopolitički značaj za istočni Mediteran i Bliski istok, prenosi Kurie Enternqsional.\nGasovod Izrael - Egipat koji bi omogućio transport do postrojenja za utečnjavanje i utovar na brodove\nSledeće godine dvostruko više gasa iz Izraela\n„Egipatsko-evropski sporazum o izvozu gasa“, naslovio je list Al-Masri Al-Ioum, izveštavajući da je egipatski predsednik Abdel Fatah Al-Sisi primio predsednicu Evropske komisije Ursulu fon der Lejen u Kairu kako bi došlo „značajnog poboljšavanja egipatsko-evropskog partnerstva”.\n„Egipat ceni Evropsku uniju (EU) kao ključnog partnera“, dodaje list, citirajući šefa države.\nU članku se ne pominje suštinski element: to je tripartitni sporazum koji uključuje i jevrejsku državu, a koji se tiče gasa iz Izraela.\n„Izrael će izvoziti prirodni gas u Evropu, preko Egipta“, piše u naslovu izraelskog lista The Times of Israel, koji govori o „istorijskom sporazumu“.\nGlavno pitanje leži u potrebi da Evropa „smanji zavisnost od ruskog uvoza energenata nakon invazije Ukrajine“, podvlači list. „EU je prošle godine uvezla oko 40% svoje potrošnje gasa iz Rusije“, ali po svaku cenu pokušava da smanji ovu zavisnost.\n„Izraelski gas će se dopremati gasovodom da bi se pretvorio u tečnost, a zatim će biti transportovan brodom do evropskih luka“, navodi list.\n„Egipat je 2018. godine potpisao ugovor vredan 15 milijardi dolara sa izraelskom kompanijom Delek Drilling i njenim američkim partnerom Nobel Energi” za ulaganja u gasnu infrastrukturu koja bi Egiptu trebalo da omogući da „postane regionalno energetsko čvorište”.\n„Evropska komisija očekuje da će uvesti 7 milijardi kubnih metara tečnog gasa iz Egipta 2022. godine, u odnosu na prvobitno planiranih 5 milijardi. Ova cifra bi mogla dalje da se poveća i da se udvostruči sledeće godine“, objašnjava dnevnik Fajnenšel tajms.\nOvaj sporazum „dovešće do veće saradnje između članica istočnomediteranskog gasnog foruma, koji uključuje Jordan, Izrael, Kipar, Grčku, Egipat, Palestinske vlasti, Francusku i Italiju“, objašnjava izraelski list Ha'Arec, citirajući egipatskog ministra energetike Tareka Al-Mola.\n„Izrael ima dva aktivna gasna polja u blizini svoje mediteranske obale, sa rezervama procenjenim na 690 milijardi kubnih metara, i treće polje koje takođe planira da eksploatiše“, podseća Fajnenšel tajms.\nGasna polja u Sredozemnom moru oko kojih postoje sporovi Izrael - Liban\nGasna polja – izvor sukobljavanja\n„Očekuje se da će se proizvodnja izraelskog gasa udvostručiti nakon otkrivanja priobalnih polja u poslednjih deset godina. Međutim, izraelska istraživanja gasa odnose se i na oblast koja se prostire na spornoj pomorskoj granici sa Libanom“, podseća sajt katarskog kanala Al-Džazira.\nOvaj izraelsko-libanski granični spor trenutno je predmet američkog posredovanja, a izaslanik Sjedinjenih Država Amos Hohštajn je trenutno u regionu, navodi libanski dnevnik Orian-l-žur.\nLiban je još početkom juna pozvao Vašington u pomoć da precizno odredi pomorsku granicu sa Izraelom.\nDolazak eksploatacione platforme na gasno polje, koje se nalazi pored obale jevrejske države, izazvao je gnev libanskih vlasti. Bejrut želi nastavak razgovora uz američko posredovanje oko razgraničenja morske granice između dve zemlje koje su “tehnički u ratu“.\n„Izrael radi dok Liban bespomoćno gleda“, naslovio je frankofonski libanski dnevnik Orian-l-žur u svom izdanju od ponedeljka, 6. juna, dok se dan ranije proizvodna jedinica naselila u polju gasa i to na spornom području, prema Bejrutu, sa ciljem da ga eksploatiše u ime jevrejske države.\nZa Bejrut, polje Kariš nije u isključivoj ekonomskoj zoni Izraela, već u oblasti koja je predmet spora. Prema velikom delu libanske štampe, početak eksploatacije ovog polja će verovatno podstaći napetost – već jaku – između dve zemlje.\n„Izrael je angažovan na frontu na granici sa Libanom u fazi igranja vatrom“, piše dnevnik Nidaa Al-Vatan. „Neprijatelj provocira Liban: eksploatacija bez prethodnog dogovora“, primećuje list Al-Akhbar, blizak libanskom Hezbolahu.\n„Hoćemo li videti pomorsku konfrontaciju između Hezbolaha i Izraela“, pitao se, u međuvremenu, urednik u kolumnama glavnog libanskog dnevnika An-Nahar.\nSuočene sa ovom situacijom, zvanične libanske vlasti pozvale su američkog izaslanika Amosa Hohštajna, koji je bio posrednik tokom poslednjih razgovora – obustavljenih od maja 2021. – između Libana i Izraela, da razmotri njihov spor oko razgraničenja pomorske granice, uz pogled na mogući nastavak ovih razgovora.\nMreža gasovoda i naftovoda na Bliskom istoku\nPolje Kariš – iskra rata?\nSa svoje strane, Hezbolah, čiji je „broj dva“ dao intervju agenciji Rojters, objavljen u ponedeljak 6. juna, izjavljuje da je „spreman da preduzme akciju“. Hezbolah – za sada – podržava stav libanske države.\n„Pomorska granica: prestanite sa licitiranjem!“ poziva Orian-l-žur u uvodniku objavljenom u utorak, 7. juna, koji osuđuje i Hezbolah i državno odugovlačenje po tom pitanju, ciljajući na predsednika Mišela Auna.\n„Zemlja kedra već godinama posmatra novu geopolitiku koja se gradi bez nje u istočnom Mediteranu. Bušenje, vađenje i zatim prodaja zahtevaju godine i značajna ulaganja. Ako Liban želi da iskoristi svoje potencijalne resurse, mora doneti odluku što je pre moguće. Ovo uključuje izgradnju prave ciljne strategije trgovanja. Ali, pre svega, Liban mora da učini sve da ne upadne u zamku koju mu je postavio Hezbolah.“\nS tim u vezi, podvlači libanski sajt Al-Modon, „Hezbolah ne krije svoje pomorske sposobnosti” i podseća da je u regionu trenutno vrlo napeto, posebno na frontu posrednog rata u koji su se upustili “Izrael i Iran“.\nMože li polje Kariš „biti iskra koja vodi ratu između Irana i Izraela“ pitaju pan-arapske novine Al-Kuds Al-Arabi.


Srpski film - B E T O N :: KULTURNO PROPAGANDNI KOMPLET\nUtorak 21. septembar 2010.\nSrpski film Srđana Spasojevića nije film o Srbima kao takvima niti film o srpskom filmu, već film koji pored svoje užasne priče stvara efekat samim svojim naslovom. Taj efekat je vrsta reminiscencije na banalnu holivudsku praksu naslovljavanja koja filmsko ostvarenje podvodi pod registarski odeljak „srpski film“. Ovakav naslov cilja na jednu drugačiju opštost, na kritiku jednog drugačijeg opšteg mesta za razliku od prve asocijacije na nešto pro/antisrpsko u ovom filmu, čime se hoće skrenuti pažnja na nas kao na etno-globalnu pretnju. Svojim naslovom ovaj film sprovodi kritiku naslovnosti srpskih filmova i uopšte svih filmova koji se vrte u srpskim bioskopima. Ovaj filmski naslov, naoko zavodeći svojom banalnošću, uvodi nas u razmišljanje zašto uopšte odlazimo na određenu projekciju. Šta je to što naslov filma sadrži a što nas privlači da odlazimo da odgledamo neka filmska ostvarenja ali i da razočarani odlazimo sa istih, ne bivajući zadovoljeni pričom/učinkom koje naslov najavljuje i/ili obećava. Svojom tipičnošću ovakav naslov dovodi u pitanje samu tipičnost koja vlada naslovima svih srpskih filmova. Najsrpskije ovoga filma, ili nešto autentično samo naše, možda bi se baš tražilo u naslovu ovoga filma kao otpor globalnom trendu, ali i jednoj istoriji deljenja naslova filmovima.\nKome je namenjen ovakav naslov: publici ili srpskoj filmskoj industriji, evropskim zaluđenicima filmskih pikanterija ili tipičnom srpskom filmskom konzumentu? Teško je to odmah reći. Pre bi se moglo reći da je on upućen svima onim koji razmišljaju o filmu ili ga smatraju vrednim da bude predmet njihovog mišljenja, vrednim (samo)zapitanosti: gledati nešto ovakvo ili ne gledati ništa? Tipičnost naslova atakuje i na praksu brendiranja srpske filmske produkcije, kako je do sada želela da se predstavi svetu, tj. da predstavi samu Srbiju. Politika naslovljavanja je ono što uveliko prevazilazi samu priču o filmu. Težina zaista leži u tome što je ovo možda jedan od najspekulativnijih filmskih naslova srpskoga filma do sada. Sama pomisao na film koji bi se zvao Američki film ili Nemački film ili Francuski\nfilm odbija svojom rogobatnošću. To nas poziva da sebi odgovorimo i na pitanja: šta znači srpsko u okviru brendiranja, šta je do sada bilo i šta bi moglo da postane? Da li je u stvari ovaj film želja da se udari na tu izjanđalu politiku predstavljanja srpskog kao srpskog u svetu sa željom da nas drugi prime kao sasvim nove i drugačije u odnosu na sebe same? Ako je na kratko razorio tipični plan za brendiranje srpskog, ovaj film jeste onda novi početak brendiranja srpskog kao novi početak naslovljavanja svega što se može zvati srpsko.\nNaslov je nešto što nadilazi filmski tekst i može da potvrdi strukturu filma ili da je dovede u pitanje. Naslov Srpski film je tip naslova koji film okreće u pravcu nečega što bi se moglo nazvati srpski anti-film ili srpski anti-brend ili srpski odgovor na brendiranje nacionalnog kao takvog u globalnoj areni. Ovaj film upravo želi da odmakne pažnju sa srpskog na nešto mnogo dublje i samim time postaje vredan sam po sebi bez obzira na ono što dolazi posle njega, na najavljeni užas koji se prodaje kao roba. Srpski film provocira samorazumljivu provokativnost i time provocira našu naviknutost na robnu vrednost užasa kao užasa. Ovakvim naslovom se destabilizuje užas koji sledi jer se želi skrenuti pažnja na užas ekonomije naslovljavanja. Ako naslov može biti toliko spekulativan i vredan jednog zastajkivanja, onda je samim tim dovedena u pitanje hijerarhija naslova i filmskog dela, što kao za posledicu ima to da naslov možda po prvi put u srpskom filmu istupa kao vredniji od samog ostvarenja. Šta bi naša konzumeristička žudnja kao alternativan naslov htela ovom filmu kao naslov: Krvavi snošaj, Mesarski seks ili šta bi već moglo da padne na pamet prosečnom konzumentu filmova u Srbiji.\nNajveći doprinos ovoga filma jeste u tome što bi se ovim filmom mogao započeti jedan nacrt istorije srpskog filma baš kroz ovu problematiku ili vizuru naslova kao političkog brenda. „Užasno“ ovog filma je što je spekulativnošću svog naslova skoro neprimetno skrenuo naš pogled sa užasa seksualnog nasilja koji gubi bitku poredeći se sa užasom sprege ekonomije, pornografije, politike života i smrti svetskog i srpskog filma koji pretenduje na takav status.


Dodik: Bošnjaci nikada od Beograda neće čuti da je u Srebrenici bio genocid – Zvornik Danas\nNaslovna/naslovna/Dodik: Bošnjaci nikada od Beograda neće čuti da je u Srebrenici bio genocid\nDodik: Bošnjaci nikada od Beograda neće čuti da je u Srebrenici bio genocid\nRedakcija Send an email 8. jula 2016\nBEOGRAD – Predsjednik Republike Srpske Milorad Dodik ocijenio je da je jedino što Bošnjaci žele da čuju od Beograda to da je u Srebrenici bio genocid i da sav srpski narod optuže za to djelo, ali da to nikada neće čuti.\n„E, to neće čuti“, poručio je predsjednik Dodik, povodom stalnih provokacija iz Srebrenice.\nOn je naglasio da Bošnjaci napadaju premijera Srbije Aleksandra Vučića zbog toga što je došao u Potočare, ispoštovao i domaćine i porodice žrtava, poklonio se i gotovo da je bio linčovan.\n„Ne vrijedi ni to što je Srbija izdvojila veliku novčanu pomoć za Srebrenicu. Ništa njima nije dovoljno. Jedino žele da čuju od Beograda da je u Srebrenici bio genocid, a to nikada neće čuti“, rekao je Dodik za „Večernje novosti“.\nKada je riječ o inicijativi da se u parlamentu Srbije usvoji rezolucija o genocidu u Srebrenici, Dodik je konstatovao da je jedan od inicijatora Čeda Jovanović, „propali političar koji sve čini da se dodvori Sarajevu i zapadnim mentorima“.\n„Neka dođe u Banjaluku da kaže da je u Srebrenici bio genocid, pa da čuje i šta naš narod misli o tome. On radi prljave političke rabote kako bi mogao da obezbijedi još neki poslić za lično bogaćenje. Ne mogu da zamislim da u Srbiji prođu njegovi prijedlozi“, dodao je predsjednik Srpske.\nPredsjednik Republike Srpske Milorad Dodik izjavio je da je odlično što je premijer Srbije Aleksandar Vučić najavio sastanak državnog vrha Srbije sa političkim liderima Republike Srpske o nezakonitoj i antidejtonskoj odluci Sarajeva da objavi rezultate popisa stanovništva u BiH.\nDodik je rekao za „Večernje novosti“ da očekuje da najavljeni susret bude održan u narednim danima, a da konsultacije svih najvažnijih političkih faktora Banjaluke i Beograda budu stalne.\nGovoreći o očekivanjima od predstojećeg sastanka Dodik je rekao da je pozicija Srbije uvijek bila principijelna i da se Beograd ne miješa u unutrašnje stvari u BiH, ali da brani Dejtonski mirovni sporazum na kome počiva BiH.\n„To se u ovom slučaju neće promijeniti“, naglasio je predsjednik Dodik.\nOn je podvukao da mu je cilj da se u Republici Srpskoj postigne jedinstvo oko narednih koraka i da Srpska namjerava da objavi elemente popisa u Republici Srpskoj za šta će biti potrebne i odgovarajuće formalne odluke Narodne skupštine.\nDodik je ukazao da je odluka Sarajeva o obradi rezultata popisa donesena preglasavanjem i usmjerena protiv srpskog naroda i da je u svojoj suštini protivna Dejtonskom mirovnom sporazumu.\n„Ona predstavlja nastavak samovolje političara iz Sarajeva. Ne dozvoljavamo grubo nametanje životno važnih odluka“, poručio je predsjednik Srpske.\ndejton milorad dodik srebrenica\nPutin usvojio rigorozne mjere protiv terorizma, moguća i doživotna robija\nSNSD sakupio dovoljno potpisa: Referendum o Danu RS uskoro pred poslanicima\nKonačno se ukida ‘bijeli hljeb’\n26. februara 2015\nFK Drina organizuje prvi fudbalski turnir za djecu „Drina Kup“\nRok za zamjenu isteklog oružnog lista produžen do 31. decembra 2018. godine


Etika naučnoistraživačkog rada - Univerzitet MB\nNaučnoistraživački rad je slobodan i ne podleže nikakvim ograničenjima, osim onih koja proističu iz poštovanja naučnih standarda i etike naučnoistraživačkog rada, u skladu sa načelima istraživačke odgovornosti i akademske čestitosti.\nUniverzitet MB u Beogradu, od svog začetka prilikom osnivanja 2020. godine je usmeren da posebnu pažnju posveti etičkim načelima nauke i učenosti.\nPoštovanje etičkih načela u naučnoistraživačkom radu je bitan preduslov za stvaranje poverenja šire društvene sredine u nauku i istraživanje. Negovanje naučnoistraživačke etike omogućava da se nauka razvija kao moralno ispravna i plemenita ljudska delatnost.\nNa Univerzitetu u Beogradu, osnovu za primenu etičkih načela u naučnoistraživačkom radu čini Kodeks profesionalne etike Univerziteta MB u Beogradu.\nIstraživači su dužni da se pridržavaju i Kodeksa ponašanja u naučnoistraživačkom radu, koji je doneo Nacionalni savet za naučni i tehnološki razvoj i koji čini opšti okvir za etičko ponašanje prilikom sprovođenja istraživanja kojima podršku pruža Republika Srbija.\nRadi učešća u naučnoistraživačkim projektima koji se sprovode u okviru programa Evropske unije, istraživači sa Univerziteta MB u Beogradu treba da poštuju i odredbe Evropskog kodeksa istraživačke čestitosti.\nU okviru pojedinih naučnih polja i oblasti postoje različite osobenosti vezane za istraživačku odgovornost, posebno naglašeni aspekti etike naučnoistraživačkog rada i posebni standardi naučnog istraživanja sa primerima dobre prakse za svaku disciplinu. Istraživači treba da prate odgovorajuće kodekse i standarde vezane za svoju naučnu oblast, koji su usvojeni na međunarodnom ili nacionalnom nivou, kao i da za sprovođenje određenih oblika istraživanja traže odobrenje odgovarajućih etičkih komiteta ili komisija, u skladu sa postupkom predviđenim na svojoj ustanovi.


Rada Manojlović će biti besna zbog Harisa Berkovića i Rialde – Tračara\nRada Manojlović će biti besna zbog Harisa Berkovića i Rialde\nRada Manojlović i ne sanja da su izvesni bosanski estradni menadžeri hteli da spoje Riladu i Harisa Berkovića verujući da bi njih dvoje bili savršen tandem za duet.\nOboje pevaju savršeno, ona je lepa i zgodna, Haris važi za frajera, i kako smo saznali, Rialdi su to pomenuti menadžeri predložili i ona nije imala ništa protiv, baš se bila zagrejala za tu poslovnu akciju!\nMeđutim, jedan od menadžera setio se da bi Rada na to burno reagovala i kako bi izbegao nepotrebne svađe, ubedio je kolege da se to Harisu i ne pominje kako dečko ni kriv, ni dužan ne bi imao problema sa devojkom.\nInače je u pitanju menadžer koji je dobar sa Radom i prosto nije želeo da kvari dobar odnos i saradnju sa njom, tako da je tada ta priča pala u vodu.\nMeđutim, sada je Rialda u rijalitiju i i te kako se priča o njoj i po Bosni, i po Srbiji, po regionu uopšte, tako da će menadžeri iz Bosne ipak predložiti Harisu da ga angažuju da sa Rialdom uradi duet i da naprave bum kada se pojave zajedno, a ostaje da vidimo da li će on pristati, ali i kako će Rada na sve to reagovati i da li će se protiviti!\nharis berkovic, rada manojlovic, rialda\nPrevPrethodna vestBillie Eilish, Taylor Swift dominirali dodelom Grammyja, Beyonce ušla u istoriju\nNaredna vestKo je pevačica koja hoće da uništi Sašu Popovića? Blati ga i preti tužbamaNext\nDa li su Žena od sultana i Voyage u vezi? Evo istine\nBreskvica večeras nastupa prvi put bez Voyaga! Svi detalji njenog koncerta


Faktor | Sukob policije i demonstranata: Protesti u Londonu zbog restriktivnih mjera, više od 60 uhapšenih\n28.11.2020. / 18:44\nPolicija je nakon nekog vremena počela hapsiti demonstrante, što je uzrokovalo još veći haos. Prema izvještaju londonske policije, uhapšeno je više od 60 ljudi.\nDemonstranti su skandirali "Sloboda!" i isticali transparente na kojima je pisalo "Prestanite nas kontrolirati", "Karantin nam uništava živote", "Ne obaveznim maskama" i "Ne želimo više zatvaranja". Na društvenim mrežama šire se video snimci na kojima se vide sukobi između policije i demonstranata.\nNakon drugog četverosedmičnog zatvaranja, Velika Britanija od iduće se srijede vraća sistemu restriktivnih mjera koje su uvedene po regijama, ovisno o učestalosti i smrtnosti od virusa, a u skladu sa sistemom koji se temelji na tri razine opasnosti.\nprotesti u Londonurestriktivne mjerevakcinacijaCOVID-19


Vesti online / Vesti / Svet / Peskov otkrio ko ne može da prisustvuje obraćanju Putina\nPeskov otkrio ko ne može da prisustvuje obraćanju Putina\nPortparol Kremlja Dmitrij Peskov demantovao je da se novinarima namerno ne izdaju akreditacije za godišnju konferenciju predsednika Vladimira Putina.\n- Ukupno 99,9 odsto novinara koji su podneli zahtev za akreditaciju su je i dobili - rekao je Peskov, prenosi Tas.\nOn je izjavio da je rekordnih 1.702 novinara zatražilo akreditacije za ovogodišjnu konferenciju.\nPrema njegovim rečima, odbijeni su samo novinari koji imaju određene zdravstvene probleme i policijske dosijee.\n- Bili smo prisiljeni da odbijemo akreditacije za nekoliko ljudi zbog bezbednosnih razloga. Nažalost, ovo može da se dogodi ljudima koji imaju određene zdravstvene probleme ili kriminalne dosijee - izjavio je Peskov, dodavši da postoje posebna pravila kada je u pitanju konferencija šefa države.\nPutinu pokazali trofeje iz Sirije (VIDEO)


Classic Blue: Pantone boja 2020. godine - GIR\nPantone boja 2020. godine – Pantone 19-4052 Classic Blue bezvremenska i idržljiva plava nijansa je elegantna u svojoj jednostavnosti. Sugestivna nijansa neba u sumrak, ohrabrujući kvalitet Classic Blue nijanse nude zaštitu, ističući našu želju za pouzdanim i stabilnim temeljima.\nKako se tehnologija i dalje kreće ispred ljudske sposobnosti da procesuira sve, lako je razumeti zašto se okrećemo iskrenim bojama.\nNeagresivna i lako upotrebljiva, pouzdana Pantone 19-4052 Classic Blue poziva na interakciju i relaksaciju.\nGIR x Plava\nKada je reč o dizajnu enterijera i nameštaja plava i ovde dominira. Ako želite da samo naglasite atmosferu u sobi sa nijansom plave i sitnim detaljima ili ako želite da kreirate plavu oazu mira pogledajte našu selekciju plavih proizvoda.\nPosetite nas na adresi GIR Store, Trešnjinog cveta 5, Beograd i otkrijte našu pažljivo kuriranu selekciju plavih proizvoda za Vaš dom!


