::Vojvođanska šahovska liga\nU vikendu za nama su odigrani mečevi 6. kola Vojvođanske šahovske lige, grupe „Srem“. Postignuti su sledeći rezultati: Radnički (Šid)- LSK (Laćarak) 5:3, Borac (Veliki Radinci) - Sremac (Čerević) 3:5, Sremac (Vojka) - Banovci Dunav 4:4, Sloga (Inđija) - Cement (Beočin) 2,5:5,5, Car Uroš (Jazak) - Podunavac (Belegiš) 3:5, Banoštor je bio slobodan. Na tabeli vodi ekipa Banovci Dunav sa 16 bodova, dok je inđijska Sloga osma sa 4 osvojena boda.\nPostavio dana 17. 06. 2014. Novinar RTI\n::Ženski fudbal u Inđiji\nInđijski gradski stadion će u četvrtak biti domaćin kvalifikacionoj utakmici za Svetsko prvenstvo u ženskom fudbalu. Od 17 časova i 30 minuta će se sastati selekcije Srbije i Švajcarske. Srbija je u suboti iza nas na istom mestu savladala selekciju Malte sa 5:0, pa sa optimizmom dočekuje gošće. Ulaz na stadion je besplatan\n::Danas zaseda opštinski parlament\nNa današnjoj sednici Skupština opštine će doneti rešenja o imenovanju članova školskih odbora svih osnovnih i srednjih škola na području opštine Inđija. Odbornici će imenovati i članove Komisije za izradu programa zaštite, uređanja i korišćenja poljoprivrednog zemljišta, kao i članove Komisije za izbore u mesnim zajednicama.\nPostavio dana 16. 06. 2014. Novinar RTI\n::IGB dobitnik još jedne nagrade\nReginalna nagrada Biznis Partner dodeljuje se od 1995. godine. Ustanovljena je sa idejom da se javnosti ukaže na uložene napore, postignute rezultate i pozitivan doprinos kompanija iz regiona u negovanju dobrih poslovnih običaja, poštovanja poslovne etike i morala i uvažavanja poslovnih partnera, klijenata i potrošača. Među nagrađenim kompanijama ove godine je IGB Automotive iz Inđije.\n::Inđija dom ženskoj fudbalskoj reprezentaciji\nGradski fudbalski stadion u Inđiji je u subotu bio domaćin međunarodne utakmice ženskih reprezentacija Srbije i Malte. Bio je to meč kvalifikacija za Svetsko prvenstvo u kom je Srbija savladala svoje gošće sa 5:0.


Nova odeća za svu decu iz Svratišta – Tračara\nAriel i Lenor, brendovi kompanije Procter & Gamble, nastavljalju svoje obećanje da podržavaju lokalne zajednice\npiše Tracara.com 31. 08. 2021., 09:00\nAriel i Lenor, brendovi kompanije P&G, sa ponosom su otpočeli novu kampanju usmerenu na pomoć svim Svratištima za decu u Srbiji. Za svaki kupljeni Ariel All in 1 PODS + Oxi effect ili Lenor Spring Awakening omekšivač u Maxi, Mega Maxi, Tempo i Shop & Go prodavnicama, istovremeno će biti doniran deo sredstava za kupovinu nove odeće za decu iz svih Svratišta u Srbiji. Kampanja će trajati od 01. septembra 2021. do 30. juna 2022. godine.\nOva kampanja dolazi nakon prethodne inicijative za unapređenje uslova u porodilištima u Srbiji, kao nastavak vizije da se pomogne najugroženijoj deci i deo je P&G inicijative 2,021 Dobro Delo u 2021. Sada će Ariel i Lenor obezbediti novu odeću svakom detetu korisniku Svratišta, što je 800 dece širom Srbije.\nNažalost, postoji određeni broj dece u Srbiji koja žive ili rade na ulici, i koja su zbog takvog načina života izložena višestrukim rizicima. Ova deca pripadaju najsiromašnijem društvenom sloju, zbog čega svakodnevno ostaju gladna i bez odgovarajuće odeće. Kako je usled globalne pandemije i ekonomskih neprilika broj korisnika Svratišta stalno u porastu, Ariel i Lenor žele da pomognu najugroženijima.\n„Doniranjem nove dečije odeće deci iz Svratišta u Srbiji, P&G i njegovi brendovi nastavljaju da ulažu u lokalnu zajednicu na najosetljiviji način, pružajući pomoć tamo gde je najpotrebnija. Nedavno smo donirali preko 5000 toplih obroka deci u Svratištima, a sada nastavljamo da im budemo podrška. Nećemo stati ovde, naš plan je da nastavimo da doprinosimo zajednici pomažući onima kojima je pomoć najpotrebnija“, rekao je Razvan Resmerita, direktor komunikacija kompanije Procter & Gamble za jugoistočnu Evropu.\nPartner u realizaciji kampanje je udruženje „Prijatelji dece Srbije“, koje preko 30 godina doprinosi promociji i ostvarivanju prava deteta, kao i stvaranju uslova za sigurno i srećno detinjstvo. „Prijatelji dece Srbije posebnu pažnju posvećuju deci iz osetljivih grupa. Zato nam je od izuzetne važnosti kad imamo partnere koji brinu o dobrobiti dece koja su na društvenoj margini. Direktna pomoć deci koja žive i rade na ulici je urgentna, jer su to deca iz najsiromašnijih porodica u Srbiji“, rekla je Iva Eraković, izvršna direktorka udruženja.\nTokom prethodne kampanje „Novi početak za nove bebe“, za svaki kupljeni Ariel PODS ili Lenor proizvod, kompanija P&G je odvojila sredstva za kupovinu novih posteljina za bebe u srpskim porodilištima. Zahvaljujući ovoj uspešnoj kampanji, donirano je više od 6.000 komada novih posteljina za bebe za 26 porodilišta u 23 opštine u Srbiji.\nProcter&Gamble brendovi, Ariel i Lenor, nastavljaju sa društveno odgovornim kampanjama u narednom periodu, sa ciljem unapređenja životnih uslova u zajednici u kojoj posluju.\nPrethodna vest Darko ostavio sina bez dinara! Ne pita ima li da jede\nNaredna vest Internet osudio srpsku influenserku jer je na svadbi kume nosila „venčanicu“


Vlast u Boru podnela krivičnu prijavu protiv Ziđin-a zbog zagađenja - Glas Zaječara\nHome Društvo Vlast u Boru podnela krivičnu prijavu protiv Ziđin-a zbog zagađenja\nKako je potvrđeno za sajt istmedia.rs u Opštinskom javnom tužilaštvu, prijavu je potpisao gradonačelnik Bora Aleksandar Milikić i ona se odnosi na odgovorna lica borske topionice bakra koja posluje u sastavu Ziđin.\nMerne stanice Agencije za zaštitu životne sredine (SEPA) već tri dana beleže prekomerno zagađenje sumpor-dioskidom (SO2) u borskom gradskom parku, a zagađenja se ponavljaju gotovo svakodnevno skoro dve godine od kada je Srbija prodala RTB Bor strateškom partneru Ziđin-u i postala suvlasnik manjinskih 37 odsto kapitala.\nZakonom dozvoljene vrednosti SO2 iznose 350 mikrograma po metru kubnom, a u ponedeljak su u više navrata tokom dana izmerene prosečne vrednosti i do 1.969 mikrograma, odnosno precizirano je da je vazduh „jako zagađen“ i da se ne preporučuje stanovništvu napuštanje stanova.\nMerne stanice u Boru beleže prosečno zagađenje na svakih sat vremena, ali su trenutni pikovi zagađenja, prema proceni, mnogo veći.\nU ponedeljak oko 13 sati, u centru grada i kod Tehničkog fakulteta u Boru, kod prolaznika je oštar gas izazvao otežano disanje i suzenje očiju.\nAutomatske merne stanice u avgustu su u gradskom parku izmerile prekomerno zagađenje 18 dana, a najveći pik zabeležen je 4. avgusta kada je u vazduhu nad gradskim parkom SO2 bio prisutan više od 3.800 mikrograma po metru kubnom, što je 11 puta više od dozvoljenog.\nRepubliki ekološki inspektori i Ministarstvo ekologije ne oglašavaju se po tom pitanju, kako ocenjuju i vlast i opozicija, „ekološkog zločina nad stanovništvom“.\nPredstavnici Ziđin najavili su tokom predizborne kampanje u junu, u prisustvu premijerke Srbije Ane Brnabić i ministra rudartsva i enegretike Aleksandra Antića, da će od juna sprečiti izbacivanje štetnih gasova u vazduh, dok se nakon izbora ispuštanje štetnih materija u Boru nastavilo.\nPrijava zbog zagađenja podneta je uoči ekološkog protesta koji su za subotu, 19. septembar najavile organizacije pozivajući sugrađane da dođu na taj skup putem društvenih mreža i nakon spremnosti gradske vlasti da se suoči sa zagađivačem.\nNa društvenim mrežama objavljeno je da borski ugostitelji zbog prekomernog zagađenja neće raditi na dan protesta od 10 do 12 sati.\nPrethodni tekstSrbija i Republika Srpska obeležavaju Dan srpskog jedinstva, slobode i nacionalne zastave\nNaredni tekstDačić ostaje šef diplomatije?


„Srce koje daje vredi dva srca“ promovisana monografija Kola srpskih sestara iz Kumanova | VOM\nNaslovnaVestiKultura„Srce koje daje vredi dva srca“ promovisana monografija Kola srpskih sestara iz...\n„Srce koje daje vredi dva srca“ promovisana monografija Kola srpskih sestara iz Kumanova\nponedeljak, 21. juna 2021 : 13:26\n„Srce koje daje vredi dva srca“ moto je monografije Kola srpskih sestara iz Kumanova – „Jednom i sada“, predsednice Živke Hristovske, koja je prošle nedelјe promovisana u ovom gradu u Severnoj Makedoniji, piše Kumanovo news. Monografija predstavlјa istoriju udruženja, daje detalјan pregled njegovog rada u poslednjih 30 godina, ali i svih ostalih društveno-političkih zbivanja u regionu, koja su direktno uticala i na neki način diktirala humanitarne aktivnosti u udruženju.\nPredsednica Hristovska nije krila zadovolјstvo što je monografija posle dve godine napornog rada tokom pandemije i nakon svih problema sa kojima se suočavala u prikuplјanju arhivske građe i obezbeđivanju finansijskih sredstava konačno ugledala svetlost dana.\nU ove dve godine mnogo je toga bilo protiv nas, ali nismo oklevali da zaustavimo. Suprotno tome, to nas je motivisalo da radimo više nego što smo definisali da postignemo. Ovom monografijom prilažemo našu 30. godišnjicu i ostavlјamo trag istim generacijama u Kumanovu i šire. Dok smo prelistavali dokumente i dolazila do svega na čemu smo radili, zaklјučili smo da su u određenim situacijama naše mogućnosti ograničene. Znali smo da ako ne napravimo ovu monografiju i ovih 30 godina će biti zaboravlјeno, a dokumenti će ostati u nekom podrumu daleko od očiju javnosti – rekla je autorka Hristovska.\nPromociji su prisustvovale članice udruženja Kola srpskih sestara iz Užica, Požarevca, Prokuplјa, Vranja, Niša i Subotice, koje su kroz svoja sećanja ispričale o posvećenosti i istrajnost svoje sestre Žiže da pomogne kada je najteže. Zahvalili su se i našim sugrađanima iz Kumanova, koji su u cilјu pomoći srpskom narodu tokom vojnih previranja učestvovali u mnogim humanitarnim akcijama, ali i lično putovali u gradove na akcije davanja krvi.\nRukovodstvo Kola nagradilo je srpske sestre povelјama i zahvalnicama za uspešnu saradnju sa pojedincima i organizacijama.\nPrethodni tekstJEDNA SRPSKO-ALBANSKA PRIČA: Pojam „Preševska dolina“ doneli nam Amerikanci (33.deo)\nSledeći tekstSvetom arhijereskom liturgijom i litijama obeležena gradska slava\nPrema nezvaničnim informacijama, muškarac iz Vranja priveden je sinoć na informativni razgovor, jer je snimao kuću poznatog policijskog inspektora u penziji. Ovu informaciju neposredno je...


Izvor: Radio 021 arhiva vesti 17.02.2017 - Naslovi.net\nRadio 021 17.02.2017\nZvanični srednji kurs evra u odnosu na dinar će u ponedeljak, 20. februara, biti sličan današnjem i iznosiće 123,93 dinara za jedan evro, objavila je Narodna banka Srbije. Evro je u petak koštao 123,91 dinar. Dinar će u ponedeljak prema evru biti… »\nŠest osoba je lakše i teže povređeno u dve saobraćajne nezgode koje su se u četvrtak uveče dogodile na skoro istom mestu na autoputu. Kako 021.rs saznaje, nakon prvog udesa u kojem je povređen jedan muškarac, sat vremena kasnije, dok je trajao… »\nAgencija za borbu protiv korupcije saopštila je danas će proveriti sve nove navode koji su se pojavili u javnosti u vezi sa gradonačelnikom Beograda Sinišom Malim. To se odnosi na informacije "u vezi sa neprijavljenom imovinom javnog funkcionera i… »\n17.02.2017 Radio 021, kategorije


Mađarska osuđena u Strazburu | Autonomija\nMađarska osuđena u Strazburu\nEvropski sud za ljudska prava u Strazburu osudio je danas Mađarsku zbog smenjivanja predsednika Vrhovnog suda Andraša Baka 2012. zato što je kritikovao reformu pravosuđa koju je sprovela vlada Viktora Orbana\nEvropski sud za ljudska prava u Strazburu osudio je danas Mađarsku zbog smenjivanja predsednika Vrhovnog suda Andraša Baka 2012. zato što je kritikovao reformu pravosuđa koju je sprovela vlada Viktora Orbana.\nSud je zaključio da je „prekršeno pravo na slobodu izražavanja“, a Baka je „smenjen zato što je kao predsednik Vrhovnog suda javno kritikovao vladinu politiku u oblasti reforme pravosuđa“.\nMađarska je, kako se dodaje u presudi, prekršila i pravo da se Baka obrati sudu zbog smenjivanja sa položaja.\nNekadašnji sudija Evropskog suda za ljudska prava između 1991. i 2008. godine, Andraš Baka izabran je 2009. godine za predsednika Vrhovnog suda.\nBaka je takođe bio na čelu nacionalnog Saveta pravosuđa i imao je zakonsku obavezu da iznese mišljenje o svakom nacrtu zakona vezanom za pravosuđe, podseća Sud u Strazburu.\nOn je tako između februara i novembra 2011. godine javno kritikovao više reformi koje je sproveo vladajući Fides, uključujući i smanjivanje godina za odlazak u penziju sudija što je dovelo do prave čistke u pravosuđu.\nBaka je dobio otkaz u januaru 2012, tri i po godine pre isteka mandata.\nEvropska komisija je u više navrata kritikovala poteze mađarski vlasti po pitanju nezavisnosti sudstva, nezavisnosti rada centralne banke i zaštite slobode medija.


Evo kako Indija "ubira plodove" trgovinskog rata SAD i Kine?\nNeimenovani izvor rekao je agenciji "Blumberg" da su finansijski podsticaji, kao što su preferencijalne poreske stope i poreske olakšice, među merama koje se razmatraju.\nPrema jednom dokumentu indijskog Ministarstva trgovine u koji su mediji imali uvid, industrijske grane kojima bi bili ponuđeni podsticaji uključuju elektroniku, aparate za široku potrošnju, električna vozila, obuću i igračke.\nOvi pokušaji deo su obimnijeg plana Ministarstva da smanji zavisnost od uvoza, uz istovremeno jačanje izvoza. Očekuje se da će taj potez pospešiti rast indijske proizvodne baze i olakšati inicijativu premijera Narendre Modija — "Napravite u Indiji".\nKina je, inače, najveći trgovinski partner Indije, a novi plan bi mogao da pomogne Nju Delhiju da umanji ogroman trgovinski deficit sa drugom najvećom ekonomijom na svetu.\nIzveštaj Odseka koji nadzire politiku direktnih stranih ulaganja u Indiji, pokazao je da bi do ulaganja kineskih kompanija moglo doći u različitim sektorima indijskog tržišta.\nTo se odnosi, kako na proizvodnju pametnih telefona i komponenti, tako i na proizvodnju aparata za široku potrošnju, proizvodnju električnih vozila i delova, kao i proizvodnju predmeta za svakodnevnu upotrebu, od kojih je 95 posto već uvezeno iz Kine.\nIndijska Vlada je identifikovala i više od 150 predmeta, sa kojima bi izvoznici mogli povećati poslovanje sa Kinom. To uključuje pripremljeni ili konzervirani krompir, sintetička rezana vlakna od poliestera i majice, hidraulične motore i kompresore za motore.


Dvesta dvanaest godina Univerziteta u Beogradu - Izazov\nDvesta dvanaest godina Univerziteta u Beogradu\nRadio-televizija Srbije 14. septembra 2020. 20:29\nNa zajedničkoj sednici Senata i Saveta povodom dana Univerziteta u Beogradu rektorka Ivanka Popović ukazuje da su za nastavu na daljinu potrebna značajna sredstva i da su novu praksu studenti prihvatili sa entuzijazmom.\n"Posle dužeg vremena imamo relaksirajuću situaciju – da fakulteti imaju osnovno institucionalno finansiranje koji obezbeđuje miran život i rad, a sa druge strane se otvara utakmica među najboljima za dopunsko finansiranje", navela je Popovićeva.\n"Ono što smo uradili i što je bitno za sve aspekte delovanja, u vezi je sa akademskom čestitošću, gde smo pokazali da se Univerzitet kadar da se suoči sa problemima, da ne beži od njih", napomenula je rektorka.\nDan Univerziteta obeležava se 13. septembra u znak sećanja na početak rada Velike škole koju su 1808. godine osnovali Dositej Obradović i Ivan Jugović.\n"Mi koji smo nasledili od kolega koji su prethodno vodili Univerzitet, dobili smo zadatak da ga očuvamo kako bismo još malo mogli da mu popravimo status, što se i borimo da uradimo", kaže prorektor Univerziteta u Beogradu za nastavu Petar Bulat.\nKostić: Jedino se saradnjom generacija postižu vrhovi\nUručena su i počasna zvanja "profesor emeritus" onima koji su se istakli naučnim i pedagoškim radom i stekli međunarodnu reputaciju.\n"Sudbina univerziteta koja traje evo već hiljadama godina zasniva se na igri penjanja na leđa – jedna generacija na drugu generaciju, jedino se tako postižu vrhovi", napominje predsednik SANU Vladimir Kostić.\n"Profesori su oni koji za sobom ostavljaju plodove. Sećam se reči svoga oca, ‘veliki profesor je onaj koji u jednom trenutku postaje nepotreban’, a to se upravo u ovom trenutku dešava sa mnom", dodaje Kostić.\nI ove godine, na 212. godinu postojanja Univerziteta u Beogradu, dodeljene su nagrade studentima generacije i nagrade za najbolji naučnoistraživački rad.\n"Beogradski univerzitet je matica mnogih univerziteta, koja je uspela da prenese znanje i energiju", kaže ministar prosvete Mladen Šarčević.\nIz resornog ministarstva podsećaju da se zajedno sa Univerzitetom u Beogradu radi na izradi strategije obrazovanja i nauke.


Počela 3. eUPSHIFT radionica: Za realizaciju pet najboljih ideja biće dodjeljeno 15.000 KM|Genesis Project\nNepunih mjesec dana nakon završetka 2. eUPSHIFT radionice, juče je počela i 3. eUPSHIFT radionica u Bosni i Hercegovini koju realizuje organizacija “Genesis Project” iz Banjaluke u partnerstvu sa UNICEF BiH, a uz finansijsku podršku Kraljevine Švedske. Riječ je o online radionici prema UPSHIFT metodologiji razvijenoj u UNICEF-ovom Uredu za inovacije, čiji je cilj da osposobi mlade ljude vještinama i resursima potrebnim za identifikaciju problema u lokalnim zajednicama i osmišljavanje rješenja za iste.\nNa treću eUPSHIFT radionicu su se mogli prijaviti adolescenti uzrasta od 13 do 19 godina u timovima od tri do pet članova sa područja opština: Banjaluka, Prnjavor, Kotor Varoš, Srbac, Gradiška, Doboj, Laktaši, Prijedor, Derventa, Mrkonjić Grad i Bosansko Grahovo. Nakon izvršene selekcije, za učešće u ovim radionicama odabrano je 12 timova kojima će tim mentora u periodu od 6. do 13. decembra pružati podršku, provesti ih kroz proces analize i rješavanja problema i omogućiti da steknu nova znanja i vještine. Pogledajte koji timovi učestvuju u 3. eUPSHIFT radionici.\nJovana Kasalović, Sofija Tepić i Irina Džanić nam stižu iz Banja Luke, a pokušavaju riješiti problem “Isključenost djece sa poteškoćama u razvoju iz društva”.\nKatarina Čobić, Lara Štrbac, Elvisa Beharić, Anja Drobnjak i Sunčica Ćejić, tim iz Banja Luke, bave se problemom: “Manjak podrške za mlade pripadnike/ce LGBT+ zajednice”.\nBranko Pavlović, Hristina Mrša, Sofija Pejaković i Zoja Stanković, također iz Banja Luke, bave se problemom: “Povezanost masovnih medija sa negativnom slikom o sebi kod adolescenata”.\nNadežda Gavrić, Nemanja Kralj i Nikola Živanić iz Srbca žele riješiti problem “Mladi talentovani slikari i crtači nemaju gdje da pokažu svoje talente”.\nPavle Lekić, Luka Đukanović i Nikola Đuranović iz Mrkonjić Grada rješavaju problem “Nedostatak sluha kod mladih za alternativnu kulturu i muziku”.\nNina Pilipović, Nataša Gluvić i Anastasija Katić dolaze iz Gradiške i bave se problemom “Zaštita i očuvanje životne sredine ne shvataju se ozbiljno”.\nMarko Vejnović, Ivana Aleksić i Jovana Bosančić, tim iz Banja Luke bavi se problemom “Problem socijalizacije mladih osoba sa posebnim potrebama”.\nStefan Pljevaljčić, Danijela Aćamović, Stefan Reljić, Dajana Vukobrat i Snježana Balać dolaze iz Bosanskog Grahova i žele riješiti problem “Nemamo omladinski klub, biblioteku ni sadržaje za mlade”.\nKatarina Nedić, Savo Adžić, Andrej Tadić, Manuela Todorić i Nataša Adžić stižu nam iz Osinje kod Dervente i rješavaju problem “Neopremljenost školske biblioteke i loši uslovi za boravak u školi između časova”.\nMirjana Sofrenić, Aleksandar Vitlešević i Veljko Božić iz Doboja žele riješiti problem “Nedostaje nam autobusko stajalište kod škole na magistralnom putu”.\nJovana Djekić, Teodora Ružić, Danijel Spasojević, Ema Vuković i Vesna Radanović, tim iz Dervente, rješava problem “Mladi trpe vršnjačko nasilje zbog razvrstavanja djece po finansijskom stanju”.\nNemanja Danojević, Katarina Ćelić, Maja Kitić i Ognjen Gajić, ekipa dolazi iz Prnjavora i rješava problem “Nedostatak uslova za muzičko obrazovanje talentovanih mladih ljudi”.\nNa kraju radionice, u nedjelju, 13. decembra, svi timovi će svoje ideje prezentovati pred stručnim žirijem, nakon čega će žiri izabrati pet timova kojima će se dodijeliti grantovi od po 3000 KM kako bi svoju ideju sproveli u djelo.


Većina građana na referendumu podržala izmene Ustava Srbije | EurActiv Serbia\nVećina građana Srbije je na referendumu podržala izmene Ustava Srbije u delu koji se odnosi na pravosuđe, saopštila je 17. januara Republička izborna komisija.\nPodršku izmenama Ustava dalo je 59,71% izašlih na referendum 16. januara, a protiv je bilo 39,26%, sa obrađenih 98,79% biračkih mesta, saopštila je Republička izborna komisija (RIK).\nIzašlo je 30,65% od upisanih u birački spisak. Pravo glasa na referendumu imala su 6.510.233 građana.\nPredstavnici RIK su rekli da ne treba očekivati bitne promene rezultata. Kako je saopšteno, nije bilo prigovora, odziv je zadovoljavajući i ne može se porediti sa izborima jer su to "sasvim drugačije stvari".\nGrađani su se izjašnjavali o referendumskom pitanju: "Da li ste za potvrđivanje Akta o promeni Ustava Republike Srbije?".\nIzmene Ustava Srbije se odnose u prvom redu na izbor sudija i tužilaca, nezavisnost sudija i stalnost sudijske funkcije. Promenjeno će biti 29 članova Ustava i izmene su formulisane u isto toliko amandmana.\nPredsednik Skupštine Srbije Ivica Dačić rekao je da će ustavne promene stupiti na snagu dan posle objavljivanja zvaničnih rezultata glasanja.\nOn je kazao da će Zakon o sudijama, Zakon o uređenju sudova, Zakon o javnom tužilaštvu, Zakon o Visokom savetu sudstva i Zakon o Državnom veću tužilaca morati da budu usklađeni sa Ustavom u roku od godinu dana.\n"Visoki savet sudstva i Državno veće tužilaca treba da se usklade sa novim Ustavom i konstituišu u roku od 90 dana od dana stupanja na snagu propisa kojima se usklađuje rad sa ovim novim amandmanima", naveo je Dačić.\nKao obrazloženje za izmene, vlasti su navele "obezbeđivanje veće nazavisnosti, efikasnosti te odgovornosti sudstva, veće samostalnosti i odgovornosti javnog tužilaštva, bolju zaštitu prava građana i jačanje vladavine prava".\nPremijerka Srbije Ana Brnabić ocenila je da je izglasanim ustavnim promenama napravljen veliki korak u jačanju vladavine prava i daljoj demokratizaciji društva.\nBrnabić je na svom nalogu na Instagramu čestitala građanima što su većinom glasali za ustavne promene i dodala da će Srbija po prvi put u novijoj istoriji dobiti nezavisno pravosuđe i samostalno tužilaštvo.\nEvropska unija pozdravlja kao važan korak rezultat referenduma na kojem su građani Srbije podržali ustavne promene ka nezavisnijem pravosuđu, izjavila je u Briselu portparolka Evropske komisije Ana Pisonero. Pisonero je navela da je uspeh referenduma "važan korak" i za sprovođenje reformi na putu ka EU kao njenom opredeljenju.\nUkazala je da je nezavisnost pravosuđa od ključnog značaja za put Srbije ka članstvu u EU i da srpske vlasti sada treba da dopune mnoge zakone.\nEvropski zvaničnici Vladimir Bilčik i Oliver Varheji pozdravili su referendumsku odluku glasača u Srbiji o ustavnim promenam, kojima se, kako su istakli, jača nezavisnost sudstva, ukazujući da je to još jedan korak napred na njenom putu ka EU.\nEvropski komesar za proširenje Oliver Varheji napisao je na Tviteru da su glasači u Srbiji na referendumu podržali promenu Ustava da ojačaju nezavisnost sudstva.\n"Pozdravljam ovaj važan korak i posvećenost putu ka EU. Mi ćemo nastaviti da radimo sa srpskim vlastima na ambicioznoj reformskoj agendi i napredovanju na putu EU integracija", napisao je Varheji.\nIzvestilac Evropskog parlamenta za Srbiju Vladimir Bilčik ukazao je na svom Tviter nalogu da su "glasači u Srbiji odlučili da promene Ustav da bi popravili rad i nezavisnost svog pravosudnog sistema".\n"Suština i rezultat referenduma 16. januara bili su o važnim reformama u vladavini prava. Ovim se Srbija kreće još jedan korak napred na svom putu ka EU", napisao je Bilčik.\nDruštvo sudija Srbije saopštilo je da su građani odlukom da podrže ustavne promene, "omogućili izgradnju boljeg institucionalnog okvira za sudstvo i tužilaštvo".\n"Referendumska kampanja je prvi put pokrenula u društvu svestranu debatu o pravosuđu, pokazala svu složenost i delikatnost tog sistema i mnogobrojnost pitanja o kojima se mora voditi računa prilikom njegovog uređenja i time doprinela razvoju ukupnih demokratskih odnosa", saopštilo je ovo strukovno udruženje čiji je predstavnik bio član radne grupe za izradu amandmana na Ustav Srbije.\nKako je navedeno, "ovaj važan prvi korak je podstrek da se dobra iskustva saradnje sa strukom nastave i u procesu izrade pravosudnih zakona, koji bi trebalo da dalje razviju mehanizme za sprečavanje politizacije pravosuđa i za jačanje nezavisnosti sudstva i samostalnosti tužilaštva".\n"Veoma je važno da mediji nastave da prate rad pravosuđa na način koji građanima objašnjava kako ono funkcioniše i šta su ciljevi promena, zadržavajući debate stručnjaka kao osnovni oblik tog informisanja", poručilo je Društvo sudija Srbije.


Topola: Započeli radovi na proširenju PU 'Sofija Ristić'\nTopola: Započeli radovi na proširenju PU "Sofija Ristić"\nUoči 35 godina od postojanja Predškolske ustanove "Sofija Ristić" u Topoli, danas su započeli radovi na nadograđenom delu vrtića te ustanove, a pored proširenja i renoviranja postojećeg prostora, projekat predviđa i opremanje radnih soba nameštajem i didaktičkim sredstvima za rad.\nVrednost projekta iznosi oko 15 miliona dinara, što je namenska donacija Fondacije Novak Đoković, a kada bude završen u njemu će biti do 60 novih mesta za mališane iz tog kraja.\nPočetku radova prisustvovali su predsednik opštine Topola Dragan Jovanović, predstavnik Fondacije Novak Đoković i ostali zvaničnici iz predškolske ustanove.\nMarko Kovačević, projektni menadžer u Fondaciji Novak Đoković, istakao...\nPredškolska ustanova "Sofija Ristić" u Topoli, u godini u kojoj obeležava 35. godišnjicu, dobiće nov, savremeni vrtić. Zajedničkim ulaganjem Fondacije "Novak Đoković" i Opštine Topola, gradi se nova zgrada obdaništa, koja će, kako je planirano, biti završena do kraja godine. ...


PAZITE DA NE PLATITE UŽIVANJE U PRAZNIČNOJ EUFORIJI: ZA KORIŠTENJE PETARDI I PIROTEHNIKE KAZNE DO 1.200 KM | Hayat.ba\nPAZITE DA NE PLATITE UŽIVANJE U PRAZNIČNOJ EUFORIJI: ZA KORIŠTENJE PETARDI I PIROTEHNIKE KAZNE DO 1.200 KM\nUoči predstojećih vjerskih i novogodišnjih praznika očekivana je pojava nabavke, preprodaje i upotrebe petardi i drugih pirotehničkih sredstava, čime se narušava javni red i mir, uznemiravaju građani, a nisu rijetki slučajevi povređivanja, naročito osoba mlađe životne dobi, saopćili su iz Ministarstva unutrašnjih poslova Kantona Sarajevo.\nIz MUP-a napominju da je posjedovanje, paljenje, ustupanje, prodaja, kupovina i nuđenje petardi, kao i drugih pirotehničkih sredstava, bez odobrenja nadležnog organa, prekršaj koji je propisan Zakonom o prekršajima protiv javnog reda i mira Kantona Sarajevo.\nU navedenim slučajevima predviđene kazne za učinoce su od 300 do 900 KM (prekršaj iz člana 8. stav 3 tačka (i) Zakona o prekršajima protiv javnog reda i mira), a za roditelje – usvojioce, odnosno staraoce maloljetnih prekršilaca prekršajne sankcije su od 400 do 1.200 KM (prekršaj iz člana 8. stav (4) tačka (f) istog Zakona).\nDa bi se ova štetna i opasna pojava preduprijedila i izbjegle neželjene posljedice, Uprava policije MUP-a Kantona Sarajevo će preduzeti planske mjere i radnje kroz angažovanje policijskih službenika u uniformi i građanskim odjelima na lokacijama gdje se može očekivati preprodaja i upotreba ovih sredstava.\nTakođer u saradnji sa nadležnim inspekcijama provodit će se aktivnosti u cilju preventivnog djelovanja i onemogućavanja preprodaje ovih sredstava, uz preduzimanje zakonskih mjera prema osobama koje se bave istim.\nUprava policije apeluje na građane, a posebno na roditelje, da poduzmu sve kako bi se korištenje pirotehničkih sredstava izbjeglo, a time i spriječilo eventualno povređivanje osoba, kao i sve druge neželjene posljedice do kojih dolazi korištenjem pirotehničkih sredstava, navodi se u saopćenju.


Marvo K201 tastatura cena, cene Srbija, prodaja Beograd Novi Sad Niš\nMarvo K201 tastatura cene\ncena od 894,08 din\nEPonuda nije internet prodavnica već Vam omogućava da brzo i lako nađete Marvo K201 tastatura po najjeftinijoj ceni. Naš cilj je da kupci budu što bolje informisani o ponudi Marvo tastatura K201 na tržištu Srbije. Vrlo lako nalazite željeni proizvod za kategoriju Tastature cene, ne morate da lutate od sajta do sajta za Marvo Tastature, sve Vam je na jednom mestu. Naši operateri svakodnevno ažuriraju cene ali je potrebno da proverite cenu i dostupnost za Marvo K201 tastatura sa PRODAVCEM. EPonuda ne može da garantuje potpunu tačnost specifikacije i slika za Marvo K201 tastatura. Pre kupovine, podatke za Marvo tastatura K201 proverite na sajtu PROIZVOĐAČA.


Faktor | Preko BiH u EU prebacili tone droge: Za uhapšene u akciji "Sky" zatraženo produženje pritvora\nObjavljeno: 03.04.2020. u 13:36\nTužilac Posebnog odjela za organizirani kriminal, privredni kriminal i korupciju Tužilaštva Bosne i Hercegovine je, u okviru predmeta kodnog naziva "Sky" koji se odnosi na međunarodnu operaciju u borbi protiv krijumčarenja velikih količina marihuane iz Crne Gore u BiH, te dalje prema EU, uputio je Sudu BiH prijedlog za produženje pritvora za četvericu osumnjičenih.\nProduženje pritvora predloženo je zbog opasnosti od bjekstva osumnjičenih, te opasnosti da bi boravkom na slobodi mogli ometati istragu, prikrivati dokaze i vršiti utjecaj na svjedoke ili saučesnike, te ponovno počiniti krivično djelo ili dovršiti započeto, saopćilo je Tužilaštvo BiH.\nVEZANI TEKST - Detalji akcije "Sky": Finale ranijih operacija, zadat ozbiljan udarac narkomafiji\n- Osumnjičeni su pod istragom Tužilaštva BiH i terete se da su djelujući kao organizirana kriminalna grupa, organizirali i realizirali više kamionskih transporta opojne droge marihuana, sa područja Albanije preko Crne Gore u Bosnu i Hercegovinu, te dalje prema Hrvatskoj i zemljama EU-a, a radi ostvarivanja nezakonite imovinske koristi. Provođenjem istrage Tužilaštvo BiH i partnerske agencije za provođenje zakona u BiH i zemljama regiona, dokumentirale su transporte više stotina kilograma ove opojne droge, te su u organiziranim akcijama izvršena presretanja, pronalazak i zaplijene velike količine opojne droge - navodi se u saopćenju Tužilaštva BiH.\nOsumnjičeni se terete da su počinjenjem krivičnih djela djela ostvarili nezakonitu imovinsku korist od najmanje 2,5 miliona KM.\nTužilaštvo BiHoperacija Skyskankpritvor\nŠestorka uhapšena u akciji FUP-a predata Tužilaštvu SBK: Otkriveni nakon krađe 2,5 tone kafe u Kiseljaku


Kompanije kojima je privremeno suspendovan uvoz podvlače da njihovo meso, koje je već na ruskom tržištu, nije povučeno\nDa li se ispravno rade testovi na trihinelozu, poštuju li zaposleni sanitarne norme, zna li se odakle dolaze svinje od kojih se, nakon prerade, konzumiraju suhomesnati proizvodi? Ovo su samo neka pitanja koja se postavljaju nakon čitanja detaljnog izveštaja ruskih inspektora koji su privremeno zabranili izvoz za četiri poznate srpske kompanije mesa, a u koji je Radio Slobodna Evropa (RSE) imao uvid.\nU izjavi za RSE predstavnici Uprave za veterinu uveravaju da razloga za zabrinutost nema jer je meso koje stiže na trpezu u potpunosti, kažu, ispravno. Takođe, navode i da u izveštaju ruskih inspektora, koji su pet dana obilazili kompanije u Srbiji, ima izvesnih nelogičnosti.\nKompanije "Matijević", "Big Bul" "Karneks" i "Zlatiborac" od 4. juna privremeno su obustavile izvoz svojih proizvoda na rusko tržište. Sve nadležne institucije, uključujući i resornog ministra poljoprivrede, tvrde da je problem proceduralne prirode i da je najviše primedbi bilo na neusaglašenost sa procedurama koje važe u Evroazijskoj uniji.\nKompanije kojima je privremeno suspendovan uvoz za RSE podvlače da njihovo meso, koje je već na ruskom tržištu, nije povučeno. Takođe poručuju i da se zamerke odnose na proces proizvodnje ali ne i na same proizvode koji su, tvrde, u potpunosti ispravni.\nLista ruskih zamerki dugačka\nTokom nenajavljene kontrole ruskih inspektora u proizvodnim halama proizvođača mesnih proizvoda otkriveno je, kako pokazuje izveštaj, više nepravilnosti.\nFirma "Big Bull Foods", prema izveštaju, nije sprovela ispitivanja sirovina i gotovih proizvoda na toksične i štetne materije, kao što su soli teških metala, antibiotici, pesticidi i radionuklidi. Zatim, navedeno je i da se životinje šalju na klanje bez ušnih markica (oznaka), kao i da se krše sanitarni i higijenski principi jer se radnici kreću iz "čiste" u "prljavu" zonu odnosno da šetaju iz klanice gde je sirovo meso do mesare gde su gotovi proizvodi. Utvrđeno je i zajedničko skladištenje gotovih prehrambenih proizvoda, konkretno sir i kobasice, sa sirovinama.\nMinistar poljoprivrede: Meso iz Srbije bezbedno\nU kompaniji "Zlatiborac" su inspektori takođe konstatovali kršenje sanitarno-higijenskih principa rada pri kretanju radnika što, kako se navodi u izveštaju, "može da dovede do kontaminacije proizvoda, prostorije i opreme". Meso (pršut) se pri soljenju drži u prostoriji sa temperaturom vazduha od 8,3 stepena Celzijusa, a temperatura ne sme, prema navodima iz izveštaja, da bude viša od 4 stepena.\nZamerke inspektora na skladištenje mesa u Industriji mesa "Karneks" odnose se takođe na klanje životinja bez ušnih markica, dopuštanje klanja neidentifikovanih životinja, ali i nepoštovanje pravila lične higijene radnika u objektima. Za ovu kompaniju u izveštaju je navedeno i da ne sprovodi kontrolu na prisutnost bacitracina (antibiotik).\nI u kompaniji "Matijević", prema nalazima, nije uvedena procedura "koja bi obezbedila usklađivanje radnika sa pravilima lične higijene u proizvodnji hrane". Pored toga, kažu, ne postoji kontrola kvaliteta pranja i dezinfekcije transportnih vozila jer je prilikom pregleda vozila, nakon pranja, i dalje bilo životinjskih čekinja.\nJoš nešto u izveštaju Roseljhoznadzora ne odgovara situaciji.\nOdgovori kompanija: Nije sve kako piše\nRadio Slobodna Evropa kontaktirao je sve četiri kompanije u vezi sa navodima ruskih inspektora.\nKompanije "Big Bul" i "Matijević", umesto odgovora na pojedinačne stavke koje smo poslali, odgovorile su nam zajedničkim saopštenjem četiri kompanije (Big Bul, Matijević, Karneks i Zlatiborac) koje je objavljeno 31. maja, kada je javnost saznala za odluku o suspenziji izvoza u Rusiju.\nU njemu je tada saopšteno da ovakva situacija (obustava izvoza na rusko tržište) nije izuzetak u industriji mesnih prerađevina "jer u procesu i kontroli uvoza dolazi do uobičajene procedure nadzora, za kojom sledi i zahtev za dodatnim usklađivanjem sa tehnološko-tehničkim propisima zemlje uvoznice".\nKompanije "Zlatiborac" i "Karneks" detaljno su odgovorile na sve što im ruski inspektori u poslovanju zameraju.\nTako predstavnici kompanije "Karneks", u odgovoru na primedbe inspektora da je dopušteno klanje neidentifikovanih životinja i životinja bez ušnih markica, navode da se svaki trup životinje obeležava.\n"Naravno da je moguće da se desi da tokom manipulacije svinjama spadne poneka ušna markica, ali ovakvim radom uvek je moguće izvršiti identifikaciju životinje preko rednog broja klanja, te doći do pripadajuće farme", navodi se u odgovoru. "Karneks" napominje da ima zaokružen sistem proizvodnje – sopstvenu hranu za životinje, svoju klanicu i preradu.\nKompanije "Zlatiborac" i "Karneks" detaljno su odgovorile na sve što im ruski inspektori u poslovanju zameraju (Fotografija: mesnica u Stavropolu, Rusija)\nU odgovoru "Karneksa" takođe stoji da u fabrici postoje vrlo jasne procedure higijene i kretanja zaposlenih, a da se primedba inspektora odnosila "samo na deo oko presvlačenja zaposlenih koji rade u samoj klanici".\nKada je reč o testovima na antibiotik bacitracin, ova kompanija kaže da "Karneks" taj antibiotik zapravo i ne koristi ali da, uprkos tome, ipak radi analize – kod sirovina.\n"S obzirom na to da se ne koristi na farmama, kao i da se ispituju sirovine, nije vršeno ispitivanje i gotovih proizvoda, jer ako je sirovina u redu, ni u gotovom proizvodu, ne može da se nađe navedena supstanca", objašnjavaju u "Karneksu" i napominju da je na zahtev Evroazijske komisije uvedena i analiza gotovih proizvoda koji su pokazali da je sve u redu.\nKompanija "Zlatiborac" na kritike povodom higijene radnika, navodi da njihovi zaposleni "prolaze nekoliko dezobarijera i prolaza kroz koje je nemoguće proći pre dezinfekcije".\n"Da procedure nisu implementirane, naša kompanija ne bi bila u mogućnosti da ispuni druge standarde koje ispunjava. Međutim, ruska inspekcija i EAC standard zahtevaju poštovanje dodatnih procedura u ovoj oblasti", navodi se u odgovoru "Zlatiborca".\nNa primedbu da je temperatura bila viša od dozvoljene u prostoriji u kojoj se soli meso u "Zlatiborcu" objašnjavaju da je do više temperature došlo zbog činjenice da su vrata solare, suprotno pravilu, bila duže otvorena, upravo u vreme kada je ruska komisija kroz nju prolazila što je, dodaju, prirodno prouzrokovalo rast temperature.\nTamara Bošković, načelnica Odeljenja za veterinarsko javno zdravlje Uprave za veterinu Srbije, koja je i sama bila sa ruskim inspektorima na terenu, o nepoštovanju sanitarne i higijenske procedure koju su prekršili radnici kaže da je reč o izolovanim slučajevima\nOdgovori nadležnih: Meso ispravno, standardi Rusije drugačiji\nNeke prekršaje kompanija iz Srbije ruski inspektori ocenili su kao "kritične", dok u Srbiji tvrde da su standardi Evroazijske ekonomske unije previše zahtevni i da se neretko u hodu menjaju.\nDirektor Direkcije za nacionalne referentne laboratorije Nenad Dolovac za RSE i sam konstatuje da je merenje toksičnih i štetnih materija u mesu esencijalni parametar za bezbednost hrane. Ipak, tvrdi da nije tačno da se merenje soli teških metala, pesticida ili ostataka hrane ne radi, već da su referentne vrednosti ruskog tržišta strože.\n"Da postoje neusaglašenosti, krupne neusaglašenosti koje su mogle da dovedu sistem bezbednosti hrane i samu bezbednost proizvoda koji izlazi na tržište, oni bi sigurno bili zatvoreni, zabranjeni, njihovi proizvodi ne bi mogli da izlaze na tržište", tvrdi Dolovac.\nJedan od osnovnih parametara bezbednosti hrane jeste i test na trihinelozu (parazitsku bolest koju uzrokuje crvoliki parazit Trichinella spiralis). Ruski inspektori tvrde u izveštaju da se svinjske polutke pečatiraju kao zdrave, pre nego što rezultati uopšte stignu. Međutim, u srpskim nadležnim institucijama i za to imaju objašnjenje.\n"To je naša standardna procedura. Mi stavimo to pre završenog pregleda svinja, ali su sve one zaključane u komori i ne mogu da napuste objekat dok-god ne stignu rezultati. Svaka svinja je vezana sa svakim uzorkom tako da se zna, ako se slučajno javi trihinela, od koje tačno svinje potiče", objašnjava za RSE Tamara Bošković, načelnica Odeljenja za veterinarsko javno zdravlje Uprave za veterinu Srbije.\nNepoštivanje higijenske procedure\nBošković, koja je i sama bila sa ruskim inspektorima na terenu, o nepoštovanju sanitarne i higijenske procedure koju su prekršili radnici kaže da je reč o izolovanim slučajevima.\n"Dakle to je jedan radnik koji je protrčao (kroz prostorije i prekršio higijenske procedure) i to je jedna stvar koja se dešava svakodnevno u proizvodnji i to se korektivnom merom, obukom ili ukorom radnika rešava. Postojali su određeni nedostaci, kao što ćete uvek naći kad radite neku kontrolu. Znači sledljivost postoji, mi to garantujemo, to je više puta potvrđeno od strane Evrope tako da ruski izveštaj ne odgovara tačno situaciji".\nRuski inspektori tvrde u izveštaju da se svinjske polutke pečatiraju kao zdrave, pre nego što rezultati uopšte stignu (Fotografija: prodaja mesa na tržnici u Krasnojarsku, Rusija)\nJoš nešto u izveštaju "Roseljhoznadzora" ne odgovara situaciji.\nRuska inspekcija obišla je u Srbiji šest kompanija. Dve su dobile "zeleno svetlo" za izvoz u Rusiju, uprkos tome što su i kod njih utvrđene slične nepravilnosti. Kod jedne je tako utvrđeno da se "dezinsekcija obavlja nepropisno", odnosno utvrđeno je prisustvo insekata (konkretno muva), u takozvanoj "čistoj zoni". Još na jednom mestu konstatovano je da su sanitarno – higijenski loši.\n"Znači malo je stvarno čudna priča. Ja sam od ta četiri, koja su suspendovana, u dva objekta bila, to su objekti, stvarno, koji su odobreni za sva tržišta, i Evropu, i sve sprovode", kaže Tamara Bošković.\nKoji su standardi Evropske unije?\nI dok se kriterijumi koje Evroazijska ekonomska unija stalno, kako kažu u Srbiji, menjaju, sa onima iz Evropske unije se usklađuju jednom godišnje.\n"Praktično kadgod dolazi do određenih izmena, liste tih merila koji se prate i parametar u okviru bezbednosti hrane se svakako usaglašavaju", kaže Nenad Dolovac.\nPrema rečima sagovornika RSE, srpske kompanije koje posluju sa državama EU do sada nisu imale većih problema.\nKolika je korist za Srbiju od izvora na tržište Rusije?\nPrema najnovijim podacima koje je RSE dobila od Privredne komore Srbije, izvoz mesa i mesnih prerađevina na tržište Rusije uvećan je u ovoj godini. Ukupan izvoz 2018. bio je u vrednosti od 11,6 miliona dolara dok je u prvom kvartalu 2019. već oko 4,98 miliona.\nMeđutim, bez obzira na to kolika je novčana dobit, postoji i aspekt koji Srbiji ne donosi korist, već problem zbog ove trgovinske saradnje. On je politički. Poglavlje 31 na putu članstva ka EU predviđa usaglašenu spoljnu politiku sa Evropskom unijom, što podrazumeva i usaglašenu politiku kada je reč o uvođenju sankcija Ruskoj Federaciji.\nSrpske kompanije koje posluju sa državama EU do sada nisu imale većih problema (Fotografija: Kamioni na granici Srbije i Hrvatske)\nSankcije, koje je Evropska unija uvela, kao odgovor na rusku aneksiju Krima, za Srbiju još nisu obavezujuće, ali EU zvaničnici i u ovom slučaju očekuju da se Srbija uskladi sa Evropskom unijom.\nZvaničnici Srbije, međutim, više puta su poručili da sankcije Rusiji, sa kojom ima potpisan i Sporazum o slobodnoj trgovini, uvoditi neće. Čak će saradnja napredovati, budući da se 1. oktobra ove godine u Sočiju očekuje potpisivanje i Sporazuma o slobodnoj trgovini sa Evroazijskom unijom.\nPored Rusije, Evroazijsku uniju čine Belorusija, Kazahstan, Jermenija i Kirgistan.\nMinistarstvo poljoprivrede saopštilo je da aktuelna situacija oko stopiranog izvoza mesa iz Srbije, neće uticati na dalju saradnju sa Evroazijskom unijom.\nPotpisivanje ovog sporazuma očekivalo se, bar prema najavama, još tokom poslednje posete predsednika Rusije Vladimira Putina Beogradu. Međutim, rokovi su iz, kako je rečeno, pravno-tehničkih redigovanja pomereni.\n(Ne)bezbedni proizvodi ili ruska sitničavost\nKompanije koje su trenutno suspendovane za izvoz u Rusiju saopštile su da je reč o neusaglašenosti sa ruskim procedurama koje će, obećavaju, vrlo brzo biti rešene.\nOne imaju rok od 60 dana da probleme reše, a nadležni očekuju da će, u cilju rešavanju problema, pripomoći i državni zvaničnici.\n"Pripremićemo jednu posebnu proceduru za inspekciju da zna tačno kako da postupa u slučaju kontrole po ruskim standardima. Dobili smo od naših kolega iz Rusije, kako smo mogli, njihov monitoring pa ćemo uključiti i te supstance koje oni smatraju da su kritične i toksične sa njihovim nekim vrednostima, pošto se razlikuju od evropskih. Uradićemo obuku inspekcije i nadamo se da će jedan naš državni vrh otići u Rusiju sa svim tim našim merama i da će se to vrlo brzo uspostaviti. Jer, stvarno su to ozbiljne kompanije koje nema razloga da trpe suspenziju kojoj su trenutno izložene", kaže Tamara Bošković.\nSam ministar poljoprivrede Branislav Nedimović poručio je 2. juna, dva dana nakon informacije o suspenziji, da je meso četiri kompanije apsolutno bezbedno i da očekuje da će se nastali, kako kaže, administrativno-tehnički uslovi rešiti do posete ruskog ministra poljoprivrede Dmitrija Patuševa Srbiji, planirane za početak jula ove godine.\nOvo nije prvi slučaj zabrane izvoza u Rusiju. Suspendovan je i izvoz voća 2018. godine jer je ruska inspekcija utvrdila postojanje gljivice koja izaziva truljenje voća. I tada je iz Srbije kao razlog navedeno da je isključivo reč o strožijim ruskim standardima.


Reč epidemiologa: Teže kliničke slike srazmerno broju obolelih - KruševacGrad\nO trenutnoj epidemiološkoj situaciji u Rasinskom okrugu, novom soju virusa i značaju imunizacije, za portal KruševacGrad govori epidemiolog Predrag Pavlović, direktor kruševačkog Zavoda za javno zdravlje\n– Odlasci na zimovanje i uopšte više druženja za vreme praznika koje smo proslavljali polovinom februara, doveli su do toga da se ponovo povećava broj obolelih. U međuvremenu nam je stigao i britanski soj virusa koji se lakše prenosi, tako da se polako približavamo statistici iz decembra, kada je zabeleženo najviše slučajeva zaražavanja od početka pandemije – kaže epidemiolog Pavlović.\nPodseća da smo poslednji mesec u prethodnoj godini ispratili smo 4.748 obolelih na području Rasinskog okruga, da je polovinom januara usledio pad, da bi sredinom februara, posle državnih praznika, broj obolelih ponovo počeo da raste.\n– Tokom praznika dosta se putovalo, ljudi su se češće okupljali u grupama, što je dovelo do toga da ponovo počne da raste broj obolelih. Dodatni okidač je bio i novi soj virusa koji se razlikuje po mutaciji koja mu omogućava da se lakše širi. Tako smo ušli u novi talas epidemije – kaže doktor Pavlović.\nKako objašnjava, srazmerno povećanju broja obolelih, povećao se i broj pacijenata sa težom kliničkom slikom.\n– Kada imate više obolelih, srazmerno tome imate i više pacijenata sa težom kliničkom slikom i u tom smislu je ovaj novi soj virusa veća pretnja – objašnjava naš sagovornik.\nKao važno ističe da sve vakcine koje su građanima na raspolaganju štite i od novog soja virusa.\n– Vakcina je jedina prava zaštita od korona virusa i jedini način da pobedimo ovu pošast je da se vakcinišemo. Ukoliko to shvatimo i dostignemo obuhvat imunizacijom preko 50 odsto, odnosno, više od 70 odsto zajedno sa onima koji imaju imunitet posle preležane bolesti, možemo da se nadamo da ćemo pobediti koronu– ističe ovaj epidemilog.\nPrema njegovim rečima, na području grada Kruševca, prvu dozu vakcine do sada je primilo preko 30 odsto punoletnih građana, u Rasinskom okrugu 25 odsto.\n– Kompletno vakcinisanih na području grada Kruševca je preko 20 odsto, što se za sada može smatrati solidnim odzivom, ali to još uvek nije ni približno dovoljno za imunološku barijeru – kaže on, dodajući da Zavod nema podatke o starosnoj strukturi vakcinisanih, ali da ako se ima u vidu da su naši najstariji sugrađani imali prednost na početku imunizacije, pretpostavka da je i obuhvat najveći kod starijih lica.\nIstiče da bi građani trebalo da znaju da ih vakcina možda neće zaštititi od zaražavanja, ali da će ih svakako zaštititi od najgoreg mogućeg ishoda.\n– Vakcine su tokom prethodnih decenija sačuvale mnogo života i neprihvatljivo je da među zdravstvenim radnicima ima onih koji su protiv vakcina. Lično poznajem ljude koji nisu hteli da se vakcinišu i zbog takvog stava se pokajali nakon što su zbog virusa završavali u bolnici sa težom kliničkom slikom – napominje on.\nNavodi da bi trebalo da se ugledamo na zemlje poput Izraela gde je procenat vakcinisanih veliki i gde se život vratio u normalu.\n– Oni više ne nose maske, normalno se kreću i druže. Dobar primer je i Engleska gde i dalje ima zaraženih, ali nema više smrtnih ishoda. To bi trebalo da nam bude jedan od pokazatelja koliko je važno da se vakcinišemo u što vrećem broju. Međutim, kod nas je još uvek mnogo onih koji ne žele da prime vakcinu. Nedavno smo obezbedili vakcine za radnike angažovane na izgradnji Moravskog koridora, to nam je bilo važno jer više njih spava u istim prostorijama, koriste menzu i imaju zajednička kupatila, pa je samim tim i mogućnost zaražavanja veća. Od stotinak turskih državljana, koliko je trenutno tamo, skoro svi su se prijavili za vakcinu, dok se od naših ljudi, kojih je oko 400, za vakcinu prijavilo samo desetak – navodi on.\nPavlović poziva sve građane da se vakcinišu, uz napomenu da se i nakon imunizacije moraju poštovati sve propisane mere prevencije u borbi protiv korona virusa.\n– Pre svega, a što stalno ponavljamo, građani bi trebalo da znaju da nisu odmah zaštićeni nakon što prime vakcinu i u tom smislu nema opuštanja. S druge strane, oni koji se vakcinišu i imaju antitela, mogu da dobiju virus bez ili sa lakom kliničkom slikom, mogu i da uopšte i ne znaju da su zaraženi i da tako virus prenesu onima koji nemaju antitela. Zato je važno da se ponašamo odgovorno, da nosimo maske i držimo fizičku distancu, sve do trenutka dok ne postignemo kolektivni imunitet. Kada će to biti, niko precizno u ovom trenutku ne može da kaže, ali se nadamo da ćemo, s obzirom na broj vakcinisanih do sada, prve rezultate imunizacije videti u narednih dva, tri meseca – zaključuje epidemilog Predrag Pavlović.\n18. oktobra 2021., 10:32


Otvoren novi pogon italijanske kompanije „Calzedonia“ u Kuli\nHomeVestiOtvoren novi pogon italijanske kompanije „Calzedonia“ u Kuli\nPredsednik Republike Srbije Aleksandar Vučić i predsednik Pokrajinske vlade Igor Mirović prisustvovali su danas otvaranju novog pogona italijanske kompanije „Calzedonia“ u Kuli, koji će, kako je najavljeno, zaposliti 300 radnika.\n„Ovo je velika i važna vest za Kulu, AP Vojvodinu i celu Srbiju. Reč je o petoj investiciji kompanije „Calzedonia“ u našoj zemlji i svih pet su u pokrajini“ – rekao je predsednik Mirović.\nOn je istakao da je novi pogon u Kuli značajan za razvoj same kompanije, ali i za lokalnu samoupravu i AP Vojvodinu, kojima će, kako je naveo, doneti veću dobit iz koje se stvaraju uslovi za brži ekonomski razvoj.\n„Mi ćemo samo u Kuli iz dobiti koje stvaraju nove kompanije realizovati velike investicije. Pripremamo projekat izgradnje lokalnog puta od Stapara do Sivca, izgradnju sportsko-rekreativnog centra. Na tim i drugim poslovima nastavićemo zajedno da radimo, jer bez ekonomskog razvoja nema razvoja ni u drugim oblastima“ – dodao je predsednik Mirović.\n„Kula je nekada bila centar industrijske proizvodnje i sve to je urušeno poslednjih decenija. Baš zato Aranđelovdan slavimo kao novi početak za ovu opštinu i za mnoge porodice“ – rekao je predsednik Republike Srbije Aleksandar Vučić.\n„Mi verujemo da u Srbiji i AP Vojvodini postoji svetla budućnost bazirana na dobrim zaradama, zato smo tu i širimo proizvodnju“ – rekao je predsednik Upravnog odbora grupe „Calzedonia“ Sandro Veronesi.\n„Današnji dan, Aranđelovdan, ostaće upamćen kao novi početak za našu opštinu jer posle 30 godina otvaramo nova radna mesta“ – rekao je predsednik Opštine Kula Velibor Milojičić, zahvalivši se Vladi Srbije i Pokrajinskoj vladi na podršci pri realizaciji ove investicije.\nKompanija „Calzedonia“ jedan je od najvećih svetskih proizvođača donjeg rublja, posluje u Srbiji 10 godina i zapošljava 3.500 radnika.


Perić: "Nikako da nas pogleda sreća na žrebu" - Sportske.net\nKapiten reprezentacije Srbije u futsalu Marko Perić rekao je da nije zadovoljan današnjim žrebom za Svetsko prvenstvo, ali da njegova ekipa mora da razmišlja samo o borbi za bronzanu medalju na kontinentalnom šampionatu.\nRikardinjo oduševljen što ponovo dolazi u Srbiju!Kocić otkrio - Rusi ga povredili, Savez ga uvredio!Kovačević: "Učinićemo sve da osvojimo bronzu"Mladen Kocić - Srpski Rikardinjo!BRUKA - Pa zar ovo nije penal!?\nSrbija će igrati protiv Portugala u baražu za Svetsko prvenstvo u Kolumbiji, a prethodno će se sutra u Beogradskoj areni sastati sa Kazahstanom u borbi za bronzanu medalju na Evropskom prvenstvu.\n"Nikada nismo bili miljenici žreba, evo već skoro 10 godina koliko sam član nacionalnog tima. Međutim, Portugal nije sada u prvom planu, već jedino Kazahstan", rekao je Perić nakon žreba u Beogradu.\n'Orlovi' su u četvrtak posle produžetaka eliminisani u polufinalu od Rusije, porazom od 3:2.\n"Oporavljamo se od Rusije i samo nam je u glavi to da sutra imamo priliku da osvojimo medalju. To će biti najteža utakmica za nas zbog umora koji nas je sustigao, kao i zbog njihovog kvaliteta, naravno. Najjači deo tima su im Brazilci. To je preslikan sistem iz Kajrata, prvaka Evrope", kazao je Perić.\nNjegov saigrač Stefan Rakić rekao je da je baraž sa Portugalom u drugom planu.\n"Sada nam je potreban mir i oporavak jer je sutra veliki dan za sve nas. Rusiju pokušavamo da zaboravimo, nemamo za čim da žalimo. Dali smo sve što smo mogli u polufinalu, učinili sve što je u našoj moći i sada želimo bronzu. Ishod utakmice protiv Kazahstana zavisi pre svega od naše odbrane, od toga kako ćemo odgovoriti na njihov napad sa golmanom-igračem", rekao je Rakić.\nDueli Srbije i Portugala igraće se krajem marta i početkom aprila.


Mit Romni pobjednik primarnih izbora Republikanske stranke u Mičigenu\nBivši guverner Masečusetsa, Mit Romni, izvojevao je važnu pobjedu na stranačkim primarnim izborima u Mičigenu, svojoj rodnoj saveznoj državi u kojoj je, svojevremeno, njegov otac bio popularni guverner.\nImajući u vidu činjenicu da su republikanci nakon glasanja u tri države dobili i trećeg pobjednika, trka za stranačkog kandidata na izborima u novembru postaje još neizvjesnija. Posebno ako se ima u vidu da među pobjednicima još nema doskora najpopularnijeg - bivšeg gradonačelnika Njujorka, Rudija Đulijanija.\nNakon pobjede u Mičigenu, vidno emotivni Mit Romni obratio se pristalicama rekavši kako trijumf u rodnoj državi "znači početak povratka, povratka za Ameriku".\nRomni je najavio da će njegovom kampanjom i ubuduće dominirati tema ekonomske revitalizacije koju je uspješno promovisao u Mičigenu, obećavši borbu za očuvanje radnih mjesta i ekonomski rast. Kazao je da će svoj tim odvesti u Vašington da popravi "pokvareni sistem vlasti".\nOdmah iza Romnija, koga ova pobjeda definitivno ostavlja u trci za nominaciju republikanske stranke, plasirao se Džon Mekejn - senator iz Arizone koji je nakon trijumfa u Nju Hempširu, prema nacionalnim anketama, postao najozbiljniji stranački kandidat.\nPriznavši poraz, Mekejn je najavio nastavak borbe i izrazio očekivanje da će pobijediti na narednom glasanju u Južnoj Karolini.\nTrećeplasirani je bio bivši guverner Arkanzasa, Majk Hakabi.\nSenatorka Hilari Klinton pobijedila je na izborima Demokratske stranke, ali nije imala ozbiljnu konkurenciju pošto su se ključni rivali, Barak Obama i Džon Edvards, povukli nakon što je Demokratska stranka odlučila da suspenduje delegate Mičigena na glavnoj stranačkoj konvenciji.\nMičigen je, prethodno, uprkos protivljenju Demokratskog nacionalnog komiteta, primarne stranačke izbore zakazao ranije.


Remi u Sankt Peterburgu - Evropske lige, Fudbal\nRemi u Sankt Peterburgu\nAleksandar Milosavljević 26.11.2012., 20:48\nKompletirano je 17. kolo ruske Premijer lige, a derbi su odigrali Zenit i CSKA iz Moskve.\nU prvih 45 minuta u Sankt Peterburgu nije bilo golova. Zenit uspeva da dođe do vođstva golom Renata Jembajeva kome je asistirao Viktor Faizulin u 56. minutu. Bod ekipi iz Moskve doneo je Rasmus Elm iz penala u 85. minutu.\nU ekipi CSKA na klupi je bio Zoran Tošić koji je u igru ušao u 59. minutu.\nAnži je gostovao ekipi Amkara koji je u 26. minutu došao d prednosti golom Andreja Semenova. Samo dva minuta kasnije Anži dolazi do izjednačenja preko Odila Ahmedova. I kad se činilo da će Amkar uspeti da otkine bod ekipi iz Mahatčkale, rezervista Oleg Šatov postiže pobedonosni pogodak u drugoj minuti nadoknade vremena.\nMarko Blažić počeo je meč u ekipi iz Perma, a u 77. minutu bio je zamenjen.\nRubin i Volga odigrali su meč bez golova u Kazanju. Domaći fudbaleri su imali više od igre i pokušavali da ugroze gol gostiju, ali u tome nisu uspeli. U 88. minutu Volga je ostala sa desetoricom na terenu kada je isključen Aleksej Sapogov, ali Rubin nije imao dovoljno vremena da iskoristi brojčanu prednost.\nNa tabeli i dalje vodi CSKA Moskva sa 40 bodova, tri manje je sakupio Anži, dok se Zenit nalazi na trećem mestu sa 34 boda. Rubin se nalazi na četvrtom mestu sa 31 bodom, koliko imaju i Terek i Kuban.\nPrethodna vest „Hoću Grend Slem“\nSledeća vest Hamšik srušio Kaljari\n„Hoću Grend Slem“


Hotelijeri traže neplaćanje poreza i taksi – SveVesti.net\nHotelijeri traže neplaćanje poreza i taksi\nOpšte mere, koje je donela Vlada Srbije za sva mikro, mala i srednja preduzeća, pomogle su ugostiteljskom sektoru da, u prvom naletu zdravestvene krize, sačuvaju radna mesta, ocenjuje se u saopštenju.\nMeđutim, dodaju, sada je neophodno da se donesu i posebne sektorske mere za ugostiteljstvo i turizam, a kako bi ovaj sektor mogao da “preživi” ovu kalendarsku godinu, odnosno, kako su naveli, da se sačuvaju radna mesta u 380 hotela i nekoliko hiljada malih preduzetnika.\n“Stotine kompanija, posebno mikro, mala i srednja preduzeća, bore se za opstanak, a druge se suočavaju sa nesolventnošću. Mnogi su radnici privremeno nezaposleni ili strahuju da uskoro izgube posao. Računi i fiksni troškovi zakupa pristižu, kao i rate kredita, a preduzeća praktično nemaju nikakav prihod”, kaže se u saopštenju HORES-a.\nPrevious Popović: Novim centrom Huawei poručuje da dugo ostaje u Srbiji\nNext Naknade za nezaposlenost zatražilo još 2,4 miliona Amerikanaca


USAID Projekat vladavine prava obuke za sudijske pomoćnike\nSudijski pomoćnici - za neupućene, to je preko 1500 ljudi koji su u srpskim sudovima odgovorni za njihov svakodnevni rad i efikasno funkcionisanje. Oni su visoko obrazovani, imaju položen pravosudni ispit i sudijama pomažu u radu tako što izrađuju nacrte odluka, a neretko i sami odlučuju u određenim predmetima kao što su, na primer, ostavinski postupci.\nIako na njima leži veliki deo odgovornosti za efikasnost i kvalitet pravosuđa, oni nisu u zavidnom položaju. Prema zakonu, oni imaju status državnih službenika, a položaj im se u praksi veoma razlikuje zbog raznovrsnosti poslova koje obavljaju, ranga i nadležnosti suda u kome rade, neusklađenih uslova karijernog napredovanja, što sve rezultira neadekvatnom iskorišćenošću njihovog potencijala.\nPored ovoga, sudijski pomoćnici nemaju pravu priliku za kontinuirano profesionalno usavršavanje koje im je itekako potrebno jer se zakoni i propisi često menjaju. Obuke namenjene isključivo sudijskim pomoćnicima su sporadične i retko prilagođene njihovim potrebama. Uglavnom učestvuju u obukama namenjenim sudijama.\nJedan od ciljeva našeg Projekta tiče se upravo unapređenja položaja sudijskih pomoćnika. Pored nacrta platforme za unapređenje njihovog statusa i sistema karijernog napredovanja, koji smo izradili kroz proces opsežnih konsultacija sa strukom, Projekat je organizovao i stručne obuke za sudijske pomoćnike.\nTokom 2018-e, za preko 200 sudijskih pomoćnika sa teritorije sve četiri apelacije, održano je ukupno 10 obuka na temu izrade nacrta prvostepenih odluka u građanskoj materiji, sa osvrtom na odluke Evropskog suda za ljudska prava i citiranje stavova ovog suda u presudama. Nakon toga, tokom aprila, maja i juna ove godine, u saradnji sa Pravosudnom akademijom i našim partnerima, organizacijom ’Alterfakt’, krenuli smo sa naprednim nivoom ove obuke. Ovaj nivo podrazumeva više praktičnog rada polaznika i interakciju sa predavačima o konkretnim pitanjima.\nSudijski pomoćnici su uoči obuke dobijali ’domaći zadatak’ – jedan predmet sa svim elementima potrebnim za donošenje presude (tužba, odgovor na tužbu, zapisnici sa pripremnog ročišta, kao i sa saslušanja parničnih stranaka i svedoka). Na osnovu ovoga, polaznici obuke trebalo je da izrade pravilno struktuirane i obrazložene prvostepene presude koje su pre obuke dostavljali predavačima a onda sa njima o tome diskutovali.\nPredavači – sudije Nebojša Đuričić, Jelena Stevanović i Irena Garčević - polaznicima su ukazivali na najbolje prakse vezane za elemente presude, ispravno formulisano obrazloženje sa utvrđenim činjeničnim stanjem, kao i ocenu dokaza i odgovor na sve navode parničnih stranaka.\nPrema rečima predavača, a u tome su bili jednoglasni, učesnici obuke su bili motivisani i zadovoljni ovom vrstom obuke i aktivno su učestvovali u treninzima. Iako je bilo nekih inicijalnih sumnji da li će sudijski pomoćnici pored svog redovnog posla imati vremena da unapred izrade zadatke kako bi prisustvovali obuci - one se nisu obistinile, svi su uradili ’domaći’ i bili veoma zainteresovani da od predavača dobiju povratne informacije o tome kako su ispunili zadatak.\nPrema rečima sudije Jelene Stevović, ‘Potrebno je nastaviti ovakvu obuku u pravcu u kome je započeta, jer je dobro dočekana. Moje mišljenje je da je takođe potrebna obuka sudijskih pomoćnika u oblasti ljudskih prava i prakse Evropskog suda za ljudska prava, i to posebno u oblasti prava na pravično suđenje i suđenje u razumnom roku, zaštite pravana imovinu i slobodu izražavanja, a u vezi sa tim i prava uzbunjivača. Ovo posebno, jer uglavnom u upravama sudova sudijski pomoćnici izrađuju nacrte odluka po prigovorima i žalbama u vezi povrede prava na suđenje u razumnom roku.’\nSudija Irena Gračević smatra da je prakticna obuka bila zaista korisna polaznicima, da su bili zainteresovani i motivisani i da su sa obuke izašli bogatiji novim saznanjima. Sudija Nebojša Đuričić s druge strane kaže: ’Obuke saradnika su neophodne. Pitanje je samo za šta ih obučavamo, da li za karijerno saradništvo ili za buduće sudije.’ Na ovo pitanje odgovor pokušava da utvrdi i naš Projekat.\nDrugi krug naprednih obuka nastavljamo na jesen.


Vesti online / Vesti / Svet / Ljubavnice katoličkih sveštenika poslale papi pismo\nNa desetine Italijanki koje imaju tajne veze sa katoličkim sveštenicima uputilo je otvoreno pismo papi Benediktu XVI u kome traže ukidanje celibata. U pismu je istaknuto da sveštenici "treba da žive sa drugim ljudskim bićem, dožive osećanja i ljubav i budu voljeni" i apeluje se na razumevanje za one koji "su u tajnosti proživeli te momente" koji su im "doneli olakšanje u svakodnevnim dvoumljenjima, strahovima i nesigurnostima", piše britanski dnevnik "Gardijan".\nSećate li se serije "Ptice umiru pevajući"?\nPitanje celibata o kome se često raspravljalo tokom istorije, ponovo je stavljeno na dnevni red u martu kada je jedan od papinih savetnika nadbiskup Beča kardinal Krisotof Šonborn izjavio da bi ukidanje celibata moglo da spreči seksulano zlostavljanje koje čine sveštenici, a čiji je veliki broj nedavno potresao javnost nekoliko evropskih zemalja. On se, međutim, povukao kada je papa o ovom problemu govorio kao o "principu svetog celibata".\nAutorke pisma su navele da su odlučile da se obrate javno posle papinog istupanja, za koje su rekli da je afirmacija "svetosti nečega što nije sveto", već je pravilo koje su doneli ljudi. Jedna od potpisnica pisma Stefanija Salomone (42), menadžer po struci, izjavila je da je papi uputilo poruku oko 40 žena registrovanih na onlajn forumu sajta Il Dialogo, ali da su s obzirom na osteljivost tog pitanja samo njih tri dale svoje podatke.\nSalomone je izjavila da, s obzirom na to da su katolici naučeni da se ugledaju na sveštenike, žene koje ostave njihovi prijatelji sveštenici "često gube veru u sve muškarce". Prema njenim rečima, njena petogodišnja veza sa jednim sveštenikom je bila platonska, ali je Antonela Karizio, takođe, jedna od potpisnica pisma, imala vezu sa brazilskim sveštenikom, koji je imao običaj