Vreme 1360 - Nacionalna bezbednost i politika: Gospodar Duboke drzave\nBEZBEDNOSNA ZAJEDNICA: A. Vučić, A. Đorđević (BIA);...\nBeogradski mediji su javili, a sve agencije prenele pod oznakom hitno, da je na sednici Saveta za nacionalnu bezbednost predsednik Tomislav Nikolić smenio Aleksandra Vučića sa mesta sekretara ovog tela i na njegovo mesto imenovao Marka Đurića, doskorašnjeg šefa vladine kancelarije za KiM.\nZa mnoge iznenađujuća odluka predsednika Nikolića usledila je nakon brojnih problema koji su identifikovani u radu sektora bezbednosti i želje da se daju odgovori na nerazjašnjena pitanja i afere koje su proteklih meseci potresale Srbiju.\nVučić će kao predsednik Vlade i dalje biti član Saveta, ali neće voditi Biro za koordinaciju službi bezbednosti koji operativno rukovodi čitavim bezbednosnim sektorom u Republici Srbiji.\n...Zoran Stojković (VOA);...\n"Mislim da nam je potrebna nova energija, a pored toga, ovim potezom ispravljamo institucionalni problem koji je ostao pošto je 2014. godine Aleksandar Vučić preuzeo funkciju predsednika Vlade, a ostao je i u kapacitetu sekretara Saveta za nacionalnu bezbednost", izjavio je Tomislav Nikolić.\nS druge strane, Aleksandar Vučić nije hteo da komentariše dešavanja na sednici Saveta i samo je u prolazu rekao novinarima da im želi sve najbolje i srećan rad.\nNaravno, ništa od ovoga se nije zaista dogodilo, ali je opisana moguća situacija koju Zakon o osnovama uređenja službi bezbednosti Republike Srbije omogućava aktuelnom ili budućem predsedniku Republike, koji je, dakle, osoba broj jedan u sistemu funkcionisanja Saveta za nacionalnu bezbednost i ima mogućnost da ukazom postavlja sekretara Saveta koji operativno vodi ovo telo kao i njemu podređeni Biro za koordinaciju službi bezbednosti.\n...Petar Cvetković (VBA)\nKada se govori o tome koje su nadležnosti predsednika ovaj segment se često izostavlja jer je relativno nov u srpskom bezbednosnom sistemu i pravljen je svojevremeno po meri Miodraga Rakića, nekadašnjeg šefa kabineta Borisa Tadića – u vreme dok je ovaj bio predsednik Republike. Od trenutka kada je Vučić postao zvanično predsednik Vlade, 27. aprila 2014. godine, on je trebalo da bude smenjen sa mesta sekretara Saveta, jer je u isto vreme bio i član Saveta – neko ko donosi odluke, i operativac koji te odluke treba da sprovodi u dogovoru sa drugim predstavnicima bezbednosnih službi.\nUprkos tome što je Vučić sam u nekoliko navrata javno rekao da će se povući sa mesta "koordinatora svih službi", a poslednji put početkom novembra 2016. godine, to se nije dogodilo, pa se postavlja pitanje zbog čega on i dalje obavlja poslove koji mu prema formaciji ne pripadaju: da li je za to razlog slabost bezbednosnog sistema, nedostatak dobrih kadrova ili njegova lična želja da "sve drži u svojim rukama" da bi podatke kojima "raspolažu" službe bezbednosti mogao da koristi protiv svojih političkih protivnika?\nPOLITIČKA POZADINA: Savet za nacionalnu bezbednost u čijem radu pored predsednika Republike i predsednika Vlade učestvuju, kao stalni članovi, ministar odbrane, ministar unutrašnjih poslova, ministar pravde, načelnik Generalštaba Vojske Srbije, direktori službi bezbednosti (BIA, VOA, VBA), osnovan je u "osetljivom političkom trenutku" kada je Vlada kojom je suštinski upravljao Boris Tadić od 2008. krenula u posao okončanja saradnje sa Tribunalom u Hagu i borbe protiv organizovanog kriminala.\nNa mesto sekretara Saveta postavljen je tadašnji šef kabineta Borisa Tadića Miodrag Rakić i u Zakonu je pisalo da je to mesto "rezervisano" za šefa kabineta predsednika. U to vreme, što se docnije videlo iz brojnih izjava raznih "aktera", ovakvo rešenje bilo je neophodno jer oni koji su bili na vlasti nisu do kraja uspevali da kontrolišu rad svih policija i bezbednosnih službi u državi i da bi se obavile neke važne stvari bilo je neophodno da se upravljanje tim sektorom stavi pod kontrolu nekoga ko nije direktno povezan sa sektorom.\nRezultati takve "koordinacije" bili su impresivni: pronađen je, uhapšen i izručen Ratko Mladić i razbucan je jedan od najvećih kriminalnih klanova na Balkanu – klan Darka Šarića. Ova dva rezultata idu uz ime Miodraga Rakića, koji je tragično preminuo, u 39. godini, u proleće 2014.\nI u to vreme, kao i danas, predsednik se držao svoje pozicije predsedavajućeg savetu, ali je glavnu reč vodio moćni pravi predsednik Vlade, a bez njega ne samo da se nije donosila neka bitna odluka nego je odlučivao i o stvarima kao što su finansiranje neke serije ili filma. Moć i autoritet su dolazili i zbog toga što je Rakić pokazao da ume da uradi važne poslove za državu, ali i zbog toga što je na mestu "koordinatora službi bezbednosti" imao uvid u razne svinjarije koje su se u tajnosti odvijale u političko-privredno-estradnom životu Srbije, što mu je omogućavalo da od pojedinih ljudi dobije možda i ono na šta neko nikada, "u normalnim okolnostima", ne bi pristao.\nSve priče o prisluškivanjima, o praćenjima, o zloupotrebi informacija u političke svrhe rodile su se zajedno sa rastom značaja "koordinatora službi bezbednosti", a iznenadni odlazak Rakića ostavio je mnoga pitanja o njegovom delovanju i uticaju otvorenim, jer danas ni oni koji o tome znaju više ne žele da govore iz pijeteta prema čoveku koji je tragično preminuo.\nJedan od dokazanih rezultata njegovog delovanja je i rad na formiranju Srpske napredne stranke, SNS-a, danas vodeće u Srbiji, čime je trebalo da se izdizajnira dvopartijski sistem u Srbiji, o kome je Boris Tadić u više navrta govorio, da se anulira snaga ekstremne desnice, da se ona prevede u "civilne okvire" i da Srbija uđe u stabilnije političko razdoblje na putu ka EU.\nPOLITIČKI TRENUTAK: Međutim, sa dolaskom Tomislava Nikolića za predsednika Srbije u rano leto 2012. i formiranjem Vlade SNS-a i SPS-a, uz podršku URSA Mlađana Dinkića, stvari su se bitno promenile.\nJedna od prvih stavki koje je tadašnji saziv parlamenta izglasao bila je izmena zakona kojim se uređuje funkcionisanje Saveta za nacionalnu bezbednost: mesto šefa kabineta više nije bilo ono koje donosi i odgovornost sekretara Saveta, nego je odluka prebačena na volju predsednika Republike.\nKada je zakonski okvir napravljen, za "koordinatora službi bezbednosti" ustoličen je Aleksandar Vučić, tada prvi potpredsednik Vlade Srbije, koji ne bi imao mesto na sednicama Saveta da mu taj posao nije dodeljen.\nTog leta se mnogo govorilo o tome da je Miodrag Rakić Miki dao Vučiću svakakve dosijee – navodno, podatke o njegovim političkim protivnicima koji su Vučiću poslužili da uz pomoć stalnog medijskog prisustva zatrpava javnost aferama, otkrićima i senzacijama svake vrste. Delimično privatizovan sektor bezbednosti u doba Rakića, izgledao je u potpunosti podređen potrebama jedne ličnosti od 2012. godine i stalnom građenju rejtinga na obračunu sa političkim protivnicima i neistomišljenicima.\nAko su službe pod Rakićem uradile i nešto što bi se moglo okarakterisati kao posao od važnosti za nacionalnu bezbednost, pod Vučićevom upravom na mestu sekretara Saveta za nacionalnu bezbednost su se pretvorile u sredstvo za dizanje i očuvanje rejtinga.\nDa bi čitaoci do kraja razumeli mehanizam rada ovih "tela", treba reći da je pozicija sekretara Saveta mesto na kome se sakupljaju sve relevantne informacije koje imaju sve službe i sektori javne bezbednosti – policije i ono što sakupljaju tri "tajne" službe. Biro za koordinaciju služi da poveže njihov rad, a time upravlja sekretar Vučić koji u rad biroa, pored šefova tajnih službi, može da uključi i predstavnike Ministarstva spoljnih poslova, direktora policije i načelnike Uprave policije, Republičkog javnog tužioca, direktora Uprave carina i rukovodioce drugih državnih organa, organizacija i institucija.\nDakle, sekretar Vučić je mozak sistema bezbednosti i od njega umnogome zavisi distribucija informacija, podataka i, posredno, tok istraga.\nU prethodne četiri godine javnost je u bezbroj slučajeva mogla da se u direktnom prenosu uveri na koji način se Vučić ophodi prema informacijama dobijenim na mestu ne kome se nalazi i kako se podaci iz raznih istraga ili predistražnih radnji plasiraju u javnost kroz moćne tabloide i TV stanice. "Curenje informacija" i narušavanje instituta prezumpcije nevinosti su u svim izveštajima Evropske komisije o napretku Srbije navedeni među najvećim problemima u Srbiji, i to u mnogo većoj meri nego kod drugih država u regionu.\nTako se dogodilo da institucija koja je bila osnovana da bi se kontrolisalo ono što se poslednjih meseci i kod nas zove "duboka država" (Deep state) pretvori i izvitoperi u puki instrument partije na vlasti, a čak postoje pokazatelji da je reč o instrumentu u rukama jednog čoveka koji ima snažan politički interes.\nS druge strane, nedavni slučaj obelodanjivanja fotografije na kojoj su zagrljeni sadašnji ministar zdravlja u Vladi Srbije Zlatibor Lončar i nekadašnji šef Zemunskog klana Dušan Spasojević, jedan od organizatora atentata na Zorana Đinđića i svojevremeno najveći mafijaš u Srbiji, pokazuje da ipak sve informacije ne idu na sto sekretara Vučića ili ako i idu kod njega, neke odu i kod nekih drugih.\nNa Lončara je "udario" Velimir Ilić, predsednik Nove Srbije na Televiziji Šabac, gde je "prozivao" Vučića i njegovog brata Andreja. Ilić je na posebnoj konferenciji za novinare u Čačku pokazao slike na kojima su Lončar i Spasojević, što je još jedna u nizu indikacija o povezanosti ovog ministra sa Zemunskim klanom. Ranije, na suđenjima u Specijalnom sudu za organizovani kriminal u Beogradu, nekoliko svedoka je pomenulo Lončara kao saradnika Klana, kao "Doktora Smrt", koji je, navodno, radeći u Urgentnom centru Kliničkog centra Srbije u Beogradu imao ulogu da dokusuri protivnike Klana koji bi bili dovedeni na intervenciju.\nPored toga, novinari KRIK-a su na svom portalu objavili priču o tome da je Lončar ranije imao u vlasništvu stan koji je kupio od Zemunskog klana, a njegova supruga jedan je od branilaca optuženih u slučajevima koje država vodi protiv klana Darka Šarića.\nNa Ilićev napad Lončar nije reagovao, nego je tek dva dana docnije sekretar Vučić objasnio da prema njegovim saznanjima ta fotografija ne znači ništa posebno jer je nastala posle operacije kojom je valjda Lončar spasao život ocu Dušana Spasojevića. Pored toga, u istom danu, u nedelju 22. januara 2017. godine, na još jednoj vanrednoj konferenciji za novinare, Vučić je u pratnji Lončara (i Marka Blagojevića, ali to nije važno za ovu priču) skoro pun sat govorio o uspesima srpskog zdravstvenog sistema, kao da je znao šta će u isto vreme da "objavi" Ilić, pa je svojim nastupom umnogome uspeo da natkrije činjenicu da se o vezama Lončara i mafije pojavila još jedna "potvrda".\nPOSLEDICE I BUDUĆNOST: Kako se ispoljava činjenica da je Vučić spojio funkcije predsednika Vlade Srbije i sekretara Saveta za nacionalnu bezbednost, što može da se tumači i kao protivno zakonu, videli smo i prošle jeseni kada su tri velike afere "odjeknule" u nekoliko dana oko parlamentarnih izbora u Crnoj Gori.\nUbistvo jednog od vođa navijača i osuđenog dilera droge Aleksandra Stankovića sredinom oktobra 2016. godine, "afera Jajinci", koja je usledila nekoliko dana nakon toga, i "afera pripreme državnog puča u Crnoj Gori" na dan parlamentarnih izbora, izbacile su na videlo probleme na različitim nivoima sistema bezbednosti. Mafijaška sačekuša na Vračaru u Beogradu dobila je, čini se, preteranu pažnju vrha države, a do danas nema napretka u istrazi koja je još na nivou "predistražnih radnji", kako nam je potvrđeno u Republičkom javnom tužilaštvu. Potom je usledila afera otkrića oružja u blizini objekta koji je u vlasništvu Vučićevog oca u Jajincima za koju je rečeno da predstavlja napad na premijera, da je to bio pokušaj atentata i da će samo u tom postupku biti privedeno i saslušano preko 90 ljudi. Ni ta istraga nije odmakla od predistražnog nivoa.\nTim povodom su zasedali i Savet za nacionalnu bezbednost i Biro za koordinaciju službi bezbednosti, Vučić je govorio da će otići sa tog mesta jer nije dobijao relevantne informacije i, na kraju, ništa se zapravo nije dogodilo.\nNe znamo ko je ubio Stankovića, ne znamo ko je pokušavao da možda organizuje atentat na Vučića ili njegovog brata Andreja, ne znamo šta su građani Srbije i neki građani Rusije radili u predvečerje i na dan izbora u Crnoj Gori.\nMoglo bi da se pretpostavi da su informacije o tim "slučajevima" bile predmet razgovora na sednicama Saveta i Biroa i da ako neko nešto o tome zna onda je to Vučić, ali niti ima istrage, niti ima bilo kakvog rezultata. U tom trenutku je poslužilo svrsi, podignuta je tenzija u javnosti koja jeste i treba da bude osetljiva i na najmanji pomen napada na najviše državne funkcionere i… I ništa.\nSvi odgovori su kod Vučića, a ako ih on nema, onda je teško pretpostaviti da bi neki tužilac mogao da ih u "nezavisnoj" istrazi pronađe. Možda jedino ako i njemu neko, kao Velimiru Velji Iliću ne ostavi kovertu sa tragovima, ili ako novi predsednik Srbije ne izabere i postavi novog sekretara Saveta za nacionalnu bezbednost i oslobodi Vučića te obaveze.\nTada će ona vest sa početka teksta dobiti svoje pravo značenje.\nSa čim će vlast pred birače >\nFotografije, droga, računi i ostali skandali


TotalCar.rs » Da li će VW prestići Toyotu i postati najveći proizvođač na svetu?\nnovo, Prodaja, TOP, Toyota, Volkswagen\nVolkswagen grupa je u realnoj mogućnosti da od Toyote preuzme presto najvećeg svetskog proizvođača automobila.\nNemci su već preduzeli korake koji vode u ovom pravcu, a kompletna prodaja cele grupe na globalnom nivou, od januara do septembra, iznosila je 7.61 milion vozila, što je za 2.4 odsto više nego prošle godine. Tokom prvih devet meseci ove godine, Toyota Motor je isporučila “samo” 7.53 miliona automobila širom sveta, što je porast za 0.4 odsto u odnosu na isti period prošle godine.\nOva automobilska giganta nade ulažu u prekomorska tržišta kada je reč o održavanju, odnosno proširivanju svoje baze kupaca. U SAD Volkswagen ne može da se poredi sa Toyotom, dok je u Kini on popularniji.\nPotencijalni uspeh Volkswagena, koji je podstaknut povećanom potražnjom SUV-ova i uspehom Audijevih, Škodinih i Porscheovih modela, doći će u pravo vreme kako bi se popravila ogromna šteta izazvana Dizelgejtom, koji je ovog proizvođača koštao enormne sume novca.


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Svijet :: Sidnej obavijen gustim dimom\n10. 12. 2019. 18:40 >> 18:40 0\nGust dim od velikih australijskih požara nadvio se nad Sidnejem dans i uvukao u zgrade, pa su se posvuda oglasili protivpožarni alarmi, a zbog slabe vidljivosti zaustavljen je trajektni saobraćaj.\nŠezdeset kilometara duga vatrena stihija uništava područja suve i zapaljive vegetacije sjeverozapadno od Sidneja, najvećeg australijskog grada, i širi opasan dim širom istočne obale i nad Tihim okeanom, a izmaglica od požara došla je čak do Novog Zelanda, pokazuju satelitski snimci.\n"Ovaj dim koji imamo oko mjesec dana je bez presedana i ti su uslovi opasni za zdravlje ljudi", rekao je Ričard Brume, zvaničnik vlade Novog Južnog Velsa zadužen za zdravlje okoline.\nBrume je kazao da bi mnogi ljudi mogli imati simptome iritacije sluznice grla, nosa i očiju, a u rizičnoj grupi su oni koji imaju zdravstvenih problema, mala djeca i stariji. Indeks kvaliteta vazduha u Sidneju u nekim je dijelovima grada tokom dana bio 11 puta veći od praga koji se smatra opasnim, pokazuju vladini podaci.\nŠumski požari već više od dvije sedmice dimom i pepelom prekrivaju Sidnej, u kojem živi više od pet miliona ljudi.\nZbog izmaglice je nebo naranđasto tokom dana, vidljivost je smanjena i mnogi ljudi nose maske.\nIako nije izdato službeno naređenje za evakuaciju, mnogi stanovnici ugroženih područja odlučili su da napuste svoje domove, rekao je za Rojters gradonačelnik Hauksberija Bari Kalvert.\nViše od stotinu požara gori u istočnim australijskim saveznim državama - Novom Južnom Velsu, Viktoriji i Kvinslendu, a mnogi od njih još od novembra.\nNajmanje četiri osobe poginule su u požarima i uništeno je više od 680 domova, a spaljeno područje je veličine milion hektara.\nTrajekti u Sidneju ne voze zbog smanjene vidljivosti.\nGust dim čak se uvukao u zgrade zbog čega su se oglasili požarni alarmi u kancelarijama i domovima, te na željezničkim stanicama i univerzitetskim kampusima, saopštile su vlasti.


AKO OVO NE POŠTUJETE, PLATIĆETE KAZNU DO 800.000 dinara: Vozači, OPREZ! Od danas je na snazi VELIKA promena\nKazne su paprene, Foto: Drgana Udovičić\nU drugom servisu rekli su da se gume standardnih dimenzija kod njih prodaju za oko 5.000 do 6.000 dinara\nObjavljeno: 01.11.2018. 10:47h\nPrema poslednjim informacijama dobijenih od Javnog preduzeća "Putevi Srbije", na naplatnim stanicama nema zadržavanja. Prema podacima Uprave granične policije, na putničkim terminalima nema zadržavanja.\nNa teretnim teminalima na izlazu iz naše zemlje duža su zadržavanja na graničnom prelazu "Horgoš" - 120 minuta. AMS podseća da od danas do 1. aprila vozila moraju biti opremljena sa sve četiri zimske gume, ako se zbog vremenskih uslova na kolovozu nalazi sneg, led ili poledica. U tom periodu, van naseljenog mesta, obavezno je posedovanje lanaca ili drugih uređaja za povećanje trakcije u prtljažniku.\nBANKE BLOKIRAJU RAČUNE PRED NOVU GODINU: Ako ne date pismenu izjavu do 25. decembra, ODE PLATA!\nPutevi SrbijeKaznaVozačZimske gumesaobraćajna nesreća


Važan događaj za povrtare: Skup “Savremena proizvodnja povrća” 14. februara u Novom Sadu - Bolja Zemlja\nVažan događaj za povrtare: Skup “Savremena proizvodnja povrća” 14. februara u Novom Sadu\nSkup organizuju Vojvođansko društvo povrtara, Odbor za selo Srpske akademije nauka i umetnosti i Novosadski sajam.\nDvadesetprvo po redu “Savetovanje povrtara” i izložba povrća pod nazivom “Savremena proizvodnja povrća” biće održani 14. februara u velikoj sali i holu u Master centru Novosadskog sajma.\nPovrtari iz cele Srbije, proizvođači, udruženja, predstavnici zadruga, domaće i inostrane kompanije i renomirani stručnjaci iz te oblasti sastaće se sa ciljem da se doprinesu unapređenju povrtarske proizvodnje.\nKako navode organizatori govoriće se o realizaciji projekta „500 zadruga u 500 sela“, merama agrarne politike u 2020. godini, savremenim sistemima za preciznu poljoprivredu, pesticidima koji su izgubili dozvolu za primenu na našem tržištu, štetočinama i parazitima i metodama i sredstvima za njihovo suzbijanje.\nPrisutni će moći da čuju i o izboru zemljišta i primeni biostimulatora u povrtarskoj proizvodnji i potrebama povrća za vodom.\nPrethodni tekstJevgenija i Tatjana oduševile Srbiju svojim sušenim voćem koje se topi u ustima\nSledeći tekstZemlja za primer – U Francuskoj iz godine u godinu raste broj šuma, evo i kako\nŠitaki pečurke su odličan...\nKupaca nigde nema, a krom...\nNe dozvolite da vam rod u...


Ukinuta Java podrška za Windows XP | OZ I.T SOLUTIONS-BLOG\nUkinuta Java podrška za Windows XP\nKompanija Oracle vrlo tiho je prestala sa podrškom za nedavno penzionisani Windows XP.\nPortal ZDNet objavio je vest da je Oracle ugasio podršku za Javu, ali se napominje da će korisnici koji imaju instaliranu verziju sedam i dalje moći da je koriste. Verzija osam i sve buduće neće moći da se legalno instaliraju na Windows XP kompjutere i druge uređaje ili čak i ako se instalacija i izvrši Oracle neće garantovati za pravilan rad Java endžina, za koji već postoje dokazi da u nekim segmentima nije kompatibilan sa Windowsom XP.\nPrema zvaničnom Java sajtu i stranici za podršku, Oracle više neće obezbeđivati tehničku podršku niti nove nadogradnje za korisnike Windows XP sistema, osim u domenu sigurnosti. To se poklapa sa odlukom Microsofta, koji je Windows XP penzionisao 8. aprila ove godine.\nPrema informacijama sa sajta ZDNet, koji je dobio i zvaničnu potvrdu od kompanije Oracle da se Java više neće podržavati na zastarelom Windowsu, izvesno je da sledeća velika nadogradnja Jave, koja stiže 15. jula, neće biti na raspolaganju Windows XP korisnicima. Prema podacima koji su objavljeni uz ovu vest pokazuju da preko 80 odsto korisnika Windowsa XP istovremeno koristi i Javu.\nPrevious Post:Ni nevidljivost više nije tako daleka\nNext Post:Opasan propust u GMail aplikaciji


Energyobserver - GODIŠNJICA POMIRENJA FRANCUSKE I NEMAČKE – MOŽE LI DA BUDE UZOR ZA BALKAN / BBC NEWS NA SRPSKOM\nGODIŠNJICA POMIRENJA FRANCUSKE I NEMAČKE – MOŽE LI DA BUDE UZOR ZA BALKAN / BBC NEWS NA SRPSKOM\n„Najpre smo ratovali, onda smo se međusobno optuživali, zatim je trebalo objasniti se, razgovarati jedni s drugima, tek onda pomiriti se i graditi zajedničku budućnost“, objasnio je Falkoni na ceremoniji u ambasadi Francuske u Beogradu.\n„U vreme kad su potpisivale ovaj sporazum te dve države već su bile deo Evropske ekonomske zajednice. Imale su zajednički interes stvaranja EU, kao i pretnju od Sovjeta sa istoka, a sve pod američkim kišobranom. Takvi ideološki sukobi ovde ne postoje“, ističe Igrutinović za BBC na srpskom.\nTeoretski bi, kaže, možda mogla Srbija da potpiše takav sporazum sa Hrvatskom, mada nije izgledno. Ali sa Kosovom – to je gotovo nemoguće.\nNismo mi ovde na Balkanu lošiji zbog toga, ali jednostavno nismo države kapitalci, kao što je slučaj sa Francuskom i Nemačkom“, dodaje Igrutinović.\nZa 70 godina, tri puta su ratovali jedni protiv drugih – u Francusko-pruskom ratu i dva svetska sukoba.\n„Berlinski proces“ je diplomatska inicijativa koja je trebalo da oživi proces proširenja Evropske unije. U avgustu 2014. godine, u nemačkoj prestonici susrelo se šest premijera zemalja Zapadnog Balkana, predstavnici zemalja-članica EU, kao i zvaničnici unije.\n„Svaki francuski državni službenik poznaje svog kolegu iz Nemačke i često se dešava da je prva poseta inostranstvu poseta Nemačkoj odnosno Francuskoj“, opisao je Falkoni.\nKada su 2013. proslavljali pola veka sporzuma o prijateljstvu, BBC urednik za Evropu Gavin Hjuit napisao je da Francuska i Nemačka „nisu više jednaki partneri„.\n„Ključ problema u odnosima dve zemlje je u tome. Ekonomski uspeh Nemačke učinio ih je najmoćnijom silom u Evropi“, navodi Hjuit.\n„Podmazani motor razvoja“\n„Ahenski sporazum nastavlja tradiciju Jelisejskoj sporazuma uz osvrt na izazove 21. veka“, naveo je na prijemu nemački ambasador Tomas Šib.\n„Nadam se da će taj motor i ubuduće raditi kao podmazan“, rekao je Šib i završio na francuskom:\n„Živela Nemačka, živela Francuska, živela Evropska unija, živela Srbija“.\n22.01.2020 · MAKRON / MERKEL / BBC


Piše: EXIT Fondacija12.12.201430 aprila, 2018Nema komentara\nPočetna » Vesti » Novi Sad za omladinsku prestonicu Evrope 2018!\nPodržati najbolje mlade ljude i promovisati ih kao uzore svojim vršnjacima je jedan od ključnih načina da se izgradi prosperitetno društvo u Srbiji. Inicijativa da se Novi Sad kandiduje za omladinsku prestonicu Evrope 2018, je jedan od mehanizama kako povećati brigu o mladima i njihovim potrebama, zaključci su konferencije „Youth Heroes“ koja je održana 11. decembra u organizaciji Grada Novog Sada i EXIT fondacije, uz podršku kompanije NIS.\nEXIT Fondacija i Kompanija NIS kroz program „Youth Heroes“ podržavaju mlade talente iz oblasti nauke, obrazovanja, preduzetništva i društvenog aktivizma sa ciljem da se omogući njihov dalji razvoj i uspeh. Važno je ove mlade ljude promovisati, kao pozitivne uzore i inspiraciju vršnjacima nasuprot mnoštvu negativnih uzora koji okružuju mlade.\nDušan Kovačević, direktor EXIT Festivala izjavio je: „društveni aktivizam mladih je duša samog EXITa, jer je i sam EXIT nastao kao studenski pokret za društvene promene sa verom i vizijom da stvari mogu da se promene. Zato EXIT Fondacija već godinama na razne načine podržava najbolje mlade ljude, mlade heroje koji su se istakli svojim aktivizmom, inicijativama, naučno-obrazovnim dostignućima i sl. Ove godine kada smo proglašeni za najbolji veliki evropski festival, smo rešili da i ceo Novi Sad povučemo da bude na prestolu Evrope u domenu omladine, kroz kandidaturu za omladinsku prestonicu Evrope 2018. godine.“\nNa konferenciji se moglo čuti, kroz izlaganje Nenada Borovčanina, Državnog sekretara za omladinu, Ministarstva omladine i sporta Vlade Republike Srbije, da će država Srbija nastaviti da finansira stipendiranje najboljih studenata kroz Fond za mlade talente, kao i da se spremaju programi podrške zapošljavanju mladih sa naglaskom na oblasti kreativnih industrija i poljoprivrede.\nPored države i uspešne kompanije se uključuju u finansiranje programa podrške mladim talentima: „Kao jedna od najvećih energetskih kompanija u regionu prepoznali smo značaj ulaganja u mlade, obrazovanje i nauku koji realizujemo u okviru programa „Energija znanja“. Stipendije za talentovane učenike, projekti podrške za srednjoškolska takmičenja, stažiranje u kompaniji, kao i druge mogućnosti koje NIS pruža kroz ovaj program izuzetno su važne i pružaju sjajne šanse za mlade i motivisane ljude.\nZato negujemo partnerstvo sa liderima obrazovanja u zemlji. Sarađujemo sa univerzitetima, fakultetima, kao i srednjim školama i stručnim naučnim društvima. Investiramo u obrazovni sistem, učenike i studente koji tokom školovanja ostvaruju nabolje rezultate sa ciljem da kreiramo budućnost zdravog društva i obezbedimo visokokvalifikovane stručnjake koji su potrebni kompaniji“ – istakla je Snežana Lakićević, menadžer za saradnju sa univerzitetima u kompaniji NIS.\nTakođe i sami mladi treba da uzmu većeg učešća u procesu odlučivanja i da se bolje samorganizuju, poručeno je iz KOMSa – Krovne Organizacije Mladih Srbije.\nPrethodna vestMladi volonteri ponovo u humanitarnoj akciji\nSledeća vestUručeni sertifikati volonterima


KO JE POGODIO PREČKU POSLE PIVA: Amstel testirao fudbalsko umeće novinara – Nadlanu.com\nKO JE POGODIO PREČKU POSLE PIVA: Amstel testirao fudbalsko umeće novinara\nObjavljeno 21. okt 2015. / 17:41:38\nSvoje kancelarije novinari su na 90 minuta zamenili fudbalskim terenom i pokušali da urade ono što ni najbolji šuteri među fudbalerima ne mogu lako da izvedu – pogode prečku. Najuspešniji šuteri iz različitih medijskih kuća za svoju preciznost su nagrađeni kartama za utakmicu Partizana i španskog Atletik Bilbaa na stadionu u Humskoj.\n„Ove godine Amstel Premium Pilsener se vratio u evropski klupski fudbal zahvaljujući partnerstvu sa UEFA Ligom Evrope i zbog toga želimo da svim fudbalskim fanovima širom Evrope priredimo savršenih 90 minuta. Novinari se u svom poslu svakodnevno susreću sa izazovima, ali mi smo rešili da ih malo oraspoložimo i zabavimo kako bismo ih podsetili da pored navijačkih strasti, fudbal donosi i mnoge lepe i zabavne trenutke“, rekla je Jelena Petrović, brend menadžerka Amstel-a u kompaniji Heineken i dodala:\n„Amstel Premium Pilsener ima dugu tradiciju partnerstva sa fudbalom i nakon uspešnog sponzorstva UEFA Lige šampiona pre nekoliko godina, ponovo pokreće najbolji evropski fudbal u Ligi Evrope“.\nPredstavnici medija koji su prihvatili Amstel Premium Pilsener izazov „pogodi prečku“ trebalo je da šutiraju na gol, ali sa ciljem da pogode prečku – jedanput sa udaljenosti od 11 metara ili pet puta sa udaljenosti od 6 metara od gola. Iako im šutiranje na gol ne spada u opis delatnosti, novinari su se i u ovom neobičnom takmičenju pokazali kao vrlo vešti, tako da je takmičenje do samog kraja bilo neizvesno.\nOvo je bila samo jedna u nizu aktivnosti iznenađenja koje će kroz sve faze takmičenja u Ligi Evrope Amstel Premium Pilsener priređivati za novinare, ali i za potrošače, a najsrećniji će sledeće godine moći da otputuju u Bazel na finalnu utakmicu Lige Evrope.


Radulović: Ni pod kojim uslovima u savez sa SNS - DJB Suverenisti\nLider pokreta Dosta je bilo Saša Radulović rekao je za Blic da ni pod kojim uslovima i ni na kom nivou neće u savez sa Srpskom naprednom strankom, kao i da mu je neprihvaljtiv, kao koalicioni partner, ko god koketira sa Aleksandrom Vučićem.\nPovodom izjave predsednika Demokratske stranke Bojana Pajtića o mogućim koalicijama na Vračaru i Starom gradu Radulović je rekao: “Možemo da razgovaramo, a jedini je uslov uvođenje reda“.\nRadulović kaže da Dosta je bilo nije zaboravio na sukobe sa demokratama tokom predizborne kampanje, ali i dodaje da “ne možemo toga da se držimo”.\n“Vodićemo računa da se izborne procedure unutar svih opština i gde god dođemo na vlast tako promene da takva ponašanja budu nemoguća u budućnosti”, rekao je lider pokreta Dosta je bilo.\nRadulović je ocenio i da Aleksandar Vučić na izborima nije dobio šta je očekivao i da je ostvario mnogo lošiji rezultat nego što je mislio.\n“Sa dodatkom svih koalicionih partnera koje je sklepao u jednu interesnu grupu, osvojio je manje od 40 odsto glasova”, dodao je on.\nKaže da je njegov pokret ostvario rezultat u skladu saočekivanjem i da ulazak u parlament za njih nije izneađenje.\n“Ovo je za nas samo početak, trčimo maraton, ovo nije sprint i videćete kako izgleda ozbiljna opozicija u parlamentu“, poručio je Radulović.\nNa opasku novinara da su ga u kampanji nazivali Vučićevim ministrom, Radulović je odgovorio da “nikada nije bio Vučićev ništa” i da je sa njim bio u sukob sve vreme dok je bio ministar u vladi.\n“Nisam mu dao da krade”, rekao je Radulović.\n26. aprila 2016. u 14:13\nJa jedva čekam da čujem odgovor gospodina Radulovića na budući ekspoze novog-starog premijera u Narodnoj skupštini.\n26. aprila 2016. u 14:34\n26. aprila 2016. u 17:31\n26. aprila 2016. u 17:54\n26. aprila 2016. u 22:11\n27. aprila 2016. u 02:41\n26. aprila 2016. u 21:56\nNe simpatišem Borka Stefanovića ali se u potpunosti slažem sa njegovom konstatacijom da je DS-ov (a o Borisu i Čedi da ne pričam) najveći problem sa Vučićem to što im je oduzeo priliku da rade isto ovo što radi on, samo sa malo manje bahatosti i sa pravim, a ne kupljenim, diplomama. Međutim, na lokalu stvari mogu da funkcionišu malo drugačije. DJB će ući u vlast samo ako se poštuje princip potpune transparentnosti i ako neki lokalni odbor DS-a na ovo pristane, ne vidim razlog da se ne uđe sa njima u koaliciju. Naravno, čim bi se ovaj princip prekršio da se izađe iz vlasti i jasno napravi otklon od takvog ponašanja.\n27. aprila 2016. u 01:42\n27. aprila 2016. u 01:50\n27. aprila 2016. u 02:04\n27. aprila 2016. u 06:49\n28. aprila 2016. u 10:12\nVučić je najveći gubitnik izbora, mada mediji to kriju


Opšte rasulo: Protesti u jeku, nema lekova i goriva - najgora kriza u poslednjih 70 godina - Biznis Telegraf.rs\n19/05/22 | 14:31\nEkonomija Šri Lanke je teško pogođena pandemijom, rastućim cenama energije i smanjenjem poreza\nŠri Lanka je prvi put u svojoj istoriji kasnila sa otplatom duga dok se zemlja bori sa najgorom finansijskom krizom u poslednjih 70 i nešto godina.\nTo se dešava nakon što je u sredu istekao grejs period od 30 dana za otplatu 78 miliona dolara neplaćenih kamata na dug.\nGuverner centralne banke Šri Lanke rekao je da je zemlja sada u "preventivnom neplaćanju". Podsećamo, ovakva neispunjenja se dešavaju kada vlade nisu u stanju da isplate neke ili sve svoje dugove poveriocima, što može naštetiti reputaciji zemlje i otežati pozajmljivanje novca koji je zemlji potreban na međunarodnim tržištima.\nDalje, to dodatno narušava poverenje u njenu valutu i ekonomiju, piše BBC.\nNa pitanje da li je zemlja sada u neplaćanju, guverner centralne banke odgovara: "Naš stav je vrlo jasan, rekli smo da dok ne dođu do restrukturiranja, nećemo moći da platimo".\nEkonomija Šri Lanke je teško pogođena pandemijom, rastućim cenama energije i smanjenjem poreza.\nHronična nestašica deviza i rastuća inflacija doveli su do ozbiljne nestašice lekova, goriva i drugih osnovnih potrepština. Poslednjih nedelja došlo je do velikih, ponekad i nasilnih protesta protiv predsednika zemlje i njegove porodice - zbog rastuće krize.\nŠri Lanka je, napominje britanski servis, već započela pregovore sa Međunarodnim monetarnim fondom (MMF) o spasavanju i treba da ponovo pregovara o svojim dugovima sa kreditorima. Vlada je ranije rekla da joj je ove godine potrebno čak 4 milijarde dolara.\nGlavna inflacija će ići na nivo od oko 40% u narednih nekoliko meseci, rečeno je.\nMMF smanjio prognozu globalnog rasta: Šri Lanka traži hitnu pomoć\nNa točenje goriva čekaju satima: Intervenisala vojska, ovako sada izgledaju pumpe\nDug po bankarskim kreditima za godinu dana veci skoro 10 odsto: Koliko duguje stanovništvo?\nPa i cilj je onih koji stvaraju otrov u laboratorijama da zemlje bankrotiraju. Nista nije cudno.


BRITANSKI MI6: Rusija predstavlja prijetnju po naš suverenitet, pokušat će potkopati izbore u Njemačkoj! - GlobalCir\nBritanija se suočava sa suštinskom prijetnjom po svoj suverenitet u obliku neprijateljske propagande i sajber napada država kao što je Rusija, upozorio je danas šef britanske spoljne obavještajne službe MI6 Aleks Janger.\n“Opasnosti o kojima je riječ su duboke i predstavljaju fundamentalnu prijetnju po naš suvernitet; to bi trebalo da zabrine sve one koji dijele demokratske vrijednosti”, rekao je Janger novinarima u sjedištu MI6 u centru Londona, dodavši da tu prijetnju predstavljaju države “koje svoj opstanak duguju snazi svojih bezbjednosnih sposobnosti”.\nOvo je bilo prvo javno obraćanje Jangera od njegovog dolaska na čelnu funkciju 2014, a u njemu je optužio Kremlj da izaziva ljudsku tragediju u Siriji i upozorio na prijetnju Britaniji visokotehnološkim pokušajima rušenja od strane režima kao što je Moskva, prenosi Daily Telegraph.\nAmerika je već optužila ruskog predsjednika Vladimira Putina za hakovanje političkih organizacija s ciljem uticanja na predsjedničke izbore u SAD, a postoje strahovi i da će ruski špijuni pokušati da potkopaju predstojeće izbore u Njemačkoj i Francuskoj, navodi londonski list.\nMI6: Prijetnja po britanski suverenitet iz zemalja poput Rusije\nJanger je danas rekao da njegovi obavještajci moraju da se bore protiv “rastuće opasne pojave hibridnog ratovanja”. “Povezivanje koje je u središtu globalizacije mogu iskoristiti države s neprijateljskim namjerama u ostvarivanju svojih ciljeva, a to čine na razne načine – sajber napadima, propagandom ili podrivanjem demokratskih procesa”, istakao je on.\nU istom obraćanju, Janger je prethodno izjavio da ekstremisti takozvane ‘Islamske države’ (DAIŠ) koji se nalaze u Siriji planiraju napade na Britaniju i njene saveznike. On je iznio tvrdnju da se Britanija suočava sa prijetnjom terorista bez presedana, uključujući 12 zavjera koje su uspješno osujećene od juna 2013, prenio je Rojters\n. Janger je naveo i da Rusija i sirijski predsjednik Bašar el Asad sprječavaju pobedu nad DAIŠ-em i kraj građanskog rata time što sve Asadove protivnike opisuje kao teroriste.\n(FOTO) MAGIČNI SVIJET PRIRODE: Najbolje fotografije National Geographica u 2016. godini


Poslovanja Tojote u Velikoj Britaniji zavisi od ishoda pregovora o izlasku iz EU | Ekonomist\nDvogodišnji pregovori o britanskim odnosima s Evropskom unijom nakon Bregzita trebali bi započeti u sljedećem mjesecu, a premijerka Mej planira da pokrene službeni postupak izlaska iz EU do kraja mjeseca.\nJapanski proizvođač automobila Tojota najavio je u četvrtak 240 miliona funti ulaganja u poslovanje u Velikoj Britaniji, ali je nagovijestio da budućnost njegovog poslovanja u toj zemlji zavisi od ishoda pregovora o izlasku Britanije iz Evropske unije.\nJapanski automobilski div planira da osavremeni proizvodne pogone u centralnoj Engleskoj, u Burnastonu, a ulaganja uključuju i obećani doprinos britanske vlade od 21,3 miliona funti kako bi se ublažio uticaj na okolinu.\nJohan van Zil, predsjednik i izvršni direktor Tojota Motor Evrope, rekao je da je kompanija usmjerena na očuvanje globalne konkurentnosti svojih evropskih postrojenja. No, takođe je naglasio važnost britanskog pristupa evropskim tržištima, koji ostaje nesiguran nakon što je premijerka Tereza Mej najavila da će Britanija izaći iz jedinstvenog evropskog tržišta.\n“Kontinuiran predvidiv i jednostavan pristup tržištu bez carina i ostalih prepreka između Velike Britanije i Evrope bit će ključan za budući uspjeh”, rekao je Van Zil.\nNajveći britanski sindikat koji zastupa radnike u automobilskoj industriji Junajt pozvao je britansku vladu da učini “sve što je potrebno” kako bi zadržali takav pristup evropskim tržištima.\n“Automobilska industrija je jedan od dragulja u kruni naše nacionalne proizvodnje, ministri moraju raditi s nama da i dalje ostane tako”, poručio je glavni predstavnik Junajta Len Meklaski.\nOznake Breaking Bregzit Tojota ulaganje u poslovanje Velika Britanija


Vesti online / Vesti / Svet / Moskva upozorava Ukrajinu: Suzdržite se provokacija...\n"Velike vojne vežbe u Azovskom moru koje je planirala Ukrajina ne predstavljaju opasnost za Rusiju, ali ukrajinska vojska treba da razume da će na svaki pokušaj upotrebe oružja u pravcu ruske teritorije biti odgovoreno adekvatno i momentalno", izjavio je u petak zamenik predsednika Komiteta Saveta Federacije za odbranu i bezbednost Aleksej Kondratjev.\n- Komanda Oružanih snaga Ukrajine mora da računa da će u slučaju primene oružja protiv Rusije dobiti momentalan i adekvatan odgovor - rekao je Kondratjev.\n* Kijev povećava prisustvo u Azovskom moru\n- Ukrajina pokušava da maše svojim nejakim mišicama, ali stanje ukrajinske flote, kao i dubina Azovskog mora u kom se, u suštini, mogu koristiti samo čamci, ne navodi nas na ozbiljno razmatranje - smatra on.\nUkrajinski vojni ekspert Valentin Badrak rekao je ranije u intervjuu portalu "Ukr lajf" da je Ukrajina sposobna da napravi raketu dometa 1.500 kilometara, koja "može da stigne do Moskve".\nPrema njegovim rečima, sukob s Rusijom je izazvao ozbiljan napredak u razvoju ukrajinske vojne tehnologije.\nOn je dodao da bi novo oružje trebalo da promeni pregovaračku retoriku, pošto će Ukrajina kada bude dobila stotinu ili dve takvih raketa imati mogućnost da diktira svoje uslove i da brani svoju poziciju u oblasti evroatlantskih integracija.\n- To je smešno, pošto su sadašnje mogućnosti ukrajinske ekonomije takve da ne podrazumevaju nikakvu proizvodnju - rekao je Kondratjev i dodao da je jedna stvar proizvesti raketu takvog dometa, a potpuno druga postići to da ruski protivraketni sistem ne bude njena prepreka.\n- Mnogo bi bolje bilo da (predsednik Ukrajine Petro) Porošenko i njegova vlada usmere svoje napore na razvijanje mirnih odnosa s Rusijom, umesto da proizvode rakete - dodao je Kondratjev.


DOBOJ: Posjeta udruženju za pomoć djeci sa posebnim potrebama (FOTO)\nMinistar uprave i lokalne samouprave Republike Srpske Lejla Rešić posjetiće sutra u Doboju Udruženje za pomoć djeci sa posebnim potrebama, koje ima prostorije u okviru Osnovne škole "Vuk Stefanović Karadžić".\nDOBOJ: izložba fotografija u gradskom parku (FOTO)\nU Gradskom parku u Doboju danas je izloženo 28 fotografija djece, nastalih u kreativnoj foto-radionici "Govorimo o mogućnostima kroz fotografiju", koju je organizovao UNICEF BiH u saradnji sa dobojskim Udruženjem "Korak, dva".\nDOBOJ: UNICEF i Korak 2 vas pozivaju na izložbu fotografija u Gradskom parku (FOTO)\nUdruženja za pomoć djeci sa posebnim potrebama "Djeca Doboj" pozivaju male i velike da im se u petak 18.jula u 12 časova pridruže u Gradskom parku na izložbi fotografija "Govorimo o mogućnostima kroz fotografiju". Iz Udruženje poručuju najmlađima da im ne treba karta, jer ko dođe, dobije bombonu.\nDOBOJ: Potrebna pomoć za djecu, odazovite se!!!\nDanas u 10 časova u školi Vuk Karadžić Udruženje za pomoć djeci sa posebnim potrebama Doboj održali su sastanak sa humanitarnom organizacijom Hulpaktie Doboj iz Holandije, koju prestavlja Dickie van Rijk. Holandska organizacija odlučila je da obnovi porodične domove za 24 porodice.


Poslušajte novu pesmu Šabana Šaulića koju je otpevao za seriju ''Ubice mog oca'' VIDEO - Balkan Star News\nFILM I SERIJE MUZIKA region\nPosted on 19/12/2017 19/12/2017 Author S. Blagojević\tComment(0)\nŠaban Šaulić otpevao je pesmu za drugu sezonu popularne serije ”Ubice mog oca”, a sada imate prilike da čujete i kako ona zvuči.\nKralj narodne muzike otpevao je pesmu ”Nemam više nikoga”. Tekst i muziku radila je Aleksandra Kovač, a aranžman Aca Sofronijević. Poslušajte i sami pesmu, zbog koje cela ekipa serije nije mogla da zaustavi suze.\nTagged Aca Sofronijevic, Muzika, Pesma, Saban Saulic, Serija, Ubice mog oca\nPosted on 13/12/2017 13/12/2017 Author P.\nU vreme kada Veljko i Anastasija privlače veću pažnju medija nekad i od same majke, vreme je da se podsetimo kako je to izgledalo u mamino vreme. Malo je poznato da je Ceca Ražnatović, tada Veličković, ovekovečila slavlje svog 18. rođendana u spotu “Hej, vršnjaci” iz 1991. godine. Slavlju su prisustvovale mnogobrojne kolege poput Branke […]\nPosted on 17/12/2017 17/12/2017 Author S. Blagojević\nPopularni kantautor Vlado Georgiev predstavio je publici novu pesmu ”Trebam te ja”, ali i otkrio pol i ime bebe koju čeka njegova lepša polovina. Vlado Georgiev se priprema za koncerte u Sava Centru, 24 i 25 decembra, za koje vlada veliko interesovanje publike. Vlado je rešio da obraduje sve one koji vole njegovu muziku, pa […]\nEnrike Iglesijas i Ana Kurnjikova postali roditelji blizanaca\nMaya Berović i Leon snimili duet VIDEO


„Maradona je umro od neke vrste samoubistva“ - 21.12.2020, Sputnik Srbija\n„Maradona je umro od neke vrste samoubistva“\nAlfredo Kaje, doktor koji je od 1977. do 2007. godine vodio računa o zdravstvenom stanju Dijega Maradone kaže da je njegova smrt nastala zbog „nekog oblika... 21.12.2020, Sputnik Srbija\n12:14 21.12.2020 (Osveženo: 12:20 21.12.2020)\n© AP Photo / Natacha PisarenkoLik Dijega Maradone\nAlfredo Kaje, doktor koji je od 1977. do 2007. godine vodio računa o zdravstvenom stanju Dijega Maradone kaže da je njegova smrt nastala zbog „nekog oblika samoubistva“.\nLegendarni fudbaler je preminuo 25. novembra ove godine, nakon što je prethodno imao operaciju mozga.\n25 Novembar 2020, 19:57\nKaje pretpostavlja da je Maradona posle zahvata pao u depresiju i da je prestao da jede i uzima lekove.\nKako je istakao, jedna od žena koje su se nalazile u Maradoninom okruženju mu je rekla da je Argentincu bilo „muka od života“.\n„Veronika Oheda, sa kojom Dijego ima dete, rekla mi je da je Dijego umoran od svega i da ne može više jer je uradio sve što je mogao da uradi“, rekao je Kaje.\nMaradona je poslednje dane života proveo u sobi u svojoj kući u Argentini.\n„Uzrok njegove smrti mi ne izgleda kao klasičan srčani udar. Sve ukazuje na to da se radi o nekoj vrsti samoubistva“, naveo je Kaje za medije u Argentini.\n"#Maradona tentò il suicidio a Cuba. Le cure non erano adeguate": Parla lo storico medico del Pibe de Oro, Alfredo Cahe: "Diego aveva una lesione cerebrale" https://t.co/bJMfNCutIE pic.twitter.com/Y5BQUFoBLz\n— sportlive (@sportli26181512) December 21, 2020\nOn je potvrdio da je Maradona ranije pokušao da izvrši samoubistvo, na Kubi, kada se automobilom zaleteo u autobus, ali je iz udesa izašao bez težih povreda.\nKaje je dodao i da je tada pitao Maradonu da li je zaista želeo sebi da oduzme život.\n„Možda jednog dana, ko zna“, glasio je odgovor, bar prema rečima doktora.\nKaje je govorio i o uslovima u bolnici gde je Maradona bio operisan.\n„Rano su ga pustili na kućno lečenje, radilo se o neodgovornosti, neznanju i neiskustvu. Nisam video da je bio pod budnom pažnjom, nisam primetio da su se bavili njime kako treba“, istakao je Kaje.\nAlfredo Cahe, que atendió al futbolista durante varios años, dijo que estaba deprimido y no recibió buena atención de sus personas cercanas. https://t.co/J0qef3KMaa\n— Revista Semana (@RevistaSemana) December 17, 2020\n► Umesto „Zlatne lopte“ najbolji tim, a u njemu – dva Ronalda, Maradona, Pele, Bekenbauer\n► „Maradona igra lepo za oko, znaš, ali Rosi je tu rešavao utakmice“


Bugarska: Mitov vratio mandat za formiranje vlade\nTanjug 23. aprila 2021. 11:10\nSOFIJA – Kandidat bugarskih stranaka „Građani za evropski razvoj Bugarske“ (GERB) i „Unije demokratskih snaga“ (UDF) za premijera Daniel Mitov vratio je danas predsedniku Rumenu Radevu mandat za formiranje vlade.\nTakav potez Mitova je usledio nakon što je postalo jasno da koalicija neće uspeti da dobije većinu u parlamentu, prenosi bugarska agencija BTA.\nBugarski premijer Bojko Borisov je 14. aprila rekao da će njegova stranka GERB predložiti bivšeg ministra spoljnih poslova Danijela Mitova za mandatara vlade koju će pokušati da formira uz pomoć drugih stranka koje su ušle u parlament nakon izbora 4. aprila.\nPrema bugarskom Ustavu, ako prvi mandatar ne uspe da obezbedi većinu, predsednik treba da preda mandat drugoj po veličini stranci u parlamentu, u ovom slučaju stranci „Ima takav narod“, koja će imati sedam dana da pokuša da dobije podršku u parlamentu.\nČubrilović: RS jedinstvena, Inckova odluka pogrešna\nVakcine smanjuju rizik od bolnica za 90% kod starijih od 65\nTeksas ukida obavezno nošenje maski i vakcinaciju\nNSRS: Odluka visokog predstavnika neće se primenjivati\nRS: Peticiju do sada potpisalo 100.000 građana\nCG: U kafiće i diskoteke samo uz kovid potvrdu


Arhiva - Aktuelnosti - jun 2020.\nNaslovna » Arhiva » Aktuelnosti » Jun 2020.\nAntić u Čačku: Ubrzana sanacija gasovoda oštećenog u poplavi\nMinistar rudarstva i energetike u Vladi Republike Srbije Aleksandar Antić, obišao je radove na sanaciji gasovoda u Čačku, koji je rano jutros oštećen u poplavi.\nAntić je naveo da je Zapadna Morava jutros oko 4.15 časova odnela 100 metara gasovoda, pa su građani i privreda na teritoriji Čačka privremeno ostali bez ovog energenta.\nMeđutim, brzom reakcijom nadležnih gradskih službi, ali i "Srbijagasa" i njihovih izvođača, užurbano radimo kako bismo to otklonili, rekao je ministar.\nPrema njegovim rečima, trenutno se radi na novom ventilu, koji će omogućiti da se izvrši prespajanje gasom iz drugih pravaca, tako da će građani Čačka dobiti ovaj energent u toku današnjeg dana.\nKada su u pitanju drugi delovi Srbije gde je došlo do izlivanja reka ima manjih problema, tako da između 0,1 i 0,2 odsto korisnika nema snabdevanje strujom jer su negde srušeni stubovi, kazao je Antić.\nOn je istakao da većih šteta od izlivanja nema zato što se ulagalo u vodotokove prvog i drugog reda, pri čemu je samo EPS uložio 57 miliona dinara u čišćenje Ovčar banje, gde je produbljena ada na 27 metara.\nZapočeta gradnja dalekovoda od 400 Kv od TS Kragujevac 2 do TS Kraljevo 3\nU Kragujevcu je položen kamen temeljac za dalekovod od 400 kV do Kraljeva, investiciju vrednu 13,5 miliona evra, koja će omogućiti stabilnije snabdevanje ovog dela Srbije, a kao deo Transbalkanskog koridora spojiće tržišta istočne i zapadne Evrope.\nU okviru ove deonice, za koju su kamen temeljac položili ministar rudarstva i energetike Aleksandar Antić, direktorka Elektromreže Srbije Jelena Matejić i gradonačelnik Kragujevca Radomir Nikolić, a čija je ukupna vrednost 29,6 miliona evra, biće podignuta i naponska polja u trafostanicama u Kraljevu i Kragujevcu.\nMinistar rudarstva i energetike Aleksandar Antić rekao je da je početak investicije snažan signal da Srbija nastavlja sa investicijama i razvojinim projektima tamo gde je stala pre korone.\nUveren sam da ćemo biti apsolutno uspešni jer ovaj projekat znači puno za Srbiju kao deo našeg elektroenergetskog sistema i region, jer povezuje istok sa zapadom, od Ukrajine do Italije, i tako stvara mogućnosti za dalji razvoj energetskih projekata i opcije trgovanja elektri;nom energijom“, rekao je Antić i dodao da očekuje da ova deonica bude završena krajem sledeće ili početkom 2022. godine, izjavio je Antić.\nOn je dodao da je Transbalkanski koridor, čiji je deo danas započeti dalekovod, jedno od ključnih „oruđa“ za iskorišćenje potencijala iz obnovljivih izvora energije, a kao primer naveo da je završena deonica od Pančeva do Rešica već omogućila da u sistem uđu vetroparkovi u Banatu.\nMinistar je kazao da Elektromreža Srbije (EMS) ima puno zahteva i inicijativa budućih korisnika kao i da država nastavlja sa snažnom razvojnom politikom u čitavom sektoru.\nIzgradnjom ovog dalekovoda omogućićemo stabilniji rad hidroelektrane Bajina Bašta, a povezivanje je jedan od ključnih koraka za izgradnju reverzibilne hidroelektrane Bistrica, koja je jedan od najvažnijih strateških projekata“, naglasio je on i dodao da je u toku priprema projektno - tehničke dokumentacije za deonicu koridora od Obrenovca do Bajine Bašte.\nMinistar je kazao da je posebno ponosan što su posao izgradnje dalekovoda na međunarodnom tenderu dobile domaće kompanije.\nAntić je ocenio da to što pored direktorke Jelene Matejić sedi prethodni direktor EMS-a Nikola Petrović, govori da se radi sa dugoročnom vizijom i kontinuitetom koji obezbeđuje realizaciju strateških projekata.\nDirektorka EMS-a Jelena Matejić rekla je da se izgradnjom ovog dalekovoda stvara nova realnost jer je on deo Transbalkanskog koridora, koji je je elektroenergetski auto-put, i dodala da on donosi nove mogućnosti za razvoj.\nNigde na svetu nema ekonomskog boljitka niti investicija bez adekvatne i pouzdane elektroenergetske infrastrukture, a uz stabilno snabdevanje građana i industrije i finansijske koristi za zemlju, ovakvi projekti donose i nova radna mesta i bolji život za naše ljude“, rekla je Matejić.\nKao i mnogo puta do sada, uvek smo davali sve od sebe duboko svesni značaja koji naš posao ima za našu zemlju i njene ljude“, rekla je ona i zahvalila se zaposlenima u EMS i prethodnom direktoru, jer su temelji projekta postavljeni još 2014. godine.\nPrva sekcija koridora od Pančeva do Rešica koštala je 27 miliona evra, a planirane 3. i 4. sekcija koštaće oko 100 miliona evra, pa će čitav koridor od Rumunije do Crne Gore kroz Srbiju koštati 157 miliona evra.\nDanas započeti dalekovod od Kragujevca do Kraljeva gradiće konzorcijum beogradske Kodar Energomontaže, kraljevačka Elektromontazza,i banjalučki Elnos BL, a rok za izgradnju je 610 dana.\nMinistar Antić: Snabdevanje svih industrijskih zona električnom energijom je apsolutni prioritet\nMinistar rudarstva i energitike Aleksandar Antić posetio je Grad Čačak. U okviru te posete, Antić je sa čelnicima grada obišao PU „Moje detinjstvo”, odnosno vrtić „Kolibri” u Atenici.\nMinistarstvo rudarstva i energetike uložilo je 7,5 miliona dinara, a grad Čačak 3,5 kako bi se realizovao projekat povećanja energetske efikasnosti u vrtiću „Kolibri“. Izvođač radova izabran je 05. juna, a početak radova očekuje se u najkraćem roku.\nBiće urađen kompletan termički omotač za objekat, 12 centimetara kamene vune će biti nova zaštita za naše mališane, uradićemo termičku izolaciju krova, tavanskih prostora, unapredićemo mere zamene stolarije, ali i sistemi grejanja i osvetljenja biće potpuno modernizovani. Objekat će biti na ponos Čačku i ministarstvu i verujem da će do kraja biti realizovan. U proteklih nekoliko godina, preko Budžetskog fonda uradili smo 77 objekata i rezultati su izuzetni, jer uštede koje su ostvarene u objektima gde su urađene mere energetske efikasnosti su i do 40 odsto, tako da se svaki dinar uložen u energetsku efikasnost najbrže vraća. Značajna sredstva biće uložena i u narednom periodu“ “, izjavio je ministar Antić koji je obišao vrtić „Kolibri“.\nMeđutim, ovo nije prvi projekat koji je realizovan zajedničkim snagama, zahvaljujući dobroj saradnji grada Čačka i resornog ministarstva. Snabdevanje svih industrijskih zona električnom energijom je apsolutni prioritet, radi se i dalje na svim trafo stanicama. U Konjevićima, u industrijskoj zoni se radi projektno - tehnička dokumentacija za novu trafo stanicu koja će dinamički biti realizovana u skladu sa potrebama industrijske zone.\nRadili smo funkciju jačanja industrijske zone i obezbeđivanja svih ključnih energenata za fabrike koje su se otvarale i koje će se otvarati ovde u Čačku i mislim da smo do sada bili veoma uspešni. Očekuju nas instalacije trafo stanice 35/10 u industrijskoj zoni u Preljini i Konjevićima, za naše domaće privrednike kada već u septembru usvajamo izmenu i dopunu plana te industrijske zone od 111 hektara, tako dobijamo kompletne sadržaje”, rekao je gradonačelnik Čačka, Milun Todorović.\nU protekle četiri godine 400 kilometara niskonaponske mreže podignuto je na viši nivo, a najveći zajednički uspeh je gasifikacija Čačka.\nOko 11 miliona evra koštala je samo distributivna mreža i ostalo nam je samo malo - da možemo da kažemo da je Čačak sa svim selima 100 odsto gasifikovan i za to imamo opredeljena sredstva. Srbijagas, prema poslednjim planovima, ima izdvojenih 240 miliona dinara za taj nastavak i da se taj proces do kraja realizuje”, zaključio je Antić.\nAntić i Brnabić u rudniku i Flotaciji „Veliki Krivelj“\nMinistar rudarstva i energetike Aleksandar Antić obišao je sa predsednicom Vlade Anom Brnabić rudnik i Flotaciju „Veliki Krivelj“, kao i Institut za rudarstvo i metalurgiju u Boru.\nMinistar Antić izjavio je da duboko veruje da je strateško partnerstvo između Ziđina i Republike Srbije i razvoj tog rudarskog kompleksa od izuzetne važnosti za Srbiju. On je konstatovao da su sve odluke bile izuzetno dobre, i zahvalio se na podršci Vladi Republike Srbije i predsedniku Aleksandru Vučiću u čitavom procesu, i ocenio da godinu i po dana nakon početka zajedničke misije, sa našim kineskim partnerima, možemo da kažemo da se svi ciljevi odvijaju u skladu sa zajedničkim planovima ili čak i iznad toga.\nPosebno želim da istaknem politiku zapošljavanja koju Ziđin realizuje ovde u Boru. Ako se sećate, prilikom potpisivanja ugovora sa Ziđinom, definisali smo kao cilj da ovde u Boru bude zaposleno oko 5 000 radnika, danas imamo 5 474 radna mesta u Ziđin Boru, dakle, daleko iznad naših planova. Ja sam zahvalan našim kineskim partnerima koji shvataju tu dimenziju i značaj - da ljudi iz Bora rade ovde i da na taj način podižemo čitav ovaj kraj. Takođe mislim da su svi parametri Ziđina sjajni, posebno bih istakao zaštitu na radu – u 2019.god nivo povreda ovde u Boru smanjen je za 55 procenata, što je izuzetno važno a u I kvartalu 2020-te god, u odnosu na isti period 2019. - za dodatnih 67 procenata, naglasio je ministar Antić.\nTo govori da smo mi za partnera dobili jednu svetsku odgovornu kompaniju koja, pre svega zaštitu na radu, stavlja u prvi plan, kazao je on. Ministar je istakao da su proizvodni rezultati odlični, da je ponosan na rudarstvo u Srbiji, kao i na to što je resorni ministar, uzimajući u obzir da smo u I kvartalu u rudarstvu imali rast od 9 odsto.\nNajveći doprinos tome dala je eksploatacija metala, koja je rasla sa 38 odsto u I kvartalu. Najveći doprinos tom rastu dao je Ziđin i to je od izuzetnog značaja za našu ukupnu ekonomiju. Naglasio bih da je u aprilu i maju tokom epidemije, tokom cele ove muke koja je zadesila i Srbiju ali i čitavu planetu, rudarstvo ostalo na svom nivou i nismo imali pad ni u aprilu, niti u maju, što govori koliko je ova industrija i važna i koliko je „žilava“ i koliko može da izdrži i koliko se bori, rekao je Antić.\nMinistar rudarstva i energetike najavio je ambiciozne planove za naredni period.\nOve godine otvaramo novi rudnik „Cerovo“, to je od izuzetne važnosti za budućnost Bora, a sa druge strane u 2021.godini će krenuti i projekat „Čukaru Peki“, odnosno Projekat Timok, kao najveća razvojna šansa čitave Istočne Srbije. Mi sa velikim ponosom i sa velikom radošću analiziramo i pomažemo, kako bi Ziđin napravio ove rezultate, i verujem da ćemo zajedno sa njima biti veoma uspešni u interesu čitave Srbije, i naravno, Jugoistočne Srbije“, zaključio je ministar Antić.\nPotpisani ugovori za dodelu sredstava iz Budžetskog fonda lokalnim samoupravama, za unapređenje energetske efikasnosti\nDržavni sekretar Ministarstva rudarstva i energetike Stevica Deđanski potpisao je sa predstavnicima 14 lokalnih samouprava ugovore koje će, iz Budžetskog fonda za unapređenje energetske efikasnosti, a na osnovu Javnog poziva za dodelu sredstava, dobiti oko 160 miliona dinara bespovratnih sredstava za projekte unapređenja energetske efikasnosti u tim sredinama.\nSredstva iz Budžetskog fonda su za projekte dobili Velika Plana, Ćuprija, Bački Petrovac, Kragujevac, Bajina Bašta, Ražanj, Subotica, Kruševac, Trstenik, Kraljevo, Ljubovija, Vranjska Banja, Boljevac i Priboj.\nSredtsva će biti iskorišćena za unapređenje energetske efikasnosti šest osnovnih škola, dva vrtića, Doma zdravLja, Doma kulture, zgrade lokalne samouprave, Doma učenika, zgrade Gerontološkog centra i javnog osvetljenja jedne opštine.\nSastanak Sijarto - Antić u Budimpešti\nJačanje energetske saradnje Mađarske i Srbije\nNakon sastanka predsednika Vučića i premijera Orbana, a u cilju realizacije dogovora o jačanju saradnje Srbije i Mađarske u oblasti energetike, danas su se u Budimpešti sastali ministar spoljnih poslova i trgovine Mađarske Peter Sijarto i ministar rudarstva i energetike Aleksandar Antić. Sastanak je održan na inicijativu mađarske strane a ključne teme su bile:\n-\tizgradnja gasovoda (Turski tok),\n-\tzajednička berza električne energije,\n-\tpovećanje prekograničnih prenosnih kapaciteta,\n-\tmogući novi zajednički projekti,\n-\tsaradnja energetskih kompanija, u sklopu čega su potpisani Memorandumi o razumevanju između Elektroenergetske kompanije (MVM Magyar) sa mađarske strane i EPS-a i Srbijagasa sa srpske strane.\nMinistri Antić i Sijarto razgovarali su u Budimpešti o realizaciji dogovora o jačanju saradnje Srbije i Mađarske u oblasti energetike i konstatovali da ima velikog potencijala za saradnju energetskih kompanija.\nMinistar Antić rekao je da je današnji dan strateški važan za saradnju energetskih kompanija iz Mađarske i Srbije i građane, i konstatovao da se dve zemlje nalaze u najboljoj fazi svojih političkih, privrednih i prijateljskih odnosa.\nTo je značajno za sve nas, pre svega građane, i ogroman doprinos tim odnosima dali su premijer Viktor Orban i predsednik Aleksandar Vučić, koji su svoj lični i prijateljski odnos utkali u moćne i snažne odnose dve zemlje", poručio je ministar Antić.\nOn je kazao da su Srbija i Mađarska najznačajniji partneri u energetskom sektoru i da se planira više zajedničkih projekata u narednom periodu, što će biti u interesu celog regiona.\nAntić je naglasio da su danas u Budimpešti potpisana i dva Memoranduma, koji predstavljaju kamen temeljac za saradnju energetskog sektora, odnosno energetskih kompanija.\nPotpisani su Memorandumi o razumevanju između mađarske Elektroenergetske kompanije (MVM Magyar) i EPS-a i Srbijagasa.\nMemorandume su potpisali generalni direktor MVM - Gyorgy Kobor, v.d. direktora Elektroprivrede Srbije Milorad Grčić i generalni direktor Srbijagasa - Dušan Bajatović.\nEnergetske kompanije iz Srbije i Mađarske su, kaže Antić, ozbiljni igrači, a stvaranje jedne snažne regionalne berze u velikom je interesu celog regiona.\nDogovorili smo se da i naše kompanije rade na povećanju kapaciteta elektroenergetske interkonekcije, i to će biti važan korak", izjavio je Antić i podsetio da Mađarska ima snažan nuklearni sektor i ozbiljne proizvođače energije, uključujući obnovljive izvore energije.\nSrbija ima jak termosektor i snažne hidrokapacitete, segmente koje druga strana nema i koji mogu dobro da se ukomponuju, i da u budućnosti zajednički balansiramo što će predstavljati dodatnu vrednost za Srbiju i Mađarsku, ocenio je ministar rudarstva i energetike.\nPlaniramo i zajednički ćemo razmatrati projekte u trećim zemljama. Postoji realna mogućnost da EPS i MVM zajednički nastupaju na projektima u regionu i to će takođe biti jedan od prioriteta, a očekujemo dosta i od saradnje te mađarske kompanije i Srbijagasa", istakao je Antić.\nOn je rekao da smo otvoreni i da učimo od mađarskih kompanija koje su nam dale podršku u sigurnom snabdevanju gasom prethodne zime.\nŠto se tiče gasovoda, Antić je kazao da su obe zemlje dosta uradile da bi se projekat realizovao i da bismo dobili sigurno, dodatno snabdevanje za nas i ceo region.\nU fazi smo kada možemo da kažemo da smo prešli veliki deo puta i da ulazimo u završni deo projekta", kazao je Antić.\nOn je istakao da će do kraja godine srpski deo gasovoda biti u potpunosti završen i da će Srbija biti spremna da preuzme gas iz Bugarske i isporuči ga Mađarskoj.\nSve će to dati nov kvalitet u regionu i sigurno snabdevanje gasom, kao i sigurnost da se privrede mogu dalje razvijati, poručio je ministar Antić.\nAMG – ZELENA EKONOMIJA REGIONA - ANTIĆ\nAntić: Mnogo radimo na ekološkim standardima u proizvodnji\nKonferencija "Zelena ekonomija regiona" održana je u Beogradu, u organizaciji Adria media grupe. Konferencija je deo platforme “Održiva budućnost“, a održana je pod pokroviteljstvom Ministarstva rudarstva i energetike, u saradnji sa Evropskom investicionom bankom i drugim važnim partnerima.\nMinistar rudarstva i energetike Aleksandar Antić rekao je da Srbija ima visok stepen proizvodnje ukupne energije i da smo u odnosu na EU, daleko manje energetski zavisni, a da dve trećine električne energije proizvodimo iz uglja. On je objasnio da je jedan od prioriteta da tu proizvodnju učinimo ekološki odgovornijom.\nMi smo u proteklih nekoliko godina investirali oko 400 miliona evra u različite ekološke projekte u termosektoru, a planiramo narednih godina dodatne investicije od 900 miliona evra kako bi rešili sve ove segmente. Rešili smo praškasto zagađenje, rešavamo denitrifikaciju i odsumporavanje dimnih gasova kao ključne izazove u termosektoru. Drugi prioritet je što veća zastupljenost novih projekata iz obnovljivih izvora. Otkako sam ministar, mi smo pustili na mrežu oko 550 megavata novih kapaciteta iz obnovljivih izvora, a 2018. i 2019. godine smo bili lider u regionu sa novim projektima iz OIE, pre svega sa vetroparkovima. Planiramo sa tim da nastavimo u narednom periodu", kazao je ministar rudarstva i energetike Aleksandar Antić.\nMinistar je naglasio da Srbija ima ogroman potencijal u energetskoj efikasnosti, da je to novi model i deo strategije koji može da obezbedi nedostajuću energiju. On je izrazio nadu da će pregovori koji bude Srbija vodila sa EU u vezi sa tranzicijom na korišćenje obnovljivih izvora, biti maksimalno fer i pošteni, i adekvatni snazi regiona, jer nemaju sve države istu polaznu tačku.\nMoramo da uzmemo u obzir da čitav region nije kapitalno uticao na klimatske promene i da su negativan uticaj za zagađenje imale najrazvijenije zemlje, a ni one nemaju jedinstvenu politiku kada je dekarbonizacija u pitanju. Čak i Nemačka, koja predvodi tu lokomotivu, planira rast termosektora a nisu ugasili ni jednu termoelektranu. Poljska nije napravila ni jedan korak u tom pravcu. Tako da čitav taj pristup mora da bude fer, pošten i postepen", naglasio je Antić i dodao da se ne može očekivati od ovog regiona da izvrši brzu tranziciju, kao države koje su najveći zagađivači, a svoje ekonomije su podigle brzo upravo na termosektoru.\nMinistar rudarstva i energetike Aleksandar Antić kazao je da bi Srbija vech od 2021. trebalo da ima i opciju snabdevanja gasom iz pravca Bugarske i naveo da je jedan od naših prioriteta jačanje gasnog sektora, te da je Srbija u poslednje tri, četiti godine za 35 odsto povećala korišćenje gasa.\nOn je rekao da je Srbija do sada imala jedan pravac snabdevanja gasom, a da je jedan od ključnih prioriteta u proteklom periodu bila diversifikacija i ruta i izvora snabdevanja.\nOčekujemo da po završetku određenih deonica u Bugarskoj već od 2021. godine imamo opciju snabdevanja gasom iz tog pravca. Bugari razvijaju taj koncept Balkan haba, žele da integrišu različite izvore snabdevanja gasom iz ruskih izvora ili iz kaspijskog basena, LNG terminala u regionu. Mi tu imamo određene zajedničke planove i prioritete", istakao je Antić.\nNaveo je da je jedan od prioriteta i Intekonekcija Bugarska - Srbija, odnosno gasovod Niš-Dimitrovgrad – Sofija, koji Srbiju treba da dovede u vezu sa Južnim gasnim koridorom, kao novim pravcem snabdevanja.\nMinistar je napomenuo da je Interkonekcija sa Rumunijom, s obzirom na to da Rumuni imaju dobre rezultate istraživanja u Crnom moru, potencijalno novi izvor, a da to sve Srbiju dovodi u poziciju da planira nove gasne elektrane i nove projekte.\nMi nismo slepo zaljubljeni u ugalj. Objektivno, ugalj je naša sadašnjost i realnost i zato ulažemo ogromna sredstva da njegova eksploatacija bude ekološki odgovornija, ali planiramo i popravljanje našeg energetskog miksa", naveo je Antić.\nOn je naglasio da su puštanje 550 megavata iz obnovljivih izvora energije i razvijanje gasnih projekata u narednih nekoliko godina jasne poruke da Srbija snažno radi na popravljanju enegretskog miksa. Antić je poručio da energetske politike ne mogu biti nacionalne, jer ta oblast nije za "ostrvske politike" i da energetika ne poznaje granice, ali je i napomenuo da u EU i dalje ne postoji zajednička energetska politika. Ministar je naglasio da će energetska tranzicija biti težak proces za Srbiju i da je država spremna na regionalnu saradnju.\nAntić je izrazio očekivanje da će Energetska zajednica u okviru svojih politika uzeti u obzir različite situacije u zemljama regiona i da će učiniti makismum napora da ti pregovori koji se budu vodili sa EU budu pre svega fer i pošteni i da budu zaista adekvatni snazi regiona, kao i da je potrebno vreme za energetsku tranziciju.\nMoramo da uzmemo u obzir da čitav ovaj region nije kapitalno uticao ni na emisiju gasova sa efektom staklene bašte, niti na klimatske promene, da su pre svega taj negativan uticaj imale najrazvijenije zemlje koje čak ni dan danas u EU nemaju jedinstvenu politiku kad je u pitanju dekarbonizacija i gašenje termosektora", navodi Antić.\nMinistar je kazao da su zemlje koje su najviše uticale na zagađenje i koje su najviše uticale na kllimatske promene i emisije gasova sa efektom staklne bašte imale dug proces prilagođavanja za koji je, navodi, potrebno i vreme i novac.\nTo će biti ozbiljni i teški pregovori", rekao je Antić i naveo da Srbija ima dobru pregovaračku poziciju.\nNa konferenciji su učestvovali predstavnici nadležnih ministarstava, institucija i kompanija iz Srbije i regiona. Inače, sve zemlje Zapadnog Balkana prolaze kroz energetsku transformaciju, a budućnost regiona je u umrežavanju i jedinstvenom energetskom tržištu.


Javni poziv "Za čistije i zelenije škole u Vojvodini" - Ozon Media\nPokrajinski sekretarijat za obrazovanje i Pokrajinski sekretarijat za zaštitu životne sredine i održivi razvoj su i za školsku 2010/2011. godinu pokrenuli aktivnosti za realizaciju programa pod nazivom „Za čistije i zelenije škole u Vojvodini.\nU cilju razvijanja i unapređivanja rada u oblasti zaštite životne sredine u vaspitno obrazovnim ustanovama na teritoriji AP Vojvodine raspisan je javni poziv, kako bi se doprinelo razvoju odgovornosti dece, mladih i odraslih da prihvate i snose odgovornost za korišćenje prirodnih i kulturnih potencijala sredine u kojoj žive.\nPredškolske ustanove, osnovne i srednje škole, učenički domovi uključeni u program, imaju mogućnost da nizom različitih aktivnosti doprinesu razvijanju aktivnih metoda učenja/nastave, razvijanju sposobnosti za timski rad, takmičarski duh, ali i\nkomunikativnost, poštujući interaktivnu i kooperativnu komponentu u radu.\nOve godine, posebna pažnja će biti usmerena na vrednovanje projekata koji će razvijati saradnju sa lokalnim sredinama i imati zajedničke aktivnosti ne samo u vaspitno obrazovnim ustanovama nego i na javnim mestima.\nPodsetimo da je Omladinski klub grada Sremska Mitrovica ove godine već počeo sa sličnim akcijama kada su krajem septembra školama Triva Vitasović Lebarnik iz Laćarka, Sveti Sava i Slobodan Bajić Paja iz Sremske Mitrovice dodelili kontejnere za PET ambalažu. Ovaj projekat je značajan jer je potrebno da se ekološka svest mladih podigne na veći nivo i da ubuduće školska dvorišta budu čista bez plastične ambalaže.\n22.oktobra protest protiv predloga zakona o penzijama\nSutra otvaranje Topionice „Sirmium Steel“


Preventivni pregledi ključni za borbu protiv raka dojke\nBeograd, 20. mart 2021. godine – Potpredsednica Vlade Republike Srbije i predsednica Koordinacionog tela za rodnu ravnopravnost Zorana Mihajlović pozvala je danas, povodom obeležavanja Nacionalnog dana borbe protiv raka dojke, sve devojke i žene da idu na redovne preventivne preglede.\nMihajlović je podsetila na to da godišnje 4.600 žena oboli od karcinoma dojke, a 1.600 njih umre, kao i da svaka osma žena tokom svog života oboli od ove maligne bolesti.\nVerujem da sve poznajemo ili imamo u porodici nekoga ko je oboleo ili preminuo zbog raka dojke. Ako odlazimo redovno na preglede, jedanput godišnje, možemo da sačuvamo svoje živote – zbog sebe, svoje dece i naših bližnjih, naglasila je ona, poručivši da rak dojke ne sme da bude tabu tema.\nI danas ali i svaki drugi dan, moramo da pričamo više o važnosti prevencije, redovnih pregleda, da edukujemo i informišemo mlade i čitavo društvo o ovom problem, ali i činjenici da je, ako se otkrije na vreme, ovaj karcinom izlečiv.\nPosvetimo se zdravijem načinu života, brinimo o sebi, od nas zavisi, zaključila je potpredsednica Vlade.


Dualno obrazovanje: Školovanje kvalifikovane radne snage, spremne za tržiste rada - Akta.ba\nZakon bi na proljeće trebao biti u skupštinskoj proceduri.\n27.10.2021. 14:49 / Izvor: Akta.ba\n"Dualno obrazovanje u Kantonu Sarajevo u okviru srednjeg stručnog obrazovanja", naziv je konferencije koju je danas organizovalo Ministarstvo za odgoj i obrazovanje Kantona Sarajevo, u saradnji sa ambasadama Švicarske i Savezne Republike Njemačke u Bosni i Hercegovini, te GIZ-om.\nTom prilikom je predstavljen i Nacrt zakona o dualnom obrazovanju u Kantonu Sarajevo koje je pripremilo ovo ministarstvo.\nKako je navela resorna ministrica Naida Hota-Muminović, današnja konferencija je dio ukupnih aktivnosti koje Ministarstvo za odgoj i obrazovanje provodi u saradnji sa partnerima, radi uvođenja dualnog obrazovanja u obrazovni sistem Kantona Sarajevo.\nCilj je, istakla je ministrica, odškolovati kvalifikovanu radnu snagu koja će odmah biti spremna za tržište rada.\nChantal Felder, zamjenica direktora za saradnju Ambasade Švicarske istakla je da je dualno obrazovanje ključni dio švicarske privrede, kao i da se u taj model obrazovanja uključuje i najveći dio mladih te zemlje.\nPohvalila je inicijativu Kantona Sarajevo i aktivnosti koje provodi na uvođenju ovog vida obrazovanja.


PROPISI.com | ENERGETIKA I RUDARSTVO\nSaradnja sa EBRD na projektima u energetskom i rudarskom sektoru\nPotpredsednica Vlade Republike Srbije i ministarka rudarstva i energetike Zorana Mihajlović razgovarala je danas sa novim direktorom Evropske banke za obnovu i razvoj (EBRD) za Zapadni Balkan Mateom Kolanjelijem o saradnji na projektima u energetskom i rudarskom sektoru, kao i novom strateškom okviru u ovoj oblasti.\nMihajlović je Kolanjeliju poželela dobrodošlicu u Srbiju i istakla odličnu saradnju sa EBRD-om u prethodnom periodu, kako u Ministarstvu građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture, tako i u Ministarstvu rudarstva i energetike.\nOna je iskazala zahvalnost ovoj međunarodnoj instituciji na podršci prilikom izrade novih zakona u rudarstvu i energetici, ocenivši da ima mnogo prostora za saradnju, budući da je cilj da se završe postojeći projekti i pokrenu novi.\nU procesu smo izrade Integrisanog plana za klimu i energetiku, kao i nove Strategije razvoja energetike sa vizijom do 2050. godine, ukazala je ministarka.\nPosvećeni smo stvaranju povoljnog poslovnog okruženja zarad priliva novih investicija. Naš cilj je zelena Srbija, zbog čega osnivamo Fond za energetsku efikasnost, želimo više energije iz obnovljivih izvora, predvideli smo aukcije i pojednostavili procedure za postavljanje solarnih panela, poručila je Mihajlović.\nKolanjeli je istakao da Ministarstvo može računati na podršku EBRD-a u svojim naporima da unapredi rudarski i energetski sektor u Srbiji.\nOdlično je videti vašu posvećenost u ovoj oblasti. Možete računati na jednaku posvećenost sa naše strane da nastavimo dobru saradnju. Posebne pohvale za pripremu Nacionalnog plana za klimu i energetiku, ali i napore da povećate proizvodnju iz obnovljivih izvora energije, naveo je on.\nSistem aukcija koji ste predvideli novim zakonom je najbolji alat za privlačenje novih investitora, ocenio je novi direktor EBRD-a i dodao da se njime postižu dobri rezultati svuda, a veruje se da će tako biti i u Srbiji.\nNa sastanku je bilo reči o projektima povećanja energetske efikasnosti, osnivanju Fonda za energetsku efikasnost, solarnim panelima i povećanju proizvodnje iz obnovljivih izvora energije, kao i o projektima rekonstrukcije distributivne mreže, navodi se u saopštenju Kabineta potpredsednice Vlade i ministarke rudarstva i energetike.


Bajden razmišlja o kandidaturi za predsednika\n23 avgust, 2015\nPotpredsednik Džo Bajden\nAmerički potpredsednik Džo Bajden, kako izgleda, ozbiljno razmišlja da li da se kandiduje za predsedničkog kandidata Demokratske stranke, jer je tokom proteklih dana razgovarao sa potencijalnim donatorima i sledbenicima.\nPotpredsednik Bajden se takodje u svojoj kući u Delaveru juče sastao sa demokratskom senatorkom iz Masačusetsa Elizabet Voren, koja je favorit medju progresivnim demokratama i koja je ranije ove godine odbacila ideju da i sama udje u tu trku.\nElizabet Voren je žestoki glas protiv uticaja velikih finansijskih institucija u SAD i nije do sada pružila podršku ni jednom demokratskom kandidatu, uključujući trenutnog favorita, bivšu državnu sekratarku Hilari Klinton.\nBajdenovo razmatra kandidaturu u trenutku kada opada podrška za Hilari Klinton u jeku istrage povodom upotrebe njenog privatnog imejl servera tokom mandata u Stejt departmetnu.\n72. godišnji Bajden je u svojstvu američkog senatora prethodno dva puta izgubio u pokušaju da stekne predsedničku nominaciju Demokratske stranke (1988. i 2008.). On je poslednjih šest ipo godina na položaju potpredsednika SAD.


Kopernikus 6 10 Event Centar - Nova godina 2023\nKopernikus 6 10 Event Centar Nova godina 2023\nBudite deo jedne od najvećih restoranskih novogodišnjih žurki u Beogradu, kapaciteta od čak 1000 sedećih mesta raspoređenih na svečane banket restoranske stolove. Velike prednosti za ovaj doček Nove godine su što su svečane sale tako konstruisane i sagrađene da ne postoji nijedno loše mesto. Uprkos veličini objekta i velikim smeštajnim kapacitetom, svečane sale su skoro pa savršenog kvadratnog oblika, a bine se nalaze na sredini, tako da je i najudaljeniji sto od bine zapravo tek šesti sto od bine. Sa svakog stola se pruža odličan pogled na binu, kako zbog same blizine stolova bini, tako i zbog toga što ne postoje nikakve fizičke prepreke koje zaklanjaju pogled. Još korisnih informacija o ovom objektu možete pročitati na kraju ponude ispod mape sa cenama.\nKoliko košta doček Nove godine u Kopernikus 610 Event Centru?\nKo nastupa za doček Nove godine u Event Centru Kopernikus 610?\nEvent Centar Kopernikus 610 se nalazi na ušću Save u Dunav, sa novobeogradske strane


Vesti online / Sport / Fudbal / Partizan za devetu jesen u Ligi Evrope!\nPartizan za devetu jesen u Ligi Evrope!\nRegion ex-YU će u plej-of rundi kvalifikacija biti zastupljen sa tri ekipe, najveća imena Sevilja i Zenit. Žreb zakazan za 31. avgust čekaju Čelsi, Arsenal, Milan, Lacio...\nNepuna dva meseca nakon što je 26. juna odigrana prva utakmica preliminarne runde kvalifikacija za Ligu Evrope, kucnuo je čas da se kroz dvomeče plej-ofa reši koja 21 ekipa će se u grupnoj fazi takmičenja priključiti 21 direktno plasiranom timu.\nPartizan će pokušati da se kroz duele sa izuzetno jakim Bešiktašom izbori za deveto učešće u grupnoj fazi Lige Evrope.\nCrno-beli su u sezoni 2004/05 bili akteri prvog ciklusa Kupa UEFA igranog po mešovitom sistemu (eliminacije, grupna faza, eliminacije). Tada su dogurali do "evropskog proleća" i osmine finala, gde ih je zaustavio budući osvajač trofeja, moskovski CSKA.\nU grupi Kupa UEFA nastupili su još 2006. i 2008, a kada je takmičenje ponovo izmenjeno, ali i preimenovano u Liga Evrope, tokom čitave jeseni su ga igrali 2009, 2012, 2014, 2015. i 2017. Tada su ponovo - drugi put nakon raspada SFR Jugoslavije - uspeli da "prezime" u Evropi, zajedno sa "večitim" rivalom, Crvenom zvezdom.\nEx-YU region u plej-of rundi će pored Partizana predstavljati slovenačka Olimpija, koja je posle početnih neuspeha u domaćem prvenstvu smenila Iliju Stolicu, odnosno makedonska Škendija.\nZvezda i zagrebački Dinamo mogli bi takođe da zaigraju u Ligi Evrope ako ne prođu u Ligu šampiona, s tim da posle prvih mečeva i jedni i drugi imaju "aktivan" rezultat - Zvezda 0:0 protiv Salcburga, a Dinamo 1:1 protiv Jang Bojsa, pred revanš na "Maksimiru".\nNajveće ime plej-of runde svakako je Sevilja, koja je Kup UEFA i Ligu Evrope osvajala pet puta, i to počev od 2006. godine. Tu je i ruski Zenit, šampion Kupa UEFA 2008, dok su Bordo, Seltik i Glazgov Rendžers po jednom bili finalisti.\nPAROVI PLEJ-OF RUNDE\n18.00 Zenit - Molde\n18.00 Torpedo - Kutaisi Ludogorec\n18.30 Trenćin - AEK Larnaka\n19.00 APOEL - Astana\n19.00 Šerif - Karabag\n19.00 Sigma - Sevilja\n19.00 Suduva - Seltik\n19.05 Sarpsborg - Makabi Tel Aviv\n19.15 Malme - Mitjiland\n20.00 Atalanta - Kopenhagen\n20.00 Bazel - Apolon\n20.00 Didelanž - Kluž\n20.00 Olimpijakos - Barnli\n20.30 Genk - Brondbi\n20.30 Olimpija - Spartak Trnava\n20.30 Partizan - Bešiktaš\n20.30 Rapid Beč - Steaua\n20.30 Zorja - RB Lajpcig\n20.45 Gent - Bordo\n20.45 Rendžers - Ufa\n20.45 Rozenborg - Škendija\nDirektan plasman su kroz domaća prvenstva i kupove izborili: Arsenal, Čelsi, Bajer Leverkuzen, Viljareal, Anderleht, Lacio (prvi šešir), Sporting, Olimpik Marsej, Milan, Fenerbahče (drugi šešir), Krasnodar, Betis, Ajntraht, Spartak Moskva, Standard, Cirih (treći šešir), Ren, Vorskla, Akhisar, Jablonec i Slavija Prag (četvrti šešir).\nGrupnu fazu od ukupno 48 timova "zaokružiće" šest eliminisanih u plej-of rundi Lige šampiona.\nŽreb će biti obavljen 31. avgusta u Monaku, a prvo kolo zakazano je za 20. septembar.\nFUDBAL Vida nije želeo o kafani: Bitno je da su tamo dobri ljudi


Privreda izdvojila 148 milijardi za 20 najvećih nameta – Parafiskali\nBeograd, 29. decembar 2020 – Privreda Srbije tokom 2019. izdvojila je gotovo 148 milijardi dinara za 20 najvećih neporeskih nameta, pokazao je NALED-ov godišnji izveštaj kvaliteta regulatornog okruženja – Regulatorni indeks Srbije 2019/2020. Problem predstavlja činjenica da je reč o dvostruko većem iznosu u odnosu na 2016. i prethodni RIS, kada je za 20 najvećih neporeskih nameta izdvojeno 73 milijarde dinara.\nUčešće ovih nameta u odnosu na bruto domaći proizvod izražen u tekućim cenama za 2019. iznosi 2,73%.\nNajviše novca naplaćeno je za posebnu naknadu za upotrebu državnog puta (26 milijardi dinara). Slede naknada za korišćenje prostora i građevinskog zemljišta i naknada za korišćenje dobara od opšteg interesa sa po 14,9 milijardi dinara. Na četvrtom mestu su republičke administrativne takse (9,1 milijardi), a na petom naknade za priređivanje igara na sreću (8,4 milijardi).\nU vrhu po visini naplaćenih sredstava su i naknade za korišćenje vazduhoplovnog prostora, vode, šumskog i poljoprivrednog zemljišta i prirodnih dobara, sredstva od davanja u zakup poljoprivrednog zemljišta, sudske takse i dr.\nNajveći deo novca, gotovo 75 milijardi dinara, pripao je republičkom budžetu (50,7%). Gradovi i opštine prihodovali su na ime ovih neporeskih nameta više od 39 milijardi dinara (26,4%), pokrajinski budžet 7,6 milijardi (5,1%), a ostali korisnici 26 milijardi dinara (17,6%).\nRegulatorni indeks Srbije meri način i kvalitet donošenja i sprovođenja propisa, kroz šest komponenti od kojih je jedna „Regulatorno opterećenje“. RIS putem indikatora kao što su opterećenje koje nameću neporeski nameti i učešće administrativnih troškova u BDP, meri nivo administrativnog opterećenja koje privreda ima u vezi s troškovima i vremenom potrebnim za finalizaciju procedura jer one ili predstavljaju uslov da privreda nesmetano obavlja svoju delatnost ili „odvlače“ privrednike od obavljanja te delatnosti.


RERI podneo zahtev za vanrednu inspekciju nad termoelektranom u Kostolcu — TPKNEWS\n17:38 - 07/08/2020\nNaslovna/VESTI/LOKALNE VESTI/KOSTOLAC/RERI podneo zahtev za vanrednu inspekciju nad termoelektranom u Kostolcu\nEmisije štetnih gasova iz termoelektrana značajno su veće od onih predviđenih Nacionalnim planom za smanjenje emisije (NERP), pokazuju rezultati istraživanja Regulatornog instituta za obnovljivu energiju i životnu sredinu (RERI).\nOvo je, kako navode u saopštenju, posledica nepoštovanja propisa koje je Srbija prihvatila u okviru Energetske zajednice.\n„Da bi ukazao na nepravilnosti, RERI je podneo zahtev za vanredni inspekcijski nadzor nad svakim od termo-energetskih postrojenja-Termoelektrana Nikola Tesla A, A1-3, A4-A6, Termoelektrana Nikola Tesla B, B1-B2 B-pomoćna kotlarnica, Termoelektrana Kostolac A, A1, A2, B, B1-B2, Termoelektrana-toplana Novi Sad i Toplana Vreoci Kolubara Prerada“, navodi RERI u saopštenju.\nPodsećaju da je NERP nacionalni plan koji je ponuđen kao alternativa primeni strogih ograničenja Direktive o velikim ložištima čiju primenu članice Energetske zajednice nisu bile spremne da obezbede.\n„Cilj ove Direktive jeste značajno smanjenje emisija zagađujućih materija (sumpor-dioksida, azot-oksida i praškastih materija). Kako navodi izveštaj Energetske zajednice iz novembra ove godine, Srbija nije usvojila NERP, te se emisije gasova iz svakog od navedenih postrojenja moraju pojedinačno uskladiti sa graničnim vrednostima propisanim Direktivom“, ističe RERI.\nNERP se, prema Odluci Ministarskog saveta Energetske zajednice, primenjuje od 1. januara 2018. što je potvrđeno i Uredbom Vlade Srbije o graničnim vrednostima emisija zagađujućih materija u vazduh iz postrojenja za sagorevanje iz 2016. godine.\nNERP je prvi put postao dostupan javnosti u decembru 2018. godine kada je Ministarstvo zaštite životne sredine otvorilo javnu raspravu o strateškoj proceni uticaja na životnu sredinu ovog plana.\n„Međutim, Izveštaj JP EPS o stanju životne sredine u 2018. godini pokazuje da je samo termoelektrana Kostolac emitovala tri puta više tona sumpor dioksida, a termoelektrana Nikola Tesla gotovo četiri puta više tona sumpor dioksida nego što je bilo predviđeno da svih dvanaest postrojenja obuhvaćenih NERP-om u 2018. godini. Ipak, iako su postrojenja JP EPS-a obuhvaćena NERP-om emitovala ukupno 336.373 tona sumpor dioksida u vazduh tokom 2018. godine, što je 6 puta više od dozvoljene emisije, prema javno dostupnim informacijama država nije preduzela mere koje bi obezbedile usklađenost emisija iz termoelektrana sa obavezama propisanim NERP-om“, naglašava RERI.\nOni si izrazili uverenje da će nadležni organi postupiti u skladu sa svojim obavezama i obezbediti ispunjavanje prihvaćenih međunarodnih obaveza i na taj način uticati na proizvođače električne energije da smanje emisiju štetnih gasova.


Mirović: Vojvodina dobila iks nož | Novosadski Info\n„Prvi put zdravstveni sistem Vojvodine dobio je nasjavremeniji medicinski aparat – iks nož, koji će obezbediti najsavremenije uslove dijagnostike i lečenja pacijenata od onkoloških oboljenja“, izjavio je danas predsednik Pokrajinske vlade Igor Mirović nakon obilaska novootvorenog objekta „Kamenica 3 sa PET centrom“.\nReč je o završenoj prvoj fazi izgradnje objekta površine 2.500 kvadratnih metara, u kome je u toku instaliranje medicinske opreme, čiju je nabavku pomogla Vlada Republike Srbije. Vrednost ovih radova iznosi više od 975,3 miliona dinara.\n„Zajedničkim radom Vlade Srbije, Ministarstva zdravlja i Pokrajinske vlade, u planiranom roku završili smo radove na izgradnji ovog objekta, koji je u sastavu Instituta za onkološke bolesti. Ovde smo demonstrirali zajedništvo i sa zaposlenima na našim institutima, koji rade sa pacijentima sa najtežim oboljenjima. Oni su i u uslovima virusa kovid 19 uspeli da održe rad Instituta, a danas smo zajednički dočekali iks nož – novi standard za Vojvodinu“, izjavio je predsednik Mirović i dodao da se u narednih desetak dana očekuje i dolazak novog PET skenera.\nOn je podsetio na to da su do pre sedam-osam godina pacijenti putovali na zračenje autobusom u Kladovo, kao i da nije bilo dovoljno CT skenera u regionalnim bolnicama, ni magnetnih rezonanci, da je na Institutu za kardiovaskularne bolesti bila ispravna samo jedna angio-sala, a da je danas slika potpuno drugačija jer ih ima širom Vojvodine.\n„Za kratko vreme, uz ogroman trud mojih saradnika i pomoć Vlade Srbije, uspeli smo da promenimo okolnosti pod kojima se pacijenti oboleli od onkoloških bolesti leče – nabavkom novih medicinskih aparata kao što su akceleratori. Sada su četiri u funkciji i više nema liste čekanja, nabavljen je iks nož, spekt aparat i novi PET skener, i to je važna vest za celu našu zemlju koja pokazuje da imamo kontinuitet ulaganja u zdravstveni sistem. Postavili smo novi standard koji znači spas za mnoge ljude“, naveo je Mirović.\nPrema njegovim rečima, nastavljaju se radovi na fazi dva, poslednjoj u okviru izgradnje ovog objekta, koji će imati nove četiri etaže, namenjene za sva tri instituta u Sremskoj Kamenici.\nPredsednik Mirović najavio je, takođe, da je u planu izgradnja garaže i novog parkinga u okviru institutskog kompleksa.\nS obzirom na to da u Vojvodini godišnje od tumora oboli oko 11.000 ljudi, a oko 6.000 njih izgubi život od onkoloških bolesti, i da više od 25 godina nije bilo značajnijeg povećanja prostornih kapaciteta, izgradnjom ovog objekta potrebe Instituta za onkologiju u narednim decenijama biće zadovoljene.\nMinistar zdravlja Zlatibor Lončar rekao je da je ovo veliki dan za srpsko zdravstvo i za sve građane Vojvodine, ali i za medicinske radnike koji sada imaju najsavremenije uslove za rad.\n„Dokazano je da snovi i obećanja mogu da se ispune. Vojvodina je na ovaj način zaokružila važan investicioni ciklus u zdravstvu“, rekao je Lončar istakavši da je to najvećim delom urađeno zahvaljujući angažovanju predsednika Pokrajinske vlade Igora Mirovića.\nPotpredsednik Pokrajinske vlade i pokrajinski sekretar za zdravstvo Zoran Gojković zahvalio je svim zdravstvenim radnicima u Vojvodini koji su, kako je istakao, dokazali da je briga za zdravlje najveći patriotizam.\n„Pokrajinska vlada pokazala je u proteklih šest godina da joj je prioritet unapređenje zdravstvenog sistema obezbedivši građanima Vojvodine najbolje uslove lečenja“, istakao je Gojković.\n„Na današnji dan, 20. mart, kada obeležavamo Nacionalni dan borbe protiv raka dojke, obilazimo ovaj novi objekat u kome je instaliran iks nož i koji je lider u lečenju onkoloških bolesti. Vojvodina i cela Srbija imaju čime da se ponose kada je reč o unapređenju zdravstvene zaštite i radioterapijskoj opremi“, izjavio je direktor Instituta za oknologiju Zoran Radovanović.


Janković: "Oluja" je genocid\nTanjug 4. avgusta 2021. 12:43\nFRANKFURT – Akcija hrvatske vojske „Oluja“ 1995. godine užasavajući je podsetnik na stradanje srpskog naroda u 20. veku i tragična opomena da se istorijske lekcije moraju pažljivije i mudrije savladavati, istakla je ambasadorka Srbije u Nemačkoj Snežana Janković.\nJanković je, u intervjuu frankfurtskim Vestima, povodom Dana sećanja na stradale i prognane Srbe u akciji „Oluja“, istakla da zločini počinjeni nad Srbima na samom kraju 20. veka spadaju u red najtežih nad nekom nacijom i ne mogu se posmatrati izdvojeno iz konteksta stradanja i genocida izvršenog nad srpskim narodom u Drugom svetskom ratu.\n„Ovaploćenje ove, ljudskom umu teško zamislive mašinerije zla iz perioda nacističke NDH je koncentracioni logor Jasenovac, čija je stravična priča i danas obavijena velom ćutanja i predmet je najbezobzirnijeg revizionizma. “Oluja” je užasavajući podsetnik na sva prethodna stradanja srpskog naroda i tragična opomena da se istorijske lekcije moraju pažljivije i mudrije savladavati“, naglasila je Janković.\nOna je podsetila da je u akciji hrvatskih oružanih snaga 4. avgusta 1995. godine proterano više od 220.000 Srba, dok se na listi poginulih i nestalih vodi 1.872 naših sunarodnika.\nSrpski narod, prema njenim rečima, s pravom doživljava kao veliku nepravdu i licemerje to što se o zločinima nad Srbima u „Oluji“ i sličnim akcijama ne govori uopšte ili u mnogo manjoj meri nego o žrtvama drugih naroda sa naših prostora.\nTim pre je, kaže, to dužnost i obaveza nas samih da ih se sećamo i o njihovom stradanju svedočimo.\nUpitana da li je upotreba termina “pogrom” ili “etničko čišćenje” u sferi diplomatskog rečnika, Janković je rekla da ne postoji pravi termin ni prava reč ni u jednom rečniku za mržnju koja je do ovih zločina dovela, niti za opseg stradanja i bol onih koji su svoje najbliže izgubili na najstrašniji način ili onih koji su proterani sa svojih vekovnih ognjišta.\nPodsetila je da je „Oluja” u haškoj optužnici protiv hrvatskih generala Ante Gotovine, Ivana Čermaka i Mladena Markača okarakterisana kao udruženi zločinački poduhvat sa ciljem trajnog i prisilnog proterivanja najvećeg dela Srba sa prostora tadašnje Republike Srpske Krajine.\n„Za taj poduhvat niko iz hrvatskog vojnog i političkog vrha nije odgovarao pred licem pravde i nije pravosnažno osuđen“, podvukla je ona.\nSuprotno toj i takvoj pravdi, demografska slika srpskog naroda u Hrvatskoj govori da je, prema popisu iz 1991. godine, u Republici Hrvatskoj živelo 582.663 Srba, dok ih je prema popisu iz 2011. godine bilo 183.633, dodaje ambasadorka.\n„Nkon građanskog rata i masovnog egzodusa, broj Srba je opao za dve trećine. Reč je, dakle, o najvećem etničkom čišćenju nakon Drugog svetskog rata i pogromu najstrašnijih razmera, u kome su bez razlike stradali i žene i muškarci, i deca i stari, uz sistematsko zatiranje svega što je nosilo žig srpskog“, rekla je Janković.\nNa konstataciju da Srbija danas obeležava Dan sećanja, a Hrvatska će sutra slaviti, te pitanje može li se ta slika uopšte promeniti i kako, rekla da Srbija i RS od 2014. godine zajedno obeležavaju taj Dan i da je neshvatljivo veličanje i slavljenje “Oluje”, kao i prisustvo predstavnika međunarodne zajednice i diplomatskog kora na takvim „proslavama“, budući da na taj način učestvuju u proslavi etničkog čišćenja.\n„Ta slika se može promeniti onda kada svi budu spremni da iskažu pijetet prema srpskim žrtvama, kakav očekuju i za stradale pripadnike drugih nacija“, istakla je Janković.\nUkazala je i da bi unapređenje položaja Srba koji su preostali u Hrvatskoj, a koji su prečesto izloženi diskriminaciji i uskraćivanju osnovnih prava na sopstveni jezik, kulturu i pre svega bezbedan i dostojanstven život, bilo bi znak iskrene želje za prevazilaženjem nasleđa prošlosti i za pomirenjem. „Uprkos izostanku toga, Srbija ne samo da vodi odgovornu politiku sa težištem na pomirenju i dobrosusedskoj saradnji u regionu, već je i predvodnik u stvaranju pozitivne atmosfere i jačanju spona i poverenja, kako bi se slika ratom, razmiricama i mržnjom rastrzanog regiona promenila nabolje“, poručila je ona.\nKada je reč o KiM, Janković je naglasila da je iznalaženje trajnog i održivog rešenja za to pitanje tema od najvećeg značaja ne samo za našu zemlju, već i za očuvanje mira i stabilnosti čitavog regiona.\nDodala je da su Srbija i njeno rukovodstvo u svakoj prilici pokazali da su uvek spremni na razgovore, što je još jedna potvrda odgovorne politike koju vodimo i na čemu nam se odaje priznanje.\nTrenutna dinamika i atmosfera u dijalogu, međutim, ne ohrabruju i pokazatelj su nezrelosti i nespremnosti na bilo kakve ustupke političkih lidera u Prištini, ukazala je Janković i dodala je da nekonstruktivan nastup Prištine sužava prostor u traganju za kompromisom, što uviđaju i evropski partneri.\nJanković kaže da i uprkos svemu, Srbija ostaje posvećena dijalogu s Prištinom, ali insistira da ono što je dogovoreno mora biti i sprovedeno.\nGovoreći o „Berlinskom procesu“, rekla je da je to važan i koristan format regionalne saradnje, koji je doneo i donosi konkretne koristi, kao, na primer, ukidanje rominga na Zapadnom Balkanu od 1. jula, jačanje saradnje mladih, ali navela da to nije nije i ne treba ga posmatrati kao zamenu za punopravno članstvo u EU.\n„Naprotiv, mogli bismo reći da je on svojevrsna priprema regiona za članstvo“, konstatovala je ambasadorka i dodala da je članstvo u EU jedan od ključnih spoljnopolitičkih prioriteta i strateški cilj Srbije.\nTrenutni zastoj u politici proširenja, uverena je, neće uticati na naše napore u reformama, jer je Srbija na evropskom putu i zbog transformacione moći pregovaračkog procesa – naš cilj je da pre svega omogućimo bolji život svojim građanima i budemo prosperitetna i za život privlačna država, da zadržimo naše mlade i da im obezbedimo uređenu državu, u kojoj imaju priliku da ostvare svoje potencijale.\nKada je reč o projektu „Otvoreni Balkan“ i na pitanje kako Nemačka gleda na tiu inicijativu predsednika Srbije, Janković je rekla da ta inicijativa na najbolji način svedoči da smo, sledeći tekovine i vrednosti Evropske unije, spremni i u stanju da sami oblikujemo svoju budućnost.\nPrirodno je, dodaje, da niko ne može bolje da poznaje probleme i potrebe regiona od nas samih, navodeći da se nada da će ceo region, podstaknut konkretnim koristima, izraziti spremnost da mu se priključi.\n„Srbija inicijativu ‘Otvoreni Balkan’ vidi kao komplementarnu sa sličnim projektima, poput onih u okviru “Berlinskog procesa” koji su Nemačkoj veoma na srcu i koji zemlje učesnice treba bolje da poveže, iskoristi sve njihove razvojne kapacitete, podigne atraktivnost za strane investicije i unapredi životni standard naših građana, kako bismo bili spremniji za ostvarenje zajedničkog cilja, a to je pristupanje EU“, objasnila je Janković.\nKada je reč o ekonomskoj saradnji Srbije i Nemačke podsetila je da je Nemačka godinama među najznačajnijim privrednim partnerima Srbije, prvi spoljnotrgovinski partner i jedan od pet najvećih stranih investitora i bilateralnih donatora.\nNemačke kompanije su poslednjih godina investirale u Srbiju više od 2,53 milijarde evra.\n„Posebno ohrabruje činjenica da su nemački privrednici u najvećoj meri zadovoljni poslovanjem u Srbiji, kao i da je u našoj zemlji aktivno preko 400 kompanija sa nemačkim kapitalom, koje zapošljavaju 70.000 radnika. Naš cilj je da u saradnji sa nemačkim institucijama doprinesemo da ta brojka uskoro dostigne 100.000“, dodala je ona.


Vesti online / Vesti / Svet / Nagomilani bes: Ustaju li Albanci protiv Evropske unije\nAlbanci najavljuju masovne proteste zbog odluke EU da ne otvori pristupne pregovore sa zvaničnom Tiranom. Zbog odnosa sa SAD, Albanci uvek očekuju povlastice, pa se osećaju iznevereno.\nAlbanci se pitaju zašto nisu podobni za EU?\nAlbanski mediji iz regiona prenose ujednačene reakcije na vest sa kojom se Rama vratio sa Samita EU i Zapadnog Balkana održanog u Sofiji, postavljajući isto pitanje: zašto Albanci nisu podobni za EU? Ima, doduše, i onih koji krive lično Ramu za to, smatrajući da EU ne želi Ramu, a ne same Albance.\nNajveća opoziciona stranka u Albaniji već je za subotu najavila proteste protiv Rame, ali i EU, a ondašnji analitičari potez Evrope tumače kao stav da „albansko nacionalno telo ne žele da vide u svojim redovima, jer se plaše da u svoje okrilje prihvate najmnogoljudniju naciju na Balkanu“.\nIako je sam Rama posle prvobitne reakcije spustio loptu i rekao da će nastaviti da razgovara sa EU, ostatak albanskih političara, pre svega iz okruženja Albanije, to nisu lako preboleli, jer otvaranje evropskih vrata matičnoj državi, otvara vrata i njima njihovim političkim aspiracijama.\nDa li Albanci, bilo uz blagoslov Rame ili njegovih protivnika, mogu da se "osvete“ EU i kuda bi mogao da nas odvede veliki "albanski bunt“, ako bi do njega došlo, kako se spekuliše po medijima na albanskom? Da li deo tog bunta može biti ujedinjenje Albanije i Kosova, ali van EU, kao što je Rama svojevremeno predlagao?\n- Međutim, sigurno je da se radi od diskriminaciji jedne nacije koja živi na evropskim prostorima. Moje mišljenje je da ne može doći do nekih ekstremnih poteza po Evropu, ali da će nezadovoljstvo imati posledice, u smislu da će doći do određenih poremećaja pre svega u Albaniji - kaže Beriša.\nOn dodaje da kosovski problem može da podgreje postojeće turbulencije u Albaniji, ali napominje i da je i drugim zemljama u okruženju iz Sofije poslata slična poruka kao i Tirani što se tiče evrointegracija. Prema Berišinom mišljenju, to znači da sve o čemu se sada spekuliše više ima propagandnu svrhu, a ne stvarnu nameru.\nAlbanci na Balkanu navikli na razne političke povlastice\nPolitikolog dr Jelena Vukoičić podseća da stvari u svojim rukama drži Amerika, a ne albanski politički korpus na Balkanu.\n- Albanske političke elite stalno koriste tu politiku pretnji, ucena i pritisaka, a pominju stvaranje ’velike Albanije‘. Mi smo više puta od samog Rame čuli da će se ujediniti sa Kosovom, ako ne u EU, onda van nje. Međutim, Albanci imaju svest o tome da su sve što su dobili dobili zahvaljujući Amerikancima, što znači da moraju i da ih slušaju. Drugim rečima, nema albanske snage na Balkanu, već je to američka pesnica, koju oni koriste za obračun sa drugim silama, ali za svoje svrhe. Zato mislim da Albanci ne bi smeli da krenu samostalno u neku avanturu. Pretnje i umereni protesti su jedno, ali velikoalbanska avantura, bez zelenog svetla iz Amerike, u ovom trenutku mislim da ne može da se desi - veruje naša sagovornica.\nOna naglašava da su Albanci na Balkanu, zbog odnosa koji prema njima imaju Amerikanci, generalno navikli da uglavnom dobijaju razne političke povlastice. Ovoga puta su nezadovoljni jer su očekivali mnogo više. Vukoičićeva ističe i da je albanska nacija najmlađa, ali i da živi u najnerazvijenijim područjima na Balkanu, kao i da imaju najveću stopu nezaposlenosti. Upravo to ekonomsko nezadovoljstvo, koje tamo vlada, navodi ona, jeste i razlog za sva druga nezadovoljstva, ali i poteze koji mogu da se dese u budućnosti.\n- Ako ova situacija sa ervointegracijama, a bez ekonomske perspektive u kojima Albanci egzistiraju, bude nastavljena u narednim godinama, onda je veliko pitanje do čega to može da dovede. Jer oni žive na više teritorija i država van Albanije, a nisu uspeli da razviju ni društvo ni uslove života za mladu populaciju. Amerikanci nisu, bar do sada, ostvarili obećano i to može da stvori osnove da u nekom trenutku uđu u avanturu stvaranja "velike Albanije“, napominje Vukoičićeva.\nSRBIJA Vučić: Evropo, trebaju nam pare, dosta je seminara!