Svirku Brege i „Orkestra“ plaćaju donatori i grad - juGmedia\nLESKOVAC – Muzički mag Goran Bregović sa svojim „Orkestrom za svadbe i sahrane“ održaće koncert na Širokoj Čaršiji u centru Leskovca za Srpsku Novu godinu, a organizacija će koštati 35 hiljada evra, potvrđeno je danas agenciji „juGmedia“.\n„Cela organizacija dočeka Pravoslavne Nove 2012. godine koštaće 35 hiljada era, sa svim porezima i mi smo zadovoljni što smo po toj ceni uspeli da ugovorimo jedan veliki muzički spektakl u našem gradu“, kazao je član gradskog veća i šef kabineta gradonačelnika Saša Pešić.\nPešić je rekao da će jedan deo tog iznosa biti obezbeđen od donatora.\n„Očekujemo veliku posećenost, ne samo iz Srbije, već i iz Makedonije, Bugarske i Slovenije. Već ima prijavljenih grupa“, dodao je Pešić.\nLeskovčani su, inače, navikli da 13. januara na Širokoj Čašiji uživaju u muzici poznatih i atraktivnih srpskih pevačkih zvezda, ali ovoga puta pred sobom će imati internacionalne zvezde.\nLeskovčani će uživati i u dočeku Nove godine koja se slavi po Gregorijanskom kalendaru, 1. decembra, uz zvuke trubača, domaćih bendova, grejane rakije i, po tradiciji, uz veliki vatromet koji će zaparati nebo tačno u 24 sata.\nTeško povredio sudskog stražara\nPrazna vetrovita pijaca, cene iste, a gospoda trguje sa polovnim stvarima\nPromrzli prodavci i tek po koji kupac, tako ukratko izgleda zelena pijaca ovih dana u Leskovcu. (više…)\nPočela gradnja fiskulturne sale\nLESKOVAC - U nastavku objekta Osnovne škole “Vožd Karažorđe” počela je gradnja fiskulturne sale s pratećim sadržajima, na koju se čekalo skoro…\nLeskovačkim većnicima manja plata za pet hiljada dinara\nLESKOVAC – Jedanaest članova Veća grada Leskovca primaće ubuduće manju platu za pet hiljada i 235 dinara, odnosno, 78.538 dinara, umesto 83.774…


Iz Srbije se u proseku iseli 139 ljudi dnevno - Ozonpress :: internet portal\nSvaki sedmi Srbin (14 odsto) napustio je svoju matičnu zemlju i otišao da živi u inostranstvo, dok se susedna Hrvatska nalazi na drugom mestu po visini stope emigracije u Evropskoj uniji, sa 21,9 odsto stanovništva koje je napustilo svoju zemlju. To pokazuje najnoviji izveštaj Svetske banke „Migracije i odliv mozgova u Evropi i centralnoj Aziji“, koji analizira najnovije migracijske trendove i zemljama nudi preporuke kako da se s njima nose.\nI Međunarodni monetarni fond je krajem avgusta ukazao da su migracije radne snage, najčešće kvalifikovane, ozbiljan problem za Srbiju. Kako je ova finansijska institucija upozorila u svom najnovijem izveštaju, Srbija je zemlja u koju rado dolaze strani investitori, ali i zemlja koja ima sve izraženiji problem odliva radne snage. Zato prvi put u ovom dokumentu sugeriše vladi da donese paket mera kako bi se zaustavio „odliv mozgova“, odnosno sprečile dalje migracije, posebno kvalifikovanih radnika.\nEvropa je danas odredište svakog trećeg imigranta u svetu. Ekonomske migracije, stoji u izveštaju Svetske banke, pomogle su imigrantskim zemljama da reše problem nedostatka radne snage, ali i poboljšaju životni standard migranata. Međutim, to istovremeno otvara veliki problem zemljama iz kojih ljudi odlaze, posebno kada je u pitanju „odliv mozgova“. Podaci pokazuju da visokoobrazovane osobe čine čak 55 odsto ukupnog broja emigranata iz BiH, više od 40 emigranata iz Latvije, oko 40 odsto iz Albanije, Makedonije, Rumunije… Premda je odliv mozgova iz Hrvatske nešto manji, oko 27 odsto, on je i dalje veliki, pogotovo u poređenju s drugim zemljama. U Mađarskoj i Češkoj visokoobrazovani čine manje od 20 odsto emigrantske populacije.\nIsidora Đolović 18/10/2019 u 08:53 Odgovorite\nBaš me čudi, kad živimo u „zlatnom dobu boljitka“ i „nikad viših zarada“, gde „za svakoga ko hoće da radi, ima posla“…


MMF: Bolje institucije i obučena radna snaga ključ za ulaganja a ne subvencije - Radio Televizija Novi Pazar\nSeptember 14, 2018 Sajma Drazanin 328 Views\n“Održivo povećanje direktnih stranih investicija u oba regiona zavisiće od snažnih institucija, bolje infrastrukture i kvalifikovane radne snage”, istakli su stručnjaci Fonda.\n“Naši rezultati pokazuju da su za oba regiona najvažniji faktori za povećanje stranih investicija bolje institucije i bolje veštine radnika, kao i kvalitet infrastrukture”, navodi se u izveštaju.\n“Fiskalni prihodi izgubljeni implicitnim i eksplicitnim subvencijama jesu resurs koji može da bude upotrebljen za ulaganja u veštine, obrazovanje i infrastrukturu”, ističe se u izveštaju globalnog kreditora.\nNavodi se i da je Zapadni Balkan deo kineske inicijative Pojas i put čiji je cilj bolja povezanost Istoka i Zapada a gde je region za Kinu “kapija” za Evropu sa otvorenim perspektivama za investitore.\n“Unapređenje ključnih reformi radi poboljšanja kvaliteta institucija i trgovinske logistike može da oslobodi potencijal za direktne strane investicije, uključujući iz (Zapadnom Balkanu) susednih novijih članica EU”, zaključio je MMF.\n← Prijepolje: Uhapšene dve osobe\nLončar: Unapređenje saradnje Srbije i Francuske u domenu onkologije i HIV prevencije →


Šalovi štampati rade se u sopstvenoj proizvodnji o visoko kvalitetnog polara-fleece, 100% poliester sa antipilling-ne grudvajućim efektom, površinske mase 320 g/m². Rade se u preko 20 boja sa izradom logotipa ili naziva Vaše frime u vezu ili štampi (štampa nije preporučljiva).\nŠalovi štampati su proizvod iz našeg širokog asortimana koji možemo da Vam ponudimo a na kome je moguća izrada reklamnog teksta, logoitpa ili naziva Vaše firme ili nekog drugog detalja po Vašoj želji.\nKako su šalovi nezaobilazan i obavezan deo odevne kombinacije tokom zimskih i jesenjih dana zašto ne bi baš Vaša reklama i firma bila na njima. U tome će Vam pomoći naši šalovi štampati koje ćemo za Vas izraditi prema Vašim potrebama. Zbog osetljivosti materijala na štampu, a kako bi sačuvali kvalitet proizvoda koji Vam nudimo, umesto štampe na ovim šalovima radimo vez koji je trajniji i kvalitetniji.\nŠalovi štampati se rade od visoko kvalitetnog materijala polara, 100% poliester koji je povrinske mase 320 g/m² sa mogućnošću izbora od preko 20 boja i nijansi. To Vam pruža veliku mogućnost kombinovanja i uklapanja sa svakom odevnom kombinacijom bilo da je u pitanju poslovna varijanta ili ne.\nMogućnost izrade reklamnog teksta li logotipa na šalovi štampati dostupna je u 10 boja čijom adekvatnom kombinacijom i izborom možete željeni detalj da istaknete i učinite još efektnijim na ovim jednobojnim šalovima.\nNeka Vaši zaposleni na sebi imaju reklamu firme u kojoj rade i neka budu njeni predstavnici gde god da se pojave a sve to uz šalovi štampati. Neka šalovi štampati budu pokazatelji Vašeg poslovanja i neka svako poželi da bude baš Vaš korisnik usluga ili budući poslovni partner.


Zvanično - Sturaro u Sportingu, ali postoji jedan problem! - Sportske.net\nZvanično - Sturaro u Sportingu, ali postoji jedan problem!\nJuventus je uspeo da nađe klub za Stefana Sturara, koji je bio na transfer listi od kako je u tim stigao Emre Čan.\nJuventus baš nema sreće sa Sturarom?Reprezentativac Italije napušta Juventus?Ronaldo: "Italijani vole Kristijana, želeo sam da igram u Juventusu još kao klinac!"Do kraja leta novi potpisi u Torinu!Juventus smanjuje roster?\nKako smo već preneli, očekivao se transfer Sturara koji je bio u Lisabonu na medicinskim pregledima, ali onda je došlo do komplikacija. Ipak, Sturaro je potpisao za Sporting i biće na jednogodišnjoj pozajmici, ali će ostati u Torinu naredna dva meseca!?\nDvadesetpetogodišnji vezista je trenutno povređen, pa će ostati na rehabilitaciji u Torinu, a za to vreme će mu italijanski klub isplaćivati platu.\nSturaro će preći u Sporting tek kada bude potpuno spreman da istrči na teren.\nNa kraju, Juventus nije uspeo da proda italijanskog vezistu, ali su makar uspeli da ga pošalju na pozajmicu, ipak je 20 miliona evra, koliko je "Stara dama" tražila bilo stvarno previše za ovakvog igrača.


MIJATOVIĆ O PROBLEMIMA PARTIZANA: Spreman je da pomogne, a otkrio je i da li će se vratiti u klub (FOTO) | Najnovije vesti - Srbija danas\n23.03.2019. • 14:00 Srbija Danas/Kurir\nLeneda crno-belih i Reala ima ideju šta treba da se promeni u Humskoj.\nFudbalski klub Partizan nalazi se u velikoj krizi koja je kulminirala odlakom trenera Zorana Mirkovića i sportskog direktora Ivice Ilieva. Legenda crno-belih Predrag Mijatović ne krije da mu je žao zbog situcije u kojoj se nalazi klub i spreman je da pomogne Partizanu, ali isključuje mogućnost dolasak na neku funkciju.\n- Stalno se provlači to pitanje, ali ja sam nekoliko puta rekao da je moj život u ovom trenutku vezan za Španiju i da je teško, praktično nemoguće, da mogu konkretno da pomognem. Ljudi u Partizanu znaju da mogu da računaju na mene kada se radi o nekim savetima, međutim, direktna odgovornost i moj dolazak na neku funkciju kada je Partizan u pitanju u ovom trenutku je isključen - rekao je Mijatović za Kurir.\nMijatović se nada da bi naredne sezone Partizan mogao da napravi dobar sportski projekat:\n- Znate da sam veliki partizanovac i žao mi je što je Partizan u takvoj situaciji, prvenstveno rezultatskoj. O drugim stvarima malo znam, pa mogu malo i da komentarišem. Odnosno nimalo. Nadam se da će sezona biti završena na najbolji način i da će se sledeće sezone napraviti jedan dobar sportski projekat, koji će Partizanu kao velikom i najvećem klubu na Balkanu, bar za mene, doneti bolju sezonu od ove.


On-line sastanak povodom 5. decembra, Međunarodnog dana volontera - RTV Santos\nOn-line sastanak povodom 5. decembra, Međunarodnog dana volontera\nCrveni krst Zrenjanin je povodom obeležavanja 5. decembra – Međunarodnog dana volontera organizovao onlajn sastanak članova Omladinske terenske jedinice Crvenog krsta Zrenjanin. Video čestitkom volonterima se obratio gradonačelnik grada Zrenjanina Simo Salapura koji je izrazio posebnu zahvalnost za sve što su volonteri Crvenog krsta učinili u toku vanredne situacije pružajući pomoć ugroženom stanovništvu.\nO radu mladih volontera u Organizaciji i planovima za naredni period govorila je sekretarka Crvenog krsta Zrenjanin, Aleksandra Tanasijević, zahvalivši se volonterima na požrtvovanom angažovanju istakavši da su ponos Organizacije i da je predstavljaju na najbolji mogući način. Prikazan je video materijal o angažovanju mladih volontera Crvenog krsta Zrenjanin prilikom pomoći stanovništvu ugroženom epidemijom virusa kovid 19. Administrator sastanka je bio stručni saradnik za podmladak i omladinu Boris Vojinov. Predsednica Omladinske terenske jedinice CK Zrenjanin, Marijana Nikolić se posebno zahvalila na izuzetnoj saradnji svim članovima.\nMeđunarodni dan volontera obeležava se u svetu kao podsećanje na dan kada je 1970. godine stvoren program Ujedinjenih nacija za volontere, s ciljem da podstakne što veći broj ljudi da ponude svoje volonterske usluge. Ljudi dobre volje, kako ih nazivaju, za svoj rad ne očekuju materijalnu nadoknadu, sem moralnih i društvenih satisfakcija, a pomaganje i posvećivanje vremena drugima smatraju izrazom ljudske humanosti, solidarnosti i uzajamnosti, kao i osećanjem odgovornosti za svoju zajednicu.\nPrethodnoJedno lice zadobilo teške telesne povrede\nSledećeKako zaštititi useve od glodara?


Srbi pitaju Sobranje: Zašto je Srbija ispraznila ambasadu? - 30.08.2017, Sputnik Srbija\nSrbi pitaju Sobranje: Zašto je Srbija ispraznila ambasadu?\nDemokratska partija Srba u Makedoniji pitala je u Sobranju šta se desilo i dovelo do toga da je Srbija odlučila da povuče osoblje iz ambasade u Skoplju. 30.08.2017, Sputnik Srbija\n14:27 30.08.2017 (Osveženo: 03:44 26.08.2021)\nDemokratska partija Srba u Makedoniji pitala je u Sobranju šta se desilo i dovelo do toga da je Srbija odlučila da povuče osoblje iz ambasade u Skoplju.\nTo je za Tanjug potvrdio predsednik Demokratske partije Srba u Makedoniji Ivan Stoilković.\nKako je rekao odgovore očekuju na zasedanju makedonskog parlamenta sredinom septembra.\nStoilković i partija koju vodi pitaju šta je Makedonija tačno uradila, odnosno njene bezbednosne službe, odnosno diplomatski predstavnici akreditovani u Makedoniji, pa se desio diplomatski presedan i Srbija odlučila da povuče celokupni diplomatski personal svoje ambasade u Skoplju.\nAko iza takvih aktivnosti stoje predstavnici stranih faktora u Makedoniji, šta to znači za nacionalne i državne interese Makedonije, a u vezi sa razvojem dobrosusedskih odnosa i regionalne saradnje i stabilnosti, sledeće je pitanje.\nPredstavnici DPS pitaju i kako će se Republika Makedonija izjasniti na sednici Generalne skupštine Interpola 29. septembra u Kini po pitanju prijema Kosova u tu međunarodnu organizaciju.\nPitanja su usledila posle nedavnog „zahlađenja odnosa“ dveju zemalja i odluke Srbije da povuče osoblje iz Ambasade u Skoplju jer su, kako je tada rečeno, srpski nadležni organi ustanovili i dokazali da je protiv Srbije izvršeno obaveštajno delovanje.\nU međuvremenu se deo osoblja vratio u Ambasadu u Skoplju.


09.01.2019. / 13:30\nSARAJEVO, Ne dolazi u obzir predloženo poskupljenje cijene plina u Federaciji Bosne i Hercegovine za 31,3 posto, može se uzeti u razmatranje povećanje za tri do pet posto, izjavio je novinarima u Sarajevu federalni ministar energije, rudarstva i industrije Nermin\n26.11.2018. / 11:00\nSARAJEVO, Zrak Sarajevo, najvjerovatnije očekuje sudbina niza državnih preduzeća u BiH. Stečaj ili reorganizacija kroz spajanje više firmi. Razloge za ovakve najave nadležnih treba promatrati kroz podatak da firma Zrak u svom vlasništvu posjeduje 200.000 m2 građevinskog zemljišta na trenutačno\nNovalić i Džindić danas o Željezari “Zenica”\n23.01.2018. / 10:00\nSARAJEVO, Premijer Federacije BiH /FBiH/ Fadil Novalić i ministar energije, rudarstva i industrije Nermin DŽindić održaće danas u Sarajevu konferenciju za novinare o aktuelnoj situaciji u Željezari “Zenica”.


(VIDEO)Veliki Novak ponovo usrećio svoje najmađe navijače\nNole ne prestaje da oduševljava svoju najmlađu publiku. Nakon Roland Garosa na kome je poklonio jednom dečaku reket a drugom kačket, Nole sada uradio nešto potpuno spontano i time oduševio dečaka i devojčicu iz publike koji će ovaj trenutak sigurno dugo pamtiti. Novak je u brzini odradio selfi sa dečakom nakon pobede, a na tviter nalogu Vimblona objavljena je fotografija kako Novak poklanja reket jednoj devojčici i ovim potezom ostavlja još jedan potpis na ovu pobedu.\nSrpski teniser je u nedelju pokazao još jednom ko je najbolji teniser na svetu, ali kao i obično pokazao onu drugu stranu, a to je koliki je čovek zapravo. On je u Parizu, posle pobede na Rolan Garosu, u finalu protiv Stefanosa Cicipasa u pet setova, svoj reket poklonio dečaku koji ga je sve vreme bodrio sa tribina. Đoković je tada gubio sa 2:0 u setovima i dečak ga je sve vreme bodrio. Zatim je još jednom dečaku iz publike poklonio kačket, dečakov otac je nekoliko dana nakon toga izjavio da dečak ne skida kačket sa glave. Posle meča sa Beretinijem, Đoković je otrčao da se zagrli sa svojim timom, a onda ga je dete zaustavilo na povratnom putu do terena i fotografisalo se sa Novakom.\nZapravo, selfi je uradio Nole sa dečakom kada je uzeo njegov telefon. Đoković nesvesno usrećuje njegove vatrene navijače sa tribine. On uvek publici sa tribine pokloni nešto vredno, onima koji ga namerno remete ne bi li izgubio pokloni pobedu, a njima poraz, a onima koji navijaju za njega pokloni svoju nesebičnu ljubav upravo onakvu kakvu oni njemu pružaju za vreme meča. Novak je zatim poklonio reket devojčici iz publike.\nTagovi: dečak - devojčica reket - Novak Đoković - selfi - Vimbldon


Vlada Republike Srbije >> Vesti >> Kosovo i Metohija >> Koalicija Povratak odredila predstavnike za dijalog Beograda i Prištine\nKoalicija Povratak odredila predstavnike za dijalog Beograda i Prištine\nPriština, 19. februar 2004. godine - Koalicija Povratak odredila je svoje predstavnike u četiri kosovske radne grupe za dijalog sa Beogradom, izjavio je juče savetnik u kabinetu šefa UNMIK-a Nenad Radosavljević.\nU radnoj grupi za nestala lica srpsku zajednicu predstavljaće koministar u Vladi Kosova Milorad Todorović i poslanik Ljiljana Kenić.\nPoslanici Oliver Ivanović i Slobodan Bijelić predloženi su za radnu grupu za energetiku, a ministar u kosovskoj vladi Goran Bogdanović i poslanik Ljubomir Stanojković biće u radnoj grupi za transport i telekomunikacije.\nŠef poslaničkog kluba Koalicije Povratak u Skupštini Kosova Dragiša Krstović i Nenad Radosavljević predstavljaće srpsku zajednicu u radnoj grupi za povratak.\nKoalicija Povratak predložila je i članove Visoke radne grupe koja je formirana prema Zajedničkom dokumentu Srbije i Crne Gore i UNMIK-a. Za srpske predstavnike u Visokoj radnoj grupi SCG/UNMIK određeni su koministar Milorad Todorović i poslanik Koalicije Povratak i rektor Univerziteta u Prištini Gojko Savić.\nRadosavljević je dodao da su predstavnici Koalicije Povratak doneli odluku da im se u radnim grupama naknadno pridruži po jedan ekspert.


VERITAS lider za “Enterprise Information Archiving 2015” – ICT Vesti\nVERITAS lider za “Enterprise Information Archiving 2015”\n17. Januara 2016. Vesti 0 Comments\nKompanija Veritas Technologies je odbranila svoju lidersku poziciju u Gartner Magic Quadrant 2015. za Enterprise Information Archiving (EIA) i to 12. godinu zaredom.\nGartner ocenjuje vendore koji nude proizvode i usluge arhiviranja e-pošte, društvenih medija, datoteke koje su podeljene putem on-line, socijalnih i “cloud” servisa, uključujući i strukturisane podatake. Veritas je dobio priznanje za savršen spoj i complianxe, e-discovery i retention management servisa, dok je Enterprise Vault prepoznat kao vodeći servis za menadžment sadržaja elektronske pošte.\n“Čast mi je što smo se opet našli u ‘lider’ kategoriju”, rekao je Greg Muscarella, viši potpredsednik Information Inteligence odeljenja u kompaniji Veritas. “Ovo priznanje od Gartner-a je odraz naše kontinuirane inovacije i fokusiranja da se reše i najteži izazovi kupaca u radu sa nestrukturisanim podacima i kada pričamo o upravljanju ključnim informacijama koje imate u posedu. Kako se približavamo momentu kada ćemo postati samostalno preduzeće, tako smo sve posvećeniji predviđanju novih trendova, kako bi smo pravovremeno ponudili rešenja koja omogućuju našim klijentima da steknu nove uvide na osnovu podataka sa kojima rade.”\nVeritas Enterprise Vault rešenje omogućava organizaciji da skladišti, upravlja i otkrije ključne informacije putem arhiviranja i e-discovery sistema. Solutions može da povuče informacije direktno kroz data centar i indeksira, kompresuje i duplicira podatke kako bi se smanjila upotreba skladišnog prostora i smanjili troškovi preduzeća.\nEnterprise Vault.cloud je nedavno unapređen sa e-discovery mogućnostima koje obuhvataju pretragu, tagovanje, legal hold, eksportovanje i pregled.\nŠta nas to čini “Liderima”?\nZa Gartner Magic Quadrant, “Lideri” su oni sistemi koji nude najviši izmereni nivo “mogućnosti za izvršavanje” i “kompletiranje vizije” Gartner traži kompanije koje imaju najsveobuhvatnije i najskalabilnije proizvodne portfolije, ali i kompanije koje već dugi niz godina posluju optimalno, odnosno bez varijacija i gubitaka.\n“Lideri” su inovativni i uvek gledaju unapred, anticipirajući tržišne trendove i ostajući okretni u industriji koja se stalno menja. Veritas je jedan od šest “lidera” u ovom Magic Quadrant-u. Saznajte više informacija na ovom link-u.\nO kompaniji Veritas Technologies Corporation LLC\nVeritas Technologies LLC omogućava organizacijama da iskoriste svu moć koja je sadržana unutar podaraka sa kojima rade, uz rešenja dizajnirana da budu na usluzi najvećih i najkompleksnijih heterogenih okruženja na svetu. Veritas danas posluje sa 86% kompanija sa Fortune 500 liste, pospešujući dostupnost informacija i obezbeđujući uvide, kako bi one postale još konkurentnije na tržištu.


Ruski hakeri opet u kampanji za izbore u SAD - Svet - Dnevni list Danas\nPočetna » Svet » Ruski hakeri opet u kampanji za izbore u SAD\nMajkrosoft identifikovao grupu osumnjičenih za pokušaj mešanja\nRuski hakeri opet u kampanji za izbore u SAD\nFoto: Pixabay Efes\nKompanija Majkrosoft identifikovala je grupu osumnjičenih hakera, istu koju američka vlada krivi za ulazak u kampanju bivše demokratske predsedničke kandidatkinje Hilari Klinton, kada su imejl prepiske između nje i njenog tima dospele u javnost, piše Rojters pozivajući se na dva izvora.\nMnogi sajber istraživači ovu grupu nazivaju „Fancy Bear“, a kontroliše je ruska vojna obaveštajna agencija, pokazuju izveštaji američke obaveštajne zajednice koji su objavljeni nakon izbora 2016.\nNaime, Majkrosoft je nedavno upozorio „SKDKnickerbocker“ iz Vašingtona, jednu od glavnih savetodavnih kompanija američkog demokratskog predsedničkog kandidata Džozefa Bajdena, da je, kako je navedeno, „na meti sumnjivih ruskih državnih hakera“, piše agencija Rojters.\nPozivajući se na četvoro ljudi upoznatih u slučaj, agencija navodi kako je cilj pokušaja hakovanja bilo osoblje u kompaniji SKDKnickerbocker“, koja u protekla dva meseca sarađuje s Bajdenom i drugim istaknutim demokratima.\nPrema navodima osobe upoznate sa odgovorom kompanije SKDK na pokušaje hakovanja – hakeri nisu uspeli da pristupe mrežama kompanije, koje su uspešno odbranjene.\nAmeričke obaveštajne agencije podigle su uzbunu zbog mogućih pokušaja stranih vlada da se umešaju u novembarske predsedničke izbore.\nIz Majkrosofta su kazali da su ruski, kineski i iranski hakeri pokušali da hakuju osobe i organizacije uključene u američke predsedničke izbore 2020. Moskva je ove navode odbacila kao čistu glupost, kako je kazao portparol Kremlja Dmitrij Peskov.\nMoskva je i ranije više puta poricala da se mešala u izbore u drugim zemljama. Kompanija Majkrosoft je navela kako je ruska hakerska grupa ciljala više od 200 organizacija, od kojih su mnoge „direktno ili indirektno povezane sa predstojećim izborima, kao i političkim organizacijama u Evropi“, piše Si-En-En.\nMajkrosoft nije precizirao broj organizacija koje su napale kineske i iranske hakerske grupe, ali je naveo kako su se kineski hakeri usmerili na kampanju Bajdena i na barem jednu osobu koja je ranije bila povezana sa administracijom predsednika Trampa.\nKako se dodaje, iranski hakeri su između maja i juna pokušali da upadnu na račune zvaničnika Trampove administracije i ljudi iz njegove kampanje.\nObaveštajna služba SAD tvrdi da ima dokaze da se „Rusija trenutno meša u izbore kako bi naškodila Bajdenovoj kampanji“. Kako se procenjuje, Kina i Iran bi preferirali poraz Trampa, ali da se ne mešaju u izbore u tolikoj meri kao Rusija.\nOvi nalazi nisu sprečili Trampa da i dalje upozorava na opasnost Kine uoči izbora, istovremeno umanjujući pretnju ruskog uplitanja.\nMajkrosoft je detaljno naveo kako je svaka hakerska grupa ciljala ljude vezane za izbore 2020.\nIstraga bivšeg specijalnog savetnika Roberta Milera i obaveštajnog odbora Senata Kongresa SAD utvrdila je da su se Rusi umešali u predsedničke izbore 2016. kako bi pokušali pomoći republikancu Donaldu Trampu da bude izabran.\nTramp samouvereno u Mičigenu\nAmerički predsednik Donald Tramp poručio je u četvrtak sa skupa u Mičigenu da „ovako ne izgleda čovek koji će biti na drugom mestu“.\nIspred predsedničkog aviona „Air Force One“ u vazdušnoj luci blizu Midlanda u Mičigenu, Tramp je okupljenim muškarcima, ženama i deci od kojih su mnogi nosili crvene majice i kape s natpisom „Make America Great Again“ obećao da će u toj državi provoditi „puno“ vremena do novembra.\nGlasovi iz Mičigena, zajedno sa podrškom iz Viskonsina i Pensilvanije, pomogli su Trampu da ostvari pobedu na izborima 2016. Dan ranije u Muičigenu je boravio i Džo Bajden.\nTramp je iskoristio priliku da kritikuje guvernerku Mičigena Grečen Vajtmer zbog uvedenih restrikcija protiv virusa korona, kazavši da ona „nema pojma“ o ponovnom pokretanju državne ekonomije, na šta je masa reagovala aplauzom.


Balkanski trijumvirat Milo, Mile i Aco\nCesar, Pompej i Kras napravili su čuveni Prvi trijumvirat 60. godine prije Hrista, tajni savez trojice koji su imali apsolutnu vlast u Starom Rimu, a nakon 2000 i kusur godina na našim prostorima formiran je Balkanski trijumvirat. Milo Đukanović, Milorad Dodik i Aleksandar Vučić napravili su tajni savez trojice vođa kako bi stekli apsolutnu vlast i kontrolu stanovništva. Milo Đukanović je nekrunisani lider i učitelj balkanske trojke koji ima najveći staž, već 27 godina neprikosnoveno vlada Crnom Gorom, i kao najiskusniji postavlja pravila igre koji slijepo prate Mile i Aco. Milo je još 90-ih godina prošlog vijeka uz pomoć crnogorske tajne policije i režimskih medija razradio sistem stroge kontrole građana i izbornih procesa, a njegova razrađena crnogorska šema poslednjih godina vjerno je prekopirana i dodatno prilagođena u Srbiji i Republici Srpskoj. Bilo da je premijer, predsjednik ili samo lider vladajućeg DPS-a, Milo je neprikosnoveni apsolutistički vladar koji je svu vlast i moć skoncentrisao u svojim rukama i ima potpunu kontrolu nad državom, društvom i svim važnim procesima. Model razbijanja opozicionih partija, pravljenja spletki, praćenja sigurnih glasova, manipulacije građanima, kupovine i prevođenja opozicionih prvaka, kontrole najuticajnijih medija, policije i pravosuđa, širenja straha u narodu i veza sa podzemljem razrađen je u Crnoj Gori do najsitnijih detalja. Upravo zahvaljujući ovakvom modelu, Milo Đukanović i njegov DPS dugi niz godina ostvaruju tijesne pobjede na izborima, nekada sa svega nekoliko hiljada glasova razlike ili sa manje od 1% glasača.\nLideri Balkanskog trijumvirata imaju mnogo toga zajedničkog. Osim želje za aspolutnom vlašću i potpunom kontrolom države, građana, medija i sistema, povezuje ih i sposobnost presvlačenja i uklapana u širi međunarodni kontekst kako bi obezbjedili podršku centara moći i međunarodne zajednice. Lider Trijumvirata Milo Đukanović se od velikog proruskog Srbina nacionaliste koji mrzi šahovnicu pretvorio u antisrpskog Crnogorca zelenaša, neoliberala i glavnog promotora širenja NATO-a na Balkanu. Milorad Dodik je imao suprotan pravac na istom putu, i od evropejca i daška vjetra Medilin Olbrajt pretvorio se u „velikog Srbina“ i lažnog nacionalistu koji želi ostaviti utisak u javnosti velikog srpskog patriote kako bi manipulisao građanima Republike Srpske. Aleksandar Aco Vučić se od radikala, ratobornog desničara, četnika i velikog srpskog nacionaliste pretvorio u pacifistu, pomirljivog prozapadnjaka i patetičnog evropejca koji se okružio nekadašnjim liderima zapadnih zemalja koje je nekada prezirao i oštro kritikovao.\nSva trojica imaju uspješnog brata koji je razvio unosan biznis, obogatio se i ostavio u sjeni svog skromnog brata lidera koji se odlučno bori za narod i državu. Milov brat Aco vlasnik je Prve crnogorske branke i više uspješnih crnogorskih kompanija, Acov brat Andrej vezuje se za čitav niz uspješnih preduzeća i projekata u Srbiji, a Miloradova cijela porodica, od brata Gorana, sina Igora, kćerke Gorice do nevjeste Ivane je veoma uspješna i složno su razvili veliki koncern koji se uspješno bavi poljoprivredom, sportom, trgovinom naftom, medijima, ugostiteljstvom, farmacijom…\nMilo, Mile i Aco međusobno se pomažu i dobro sarađuju. Milo i Mile prvi su razvili međusobno jake veze i odnose još početkom 90 i ratnog šverca cigareta i druge akcizne robe, a dodatno ih utvrdili tokom Dodikovog prvog premijerskog mandata od 1998. do 2001. U drugom premijerskom mandatu Dodik je imao veoma važnu ulogu tokom referenduma za nezavisnost Crne Gore 2006. godine jer se u maju 2006. u Titovoj vili u Igalu sastao sa uglednim Srbima i privrednicima iz Herceg Novog i Primorja ubjeđujući ih da treba da podrže Mila i nezavisnu Crnu Goru, a upravo te 2006. srpska opcija u Herceg Novom imala je najslabiji rezultat koji je možda bio i presudan da se Crna Gora odvoji od Srbije i postane nezavisna država.\nIako se u javnosti ne pojavljuju često zajedno pokušavajući prikriti tajne veze i blizak odnos, Milo i Aco takođe dobro sarađuju poslednjih 10-ak naprednjačkih godina. Milo je navodno pomogao stvaranje naprednjaka u Srbiji, povezao Acu i Tomu sa zapadom, a zauzvrat Aco po dolasku na vlast gazi prosrpsku opoziciju u Crnoj Gori. Zbog toga su upravo Vučićev TV Pink i Informer glavne medijske uzdanice Mila Đukanovića u Crnoj Gori, nemilosrdno napadajući srpske opozicione lidere u Crnoj Gori i pravića balans opozicionom Danu i Vijestima. Aco je bratski pomogao sabratu Milu i u montaži lažnog državnog udara na dan poslednjih parlamentarnih izbora u Crnoj Gori, i medijski pomogao spin o tobožnjem pokušaju nasilnog preuzimanja vlasti u Crnoj Gori.\nO zakulisnim vezama i tajnama troje braće po vlasti moglo bi se napisati još mnogo toga, ali bilo bi suvišno jer je većina građana svjesna situacije i nakaradnog društva u kome živimo. Želja za neograničenom vlašću, moći i bogatstvom, te porobljavanje i stroga kontrolavlastitog naroda glavna je spona Balkanskog trijumvirata. Po svemu sudeći, teško će na ovim prostorima doći do bilo kakvog značajnijijeg napretka, iskoraka ka uređenom društvu, pravnoj državi, istinskoj slobodi građana i životu dostojnom čovjeka u 21-om vijeku sve dok se ne raskinu međusobne spone i trojica balkanskih lidera ne odu u davno zasluženu političku penziju.\nOd sutra novi feljton – HET, domaćini i tenderska ispiranja


U GRČKU ZABRANJEN ULAZAK DO 18. MAJA · Kraljevo.online\nNASLOVNA VESTI U GRČKU ZABRANJEN ULAZAK DO 18. MAJA\nU GRČKU ZABRANJEN ULAZAK DO 18. MAJA\nGrčka je u sredu produžila restriktivne mere, zabranu putovanja, koja se odnose na vazdušni i pomorski saobraćaj iz inostranstva\nPrema odluci Ministarstva zdravlja, unutrašnjih poslova i civilne zaštite, letovi u/iz Turske, Velike Britanije, Holandije, Španije, Italije i Nemačke ostaju zabranjeni do 15 časova, 15. maja 2020, dok je let iz/u Nemačku dozvoljen samo na Međunarodnom aerodromu u Atini.\nDržavljanima ostalih zemalja, u koje spade i Srbija, neće biti dozvoljeno da uđu u Grčku do 18. maja 2020. godine. Prema Šengenskom sporazumu, zabrana se ne odnosi na državljane Evropske unije.\nGrčka je 23. marta uvela blokiranje i zabranu putovanja državljanima koji nisu članice EU, kao i letove u/iz Turske i Velike Britanije, navodi se na portalu „Keep Talking Greece“.\nSa 102 smrtna slučaja i nešto više od 2.000 potvrđenih slučajeva obolelih – iako nema testova za masovno testiranje na Covid-19, grčka vlada se priprema za početak postepenog ukidanja ograničenja početkom maja. Najverovatnije će slediti Svetsku zdravstvenu organizaciju za postepeno ukidanje zaključavanja u roku od dve nedelje.\nPortparol vlade Stelios Petsas rekao je u sredu da će građani oko 27. aprila biti obavešteni o planu za ukidanje ograničenja.


Crna Gora: Nasilje u porodici eskaliralo uz pandemiju\nTanjug 1. novembra 2020. 23:05\nNIKŠIĆ – Crnogorska nacionalna SOS linija za žrtve nasilja u porodici od januara do avgusta ove godine primila je 2.110 poziva, što je deset odsto više nego u istom periodu 2019, pišu danas podgoričke „Vijesti“.\nIzvršna koordinatorka SOS telefona za žene i decu žrtve nasilja u Nikšiću Nataša Međedović Pištalo izjavila je da je od 1. marta do kraja septembra ta NVO primila 2.012 poziva za pomoć i podršku, što je za 18 odsto više nego u istom periodu prošle godine, kada je bilo 1.662 poziva.\n“Najšešće žrtve su žene, oko 90 odsto, deca oko sedam odsto, a muškarci do tri odsto. Najčešći počinioci nasilja su muškarci, oko 98 odsto. U prvim sedmicama epidemije bio je najdrastičniji skok po broju poziva, išao je čak do 30 odsto. U isto vreme smo sigurne da se ogroman broj žena nije nikome obratio za pomoć. To je ono što je problematično”, kaže Međedović Pištalo za “Vijesti”.\nOna dodaje da je pored većeg broja poziva, za period od početka pandemije karkteristična i vrsta problema žena koje su se obraćale za pomoć.\n“Često prijavljuju egzistencijalni strah. Vrlo često je reč o ženama koje rade u uslužnim delatnostima i u toku ove krize one su ostajale bez posla, ili im je u boljem slučaju bila smanjivana plata, a u isto vreme povećavan obim posla. S druge strane, život u nasilju je povećao taj strah od budućnosti, jer one su najčešće odgovorne kako za svoju tako i za egzistenciju dece”, kaže Međedović Pištalo.\nIstiče da je činjenično stanje pokazalo da je pandemija išla na ruku nasilnicima koji su je koristili kao izgovor ili kao opravdanje za svoje ponašanje.\n“Kriza je omogućila tim ljudima da dodatno pojačaju dominaciju unutar porodično-partnerskih odnosa, a u isto vreme žene su imale strah jer su prvih meseci bili zabranjeni izlasci, kao i odlazak u druga domaćinstva, što je i sada, a znamo da najveći broj žena u Crnoj Gori u takvim situacijama se oslanja na neformalne mreže podrške, porodicu ili prijatelje. U Crnoj Gori je karakteristično da su to tetke. Te žene su imale pojačan subjektivni osećaj da je to za njih situacija bez rešenja”, kaže Pištalo.\nU drugom talasu je, kako navodi, potpuno drugačija situacija jer se normalizuje funkcionisanje nadležnih institucija.\nSOS telefon Nikšić postoji od februara 1998. godine, a od marta 2009. imaju sklonište za žene i decu žrtve nasilja.\n“Od početka 2009. do danas najmanje je 300 žena dobilo bezbedan smeštaj, pomoć i podršku u SOS skloništu. U navedenom periodu je približno 800 žena i dece boravilo u SOS skloništu”, ističe Međedović Pištalo.\nTrenutno se u nikšićkom SOS skloništu i urgentnoj smeštajnoj jedinici, koja je otvorena u saradnji sa UNDP-om, Ministarstvom rada i socijalnog staranja i ženskim specijalizovanim organizacijama zbog krize sa koronom, nalazi devet žena i 15 dece.\nPokret Crkao pas nadmudrio češke vlasti i otvara kafiće kao…


Najgore mesto na kom možete da držite telefon | Skandalozno\nNajgore mesto na kom možete da držite telefon – a redovno to radite\n– Potencijalna šteta nošenja telefona u zadnjem džepu je prilično očigledna. Pritiskanje bilo kakvog tvrdog objekta uz zadnjicu – koja je dom skiatičkog nerva – je loša ideja, tvrdi neurolog Orli Avicur.\nSem ukoliko ne nosite farmerke ili pantalone sa rajsferšlusom na džepovima, onda vaš smartfon uopšte nije siguran. Nošenjem telefona u zadnjem džepu povećavate šanse da sednete na njega ili ga od pritiska koji stvara kretanje savijete. Takođe, pošto većina džepova na sebi nema rajsferšlus, vrlo lako može da se desi da vam on ispadne, pogotovo ako je u zadnjem džepu prilikom odlaska u WC.\nIako vam možda ovo zvuči kao šala, zabeležen je slučaj tinejdžerke koja je zadobila opekotine drugog i trećeg stepena nakon što se njen telefon zapalio u džepu pantalona dok je išla u školu.\nBudite prvi sa komentarom na članku "Najgore mesto na kom možete da držite telefon – a redovno to radite"


Niška televizija » U reciklažnom centru u Nišu biće zaposleno 60 Roma (VIDEO)\nObjavljeno 10.05.2014. 15:12\nU Srbiji živi oko 600 000 Roma u izuzetno teškim uslovima. U Nišu, romska zajednica čini 10 posto od ukupnog broja stanovnika, a veliki broj njih bavi se sakupljanjem sekundarnih sirovina – plastičnih flaša i metala. Zahvaljujući projektu Evropske unije, Ministarstva ekologije i grada Niša oni će dobiti priliku za stalno zaposlenje.\nPrema rečima Jovana Damjanovića, predsednika Svetske organizacije Roma, u reciklažnom centru u Nišu biće zaposleno 60 Roma koji će redovno primati platu i kojima će biti uplaćivano socijalno i penziono.\nKako većina zaposlenih Roma radi u gradskoj čistoći, Ministarstvo ekologije izdvojilo je milion i osamsto hiljada evra za otvaranje reciklažnih centara u Staroj Pazovi, Aleksincu, Kikindi i Nišu u kojima će raditi 800 Roma.Pored ostvarivanja prava na zdravstveno osiguranje, zaposlenje i stanovanje, ključna stvar za integraciju Roma u društvo je obrazovanje.\nPrema zvaničnim podacima na teritoriji Srbije živi oko 600 000 Roma u 750 romskih naselja, od kojih 40 odsto nema ni kanalizaciju. Romi su pored pripadnika LGBT populacije najdiskriminisanija društvena grupa u Srbiji i mnogo je onih koji su i pravno nevidljivi, odnosno nemaju lična dokumenta niti zdravstveno osiguranje.\nKasni se sa zaprašivanjem komaraca i krpelja (VIDEO)


GIKIL od inspekcije zatražio prolongiranje zatvaranja, nadaju se i okolinskoj dozvoli - Srebrenik.NETwork\nPočetna/Članci, fotke i video/Gradska hronika/GIKIL od inspekcije zatražio prolongiranje zatvaranja, nadaju se i okolinskoj dozvoli\nGIKIL od inspekcije zatražio prolongiranje zatvaranja, nadaju se i okolinskoj dozvoli\nSrebrenik.NETwork 02.10.2020\tGradska hronika\nGlobal ispat koksna industrija Lukavac (GIKIL) od Federalne uprave za inspekcijske poslove zatražila je prolongiranje roka za predaju dokumenta za izdavanje zahtjeva za okolinsku dozvolu za prekid rada postrojenja i pogona, izvještava Klix.ba.\nGlobal ispat koksna industrija Lukavac do jučer je imala rok u kojem će Federalnoj upravi za inspekcijske poslove predati studiju o procjeni utjecaja na okoliš te podnijeti zahtjev za okolinsku dozvolu za prekid rada postrojenja i pogona u sastavu kompanije.\nKako saznajemo, zbog administrativnih procedura studija će zvanično biti predata u narednim danima, dok je već upućen zahtjev za izmjenu roka vezano za predaju dokumenta za zatvaranje kompanije.\nKako je za Klix.ba potvrđeno iz Federalne uprave za inspekcijske poslove, GIKIL je uputio zahtjev s ciljem izmjene roka za podnošenje zahtjeva za okolinsku dozvolu za prekid rada postrojenja i pogona u sastavu kompanije do dobijanja odgovora od Federalnog ministarstva okoliša i turizma po zahtjevu za izdavanje integralne okolinske dozvole.\nPostupajući federalni inspektor zaštite okoliša je u ranijem kontrolnom inspekcijskom nadzoru kod GIKIL-a konstatovao da je ova kompanija od Federalnog ministarstva okoliša i turizma dobila rješenje o odbijanju zahtjeva za izdavanje okolinske dozvole u pogonima za proizvodnju koksa, hemijskih proizvoda i energije, zbog čega su, kako nam je potvrđeno iz Federalne uprave za inspekcijske poslove, zapisnikom o inspekcijskom nadzoru operatoru konstatovani prekršaji. Oni su se odnosili na nepribavljanje okolinske dozvole i prekoračenja graničnih vrijednosti štetnih emisija.\n“Kontrolnim inspekcijskim nadzorom je također konstatovano da, od momenta prijema rješenja resornog ministarstva operator nije uložio sredstva za nabavku opreme za smanjenje prekograničnih vrijednosti emisija. Nadalje, federalni inspektor zaštite okoliša je donio prvostepeno rješenje kojim je subjektu nadzora prvobitno naloženo da izvrši procjenu utjecaja na okoliš i podnese zahtjev za okolinsku dozvolu za prekid rada postrojenja i pogona u sastavu GIKIL-a, s rokom od 30 dana od dana dostavljanja rješenja”, kazali su za Klix.ba iz Federalne uprave za inspekcijske poslove.\nMeđutim, kako su naveli, GIKIL je uložio žalbu na prvostepeno rješenje, koja je uvažena od drugostepenog organa, odnosno Federalnog ministarstva okoliša i turizma te je konačnim rješenjem 1. oktobar 2020. određen kao novi rok za izvršenje naloženih mjera.\n“GIKIL je početkom septembra ponovo podnio Federalnom ministarstvu okoliša i turizma zahtjev za izdavanje integralne okolinske dozvole te se potom, pozivajući se na član 71. Zakona o zaštiti okoliša FBIH koji se odnosi na rok za izdavanje okolinske dozvole od 120 dana, obratio zahtjevom i Federalnoj upravi za inspekcijske poslove s ciljem izmjene roka za podnošenje zahtjeva za okolinsku dozvolu za prekid rada postrojenja i pogona u sastavu GIKIL-a do dobijanja odgovora od Federalnog ministarstva okoliša i turizma po zahtjevu za izdavanje integralne okolinske dozvole. Federalna uprava za inspekcijske poslove će u zakonskom roku razmotriti ovaj zahtjev subjekta nadzora i donijeti odluku po istom”, kazali su nam iz Federalne uprave za inspekcijske poslove.\nPrecizirali su i to da su postupajući federalni inspektori u okvirima važećih pravnih propisa i višegodišnjem kontinuitetu vršenja redovnih i kontrolnih inspekcijskih nadzora, GIKIL-u nastojali pružiti osnove za nastavak rada, kao i moguće zakonite okvire kako bi se sačuvala proizvodnja i održalo poslovanje ovog privrednog subjekta.\n“Shodno posebnom javnom i društvenom interesu, inspektori Federalne uprave za inspekcijske poslove su godinama, vršeći redovne i kontrolne inspekcijske nadzore te nadzore po mnogobrojnim prijavama stanovnika i udruženja za zaštitu životne sredine, izricali mjere za usklađivanje poslovanja GIKIL-a sa važećim pravnim propisima i nužnim ekološkim standardima. Pored svojih zakonom propisanih inspekcijskih aktivnosti, rukovodstvo Federalne uprave za inspekcijske poslove je tokom dugotrajnog procesa kontrole zakonitosti poslovanja i proizvodnje GIKIL-a iniciralo i prisustvovalo nizu sastanaka na kojima su se pokušala iznaći rješenja za nagomilane probleme u GIKIL-u, koje su i radnici delegirali putem svoje Sindikalne organizacije”, istaknuli su iz federalnih inspekcija.\nPodsjećamo, proteklih dana GIKIL se nalazi u fokusu javnosti nakon objavljivanja informacije da bi ova kompanija mogla biti zatvorena, a skoro hiljadu radnika ostati bez radnog angažmana. Radnici su putem sindikata poručili da neće dozvoliti zatvaranje kompanije te da će se svim silama boriti za očuvanje radnih mjesta.\nS druge strane, iz uprave ove kompanije za Klix.ba su rekli da zatvaranje nije rješenje te da je gašenje bilo kojeg pogona unutar kompleksa veoma ozbiljna priča, a što je obrazloženo i u samoj studiji o procjeni utjecaja na okoliš.\n“Samo za fabriku Koksara, u slučaju njenog gašenja potrebno bi bilo oko 40 miliona konvertibilnih maraka, i to samo za sirovinu. Za zbrinjavanje otpada na fabrici AMK milion KM, na fabrici Energana isto toliko i tako dalje. Dakle, pričamo o najmanje 45 miliona maraka koje bi bilo potrebno obezbijediti iz izvora koji trenutno ne postoje. Toliko sredstva i još mnogo više mi ustvari želimo uložiti u fabriku da bi radila još bolje, tako da je samo na osnovu ovoga moguće vidjeti šta znači gašenje, a šta ulaganje i nastavak rada što je naše opredjeljenje”, kazao nam je ranije Dževad Kasumović, generalni direktor GIKIL-a.\nIz ove kompanije su naveli i to da je GIKIL-u potrebno razumijevanje, podrška svih nadležnih institucija te investitor koji će biti spreman uhvatiti se u koštac sa svim problemima.\nPrethodna Šta možete vidjeti i posjetiti u Lukavcu (FOTO/VIDEO)\nSljedeća Stari grad Srebrenik u novom projektu Armina Muzaferije


Dijaspora šalje sve manje novca na Kosovo | Kosovo, Dužnička kriza | Al Jazeera Balkans\nDijaspora šalje sve manje novca na Kosovo\nZbog ekonomske krize, prošle godine je bilo za 20 miliona manje uplaćenih doznaka u poređenju sa 2011.\nGlobalna kriza pogodila kosovsku dijasporu - Al Jazeera Balkans\nNa Kosovo svake godine stiže 570 miliona eura putem doznaka iz inostranstva od kosovske dijaspore. No, globalna kriza odražava se i na ovaj do sada znatan priliv novčanih sredstava na Kosovu, izvijestio je novinar Al Jazeere Avni Ahmetaj.\nSelo Žur, sa oko 10.000 stanovnika, je jedno od najvećih sela na Kosovu. Gotovo sve porodice imaju nešto zajedničko. Ovdje je teško naći nekoga ko nema najmanje jednog člana porodice koji radi u inostranstvu. Većina mještana i sami su godinama radili u drugim zemljama.\n"Radili smo u inostranstvu, uglavnom teške poslove u građevinarstvu. U to vrijeme porodica je ostala ovdje dok smo mi radili. Sada je drugačije, ovi mladi idu zajedno sa svojim porodicama. Ovdje se vraćaju samo za odmor. I tamo je ekonomska kriza i sve manje šalju novac roditeljima kući", kaže mještanin Milaim Ajazaj.\nRodbina u Švicarskoj\nOne porodice koje imaju rodbinu u Švicarskoj ne primjećuju krizu i to zbog snage švicarske valute, kaže Bedri Hoxha. Njegov sin nema finansijskih problema, tako da redovno novac šalje roditeljima.\n"Naše selo je imalo sreće, jer većina naših stanovnika koji rade u inostranstvu nalazi se u Švicarskoj, a zna se da švicarski franak stoji dosta dobro u odnosu na euro, tako da se ekonomska kriza u Evropi ne primjećuje kod onih koji imaju rodbinu u Švicarskoj", rekao je Hoxha.\nZbog ekonomske krize, prošle godine je bilo za 20 miliona manje uplaćenih doznaka u poređenju sa 2011, kaže predsjednik Privredne komore Kosova Safet Gergjaliu. A, od 570 miliona eura, koje su prošle godine kosovski radnici iz inostranstva poslali na Kosovo, samo tri posto bilo je usmjereno u kapitalne investicije.\nGergjaliu je dodao: "Istina je da sav taj novac koji dolazi iz iseljeništva, bilo direktno, ili nekim drugim kanalima, ide samo u potrošnju. To je obaveza za našu Vladu - da napravi nekakav plan ili strategiju, kako da taj novac koji dolazi iz naše dijaspore bude u funkciji razvoja".\nZa mještane sela Žur devizne uplate njihove rodbine ključni su faktor socijalnog mira i stabilnosti. A, imajući u vidu stopu nezaposlenosti koja na Kosovu dostiže do 50 posto, šansu za bolji život i posao će sve više Kosovara nastaviti tražiti u inostranstvu.


Odlazak na posao prije 10 sati je loše za mentalno zdravlje - Vijesti: Hrvatska - Posao.hr\nOdlazak na posao prije 10 sati je loše za mentalno zdravlje\nLjudi se općenito bore s nedostatkom sna, a to je štetno za normalno funkcioniranje našeg organizma.\nDr. Paul Kelley, istraživač sa Sveučilišta Oxford, znanstveno je potvrdio ono što je svaki zaposlenik bar jednom pomislio: Odlazak na posao prije 10 sati ujutro je loša ideja!\n'Naš cirkadijarni ritam prije 55. godine života nije sinkroniziran s uobičajenim radnim vremenom od 09 do 17h, a to predstavlja ozbiljnu prijetnju produktivnosti, dobrom raspoloženju i mentalnom zdravlju', poručio je, a prenosi Večernji list.\nTvrdi da, temeljem spoznaja dobivenih istraživanjem, treba napraviti globalni pomak u pristupu radu i osim što bismo s radnim smjenama trebali počinjati nakon 10 sati, tvrdi da bi i školarci trebali pratiti taj model.\n'Istraživanja su pokazala da se prosječni 10- godišnji školarac muči s koncentriranjem i usvajanjem novih znanja u školi prije 08.30 sati, a pokazalo se da najbolje rezultate pokazuju oko 11 sati'.\nKada bi se ovi zaključci i empirijski usvojili, povećala bi se stopa razine obrazovanja kod djece za deset posto, a ranojutarnje pristupanje učenju ne ide na ruku niti učiteljima jer su i oni nenaspavani, tvrdi Kelly.\nLjudi se općenito bore s nedostatkom sna, a to je štetno za normalno funkcioniranje našeg organizma. Osim na fizičko utječe i na psihičko zdravlje, poručuje uz napomenu da se s ovim problem muče ljudi diljem svijeta.\n'Odlazak na posao prije deset sati ujutro pravo je mučenje', zaključuje Kelly.\nTagovi: nedostatak sna, jutro, buđenje, odlazak na posao


Štampanje i pregled dokumenata - Word\nŠtampanje i pregled dokumenataNe možete da pronađete dugme „Pregled pre štampanja“? Microsoft Office programi kombinuju štampanje i pregled u istom prozoru – izaberite stavke Datoteka> Odštampaj da biste pronašli obe opcije. Dokument ćete videti sa desne strane.\nOdaberite željeni broj kopija i kliknite na dugme Odštampaj.\nDa biste odštampali samo određene stranice, neka od svojstava dokumenta ili praćene promene i komentare, u okviru Postavke, pored stavke Odštampaj sve stranice (podrazumevana opcija) kliknite na strelicu da biste videli sve opcije.\nPonekad ćete možda imati problema sa štampanjem i pregledom. Evo nekih resursa koji mogu da vam pomognu:


EMOCIJE SLOMILE NADALA Španac plakao kao kiša nakon plasmana u finale /FOTO/ - Sportal\nVl.K. - Vest objavljena: 11:24 - 28.01.2022\n“Bik sa Majorke“ je jutros u polufinalu grend slema u Melburnu, u četiri seta bio bolji od Italijana Matea Beretinija rezultatom 6:3, 6:2, 3:6, 6:3.\nTako će Nadal u nedelju imati šansu da se domogne rekornog 21 grend slem trofeja, u finalu u kome će se sastati sa boljim iz duela Danil Medvedev – Stefanos Cicipas.\nNakon meča sa Beretinijem i velike pobede kojom je stekao šansuda ispiše istoriju, Rafu su potpuno slomile emocije i nije mogao da zaustavi suze kada je došao do svoje klupe.\nKako je priznao nakon meča, pre izvesnog vremena nije mogao ni da pomisli da će 2022. godine dobiti još jednu šansu da podigne trofej u Melburnu.\n-Pre mesec i po dana nisam znao da li će moći da igram tenis... Dakle, samo sam želeo da uživam i dam sve od sebe - rekao je Nadal posle meča.\nPodsetimo, Nadal je prošle sezone imao ozbiljnih problema sa povredom stopala i koja je čak pretila da mu prekine karijeru. Ipak, usledio je povratak u velikom stilu.\n-Bilo je u mojoj karijeri dosta problema sa povredama, ranijih šansi, onaj poraz od Rodžera 2017. godine, jedva sam osvojio trofej ovde 2009. godine i evo smo sada ovde i pokušaću da osvojim, daću sve od sebe - rekao je Nadal.\nMEDVEDEV MOŽE DA ISPIŠE ISTORIJU Rus na korak do rekorda koji nemaju ni Đoković, ni Federer, ni Nadal\nTenis Rafael Nadal Mateo Beretini Australijan open Suze


Evo kolike su plate zaposlenih u Narodnoj banci Srbije\nEvo kolike su plate zaposlenih u Narodnoj banci Srbije\nProsečna zarada zaposlenih u Narodnoj banci Srbije bez poreza i doprinosa za oktobar 2013. godine iznosi 89.662,00 dinara, a guvernerka dr Jorgovanka Tabaković i tri viceguvernera zajedno primaju oko 2.284.850 dinara.\nDetaljne informacije o tome kolika je plata guvernerke dr Jorgovanke Tabaković (679.174,22), viceguvernerke Ane Gligorijević (538.829,60), viceguvernera mr Veselina Pješčića (510.132,56), viceguvernerke dr Diane Dragutinović (556.715,68), direktora uprave Đorđa Jevtića (525.240,60), generalnog sekretara Miladina Pantelića (295.606,58) kao i pet članova Saveta nalaze se na zvaničnom sajtu Narodne banke Srbije u okviru “Informatora o radu Narodne banke Srbije” (str. 57).\nPrema našoj računici, članovi Saveta su nešto “slabije” prošli sa ukupno oko 846.000 dinara.\n„To su zvanični podaci koje smo dužni da stavimo na uvid javnosti „, objasnili su nam nadležni iz Narodne banke Srbije, dodajući da narod te podatke treba da zna, pomenuti podaci se ažuriraju na mesečnom nivou, te da su objavljene visine zarada zaposlenih upravo onolike kolike piše da jesu i da su po zakonu.\nSvaka čast majstori, a vlada porezuje plate od 60.000 dinara.\nVoleo bih da zaradim godišnje koliko gospođa Tabaković mesečno.Pozdrav uz moje nadanje da će to biti moguće za mog života.


08. Jan 2001 15:50 (GMT+01:00)\nKošarkaši Crvene zvezde u osmom kolu Kup Saporte u utorak uveče u Parizu igraju protiv Pari Sen Žermena\nU avionu za grad svetlosti nije bilo Jelića\nKošarkaši Crvene zvezde u osmom kolu Kup Saporte u utorak uveče (20.30) u Parizu igraju protiv Pari Sen Žermena.\n- Utakmica protiv Parižana nije toliko bitna za nas jer smo već obezbedili plasman u narednu rundu. Međutim to ne znači da ćemo se u gradu svetlosti opustiti - obećava maksimalno zlaganje trener Stevan Karadžić. - Eventualnim trijumfom otvorili bi mogućnost da se po završetku ligaškog dela takmičenja nađemo na samom vrhu i taklo obvezbedimo lakšeg prtovnika u osmini finala.\nPojačanje iz SAD ?\nKošarkaši Crvene zvezde mogli bi u skorije vreme dobiju pojačanje iz Amerike. Crveno - beli stupili su u kontakt sa Dejmionom Fišbekom (22 godine, 195 cm), bivšim šuterom Oburn Univerziteta iz Alabame, koji bi za nekoliko dana trebalo da dođe u Beograd kako bi finalizirao pregovore. Ukoliko pristupi crveno - belima, Fišbek bio bi drugi Amerikanac u JUBA ligi, pored Džeroma Džejmsa iz Budućnosti, pošto je Džamil Mahmud napustio ekipu Sloge.\nPosle mnogo problema sa povredama i samo jedne odigrane utakmice u kompletnom sastavu, protiv Lovćena, crveno - beli će u Parizu ponovi biti nekompletni. U avionu za grad svetlosti nije bilo Dušana Jelića.\nPrema nezvaničnim informacijama trener Stevan Karadžić je prvog centra u nedelju udaljio iz tima zbog nedovoljnog zalaganja, dok je, takođe nezvanićno Jelić nezadovljoan odnosima u klubu najavio odlazak iz crveno - belog tabora.


Završen tradicionalni noćni turnir u malom fudbalu – Babušnica 2014 – MaxBet\nNaslovna / Novosti iz MaxBeta / Završen tradicionalni noćni turnir u malom fudbalu – Babušnica 2014\nU Babušnici je 7. avgusta završen tradicionalni noćni turnir u malom fudbalu. Na turniru je po pozivu organizatora učestvovalo 8 ekipa raspoređene u dve grupe.\nU prvoj grupi su bile ekipe:\nVavilon iz Bele Palanke\nEko-Blok iz Vlasotinca\nCvećara Cvet iz Babušnice\nDami style iz Babušnice\nU drugoj grupi su bili:\nNaisus Rasadnik Žića iz Niša\nCaribrod iz Dimitrovgrada\nEkonomist iz Niša\nI KMF Babušnica 2013\nU dalju fazu išle su po 3 ekipe, prvoplasirane ekipe iz obe grupe ostvarile su plasman direktno u polufinale,dok su se u četvrtfinalu ukrštale drugoplasirane i trećeplasirane ekipe iz grupe.\nPobednik turnira je ekipa Naisus Rasadnik Žića iz Niša koja je predvođena srpskim reprezantativcem Mladenom Kocićem ubedljivo savladala sve protivnike.\nDrugo mesto osvojila je ekipa Dami Style, najmlađa ekipa na turniru sačinjena od talentvanih fudbalera iz Babušnice i Pirota.\nTreće mesto zauzela je ekipa Cvećara Cvet koju čine uglavnom fudbaleri FK Lužnice iz Babušnice, oni su u borbi za treće mesto savladali ekipu Eko Blok Vlasotince.\nSponzor turnira u Babušnici bila je i kompanija MaxBet, koja je osim finansijske podrške organizatoru, organizovala i poklone za publiku u toku trajanja turnira.\nOrganizatori turnira su KMF Babušnica 2013 i kancelarija za mlade Babušnica.


Episkopu Irineju: Prestanite da sebe hvalite, zaštite žrtve\nDruštvo Autor:Vojislav Milovančević04. okt. 202019:39\nКrijući se iza informativne službe bačke eparhije njen episkop, Irinej Bulović, u poslednje vreme javno polemiše sa medijima koji kritički pišu i govore o anomalijama u Srpskoj pravoslavnoj crkvi. Međutim, ta polemika je lišena pristojnosti, elementarnog poštenja, uvažavanja činjenica i osnovne pretpostavke da Crkva nije njen klir već sav verni narod, pa i novinari napadnutnih redakcija, uključujući i našu.\nAko su svi vernici Crkva (a jesu), onda teška pitanja koja su uzrokovana ponašanjem nekolicine njenih episkopa i sveštenika nisu samo adresirana na crkvenu vlast. Da li je episkop Stefan Šarić naredio otmicu studenta Marka Žarkova i njegovo mučenje, pitanje je na koje moraju da odgovore i država i Crkva, jer je to u interesu pravde jednako koliko i vernika Srpske pravoslavne crkve. Ponašanje vrha Crkve povodom ove teme je u najmanju ruku obeshrabrujuće, a izjašnjavanje Irineja Bulovića o ovom slučaju, preko informativne službe svoje eparhije, u najmanju je ruku skandalozno. Ako su tačne glasine koje dolaze iz beogradske Patrijaršije da je Irinej Bulović taj koji definiše zvanični stav SPC, onda nam ostaje nada da će odgovor na pitanje eventualne krivice episkopa Šarića dati država. Verujemo da će Tužilaštvo imati snage da iznese ovaj slučaj do kraja i da će pozvati vladiku da se izjasni o navodima Žarkova da je umešan u njegovu otmicu.\nI to nisu jedini odgovori koje nam duguju država i Crkva. Optužbe na račun prodekana za nauku Pravoslavno bogoslovskog fakulteta u Beogradu Vladimira Vukašinovića za silovanje, koje su stigle direktno od žrtava, takođe čekaju svoj epilog. Nije dovoljno da vladika Irinej Bulović javno stane u odbranu Vukašinovića i da se pitanje zatvori. O tome svoju reč moraju da daju nadležni istražni organi države Srbije, a sigurni smo da nikome više od SPC nije u interesu da se što pre dođe do istine. Na žalost, Crkva je već ranije propustila priliku da to pitanje interno istraži i sve izvede na čistinu. Čak i da su dela koja se stavljaju na teret Vukašinoviću zastarela po zakonima države, takva zlodela za Crkvu i njene sudove nikada ne bi trebalo da zastare i ona bi morala da istraži ovaj slučaj na valjan način.\nEparhija bačka opet napada Božu Prelevića i Nova.rs\nTakođe, u protekle dve godine svedočimo čistkama nepodobnih profesora na Pravoslavnom bogoslovskom fakultetu, gde se, slučajno ili ne, opet pojavljuje ime vladike Irineja Bulovića, kojeg sagovornici našeg portala opisuju kao stvarnog dekana te ustanove i osobu koja „vedri i oblači“ ovom institucijom. U prilog toj tvrdnji govori i činjenica da su profesori PBF, koji se nisu slagali sa episkopom Bulovićem, ili pak imaju veze sa onima koji su se drznuli da takvo nešto učine, sklonjeni sa fakulteta na kojem su predavali, da bi ih nakon toga režimski mediji nazivali pučistima i raskolnicima unutar SPC.\nNije zgoreg podsetiti da je vladika Irinej u međuvremenu postao i predstavnik države na PBF, nakon što ga je Vlada Srbije imenovala krajem prethodne godine kao svog predstavnika u Savetu fakulteta. Takođe, nije tajna da bliskost sa vlastima ovaj episkop neguje još od perioda vladavine Slobodana Miloševića. I tad je bio omiljeni vladika.\nSpinovi kako Nova.rs vodi kampanju protiv Srpske pravoslavne crkve, služe isključivo za prikrivanje odgovornosti za ozbiljno narušene odnose unutar Crkve, u čemu značajan udeo ima upravo vladika Irinej Bulović. O tome i svedoče ne samo tekstovi našeg portala, već i drugih medija koji su pisali o problemima unutar Srpske pravoslavne crkve. Zanimljivo je da se u većini medijskih izveštaja pojavljuje ime ovog vladike kao protagoniste događaja koji su ozbiljno narušavali ugled SPC.\nStoga i ne čudi što se upravo Irinej Bulović javlja da vrlo bahato i gotovo uličarskim rečnikom očitava lekcije medijima, koji su se usudili da upitaju šta se to dešava u Crkvi i ko stoji iza skandala koji je potresaju.\nPrelević o vladiki Stefanu i otmici: Crkva da utvrdi istinu\nSva saopštenja iz Eparhije bačke, koja su stilom i tonom najsličnija saopštenjima vladajuće stranke, poručuju nam da je Irinej Bulović „jedan od najboljih episkopa u SPC“ i „jedan od najuticajnijih savremenika“, dok su oni koji se usude da ga upitaju za odgovornost neprijatelji Crkve i pravoslavlja. Da ovi pamfleti ne dolaze sa adrese Eparhije bačke, oni bi i te kako mogli da pronađu svoju svrhu kao materijal za jednu kvalitetnu humoresku. Ovako ostaje tužan utisak da se bački episkop radije hvata samohvale nego samokritike, da mu je važnije da zaštiti vladiku Stefana i prodekana Vukašinovićeva, nego da očinski prigrli Žarkova i žrtve silovanja. On pokazuje i da ga nije briga što će Pravoslavno bogoslovski fakultet potpuno izgubiti ugled u međunarodnoj teološkoj javnosti, sve dok je on njegova „siva eminencija“ i sve dok bude mogao da kadrira na njemu. Ako je ideja da od ustanove koji pripada, Univerzitetu u Beogradu, napravi svoj privatni fakultet, onda je pošteno da to i javno kaže.\nNa kraju, s pravom možemo pitati ko ruši ugled SPC – mi koji želimo da se oni koji zloupotrebljavaju mantiju, Crkvu i svoje pozicije u njoj, izjasne o nedelima koja im se stavljaju na teret, ili oni koji se sapliću po tepihu ispod kojeg su odavno sakrili Pahomija i Кačavendu.\neparhija bačkaIrinej Bulovićmarko žarkovSrpska pravoslavna crkvavladika stefan šarićVojislav Milovančević


srbijasport.net - Vesti - Superliga Srbije - TSC: Stiglo još jedno pojačanje - Ifet Đakovac, novi vezista\nSreda, 03.03.2021 00:39\n19.01.2021 Bojana Kusovac\n"Prezadovoljan sam što sam došao u TSC. Hvala upravi kluba što su me prepoznali i doveli. Iskreno se nadam da ću opravdati očekivanja", rekao je Đakovac.\n"Za TSC sam znao da je jedan od najorganizovanijih klubova u Srbiji i tim pre mi je drago što došao, to sam želeo", rekao je Đakovac, koji je takođe pozdravio navijače kluba iz Bačke Topole i obećao im da će pružati svoj maksimum na terenu.\n"Nadam se da ćemo uskoro moći da se viđamo na utakmicama", kazao je mladi vezista, koji je tokom jesenjeg dela sezone odigrao sve utakmice, postigao tri gola i jednom bio asistent.\nTSC je 8. januara Fudbalskoj akademiji TSC u Bačkoj Topoli počeo pripreme za drugi deo sezone u Superligi, sa novim šefom stručnog štaba Mladen om Krstajićem. Prošlog četvrtka su otputovali na drugi deo priprema u Antaliju, gde će im se pridružiti i Đakovac. U Srbiju se vraćaju 28. januara, a prvi meč u drugom delu Superlige odigraće 6. februara sa ekipom Vojvodine u Novom Sadu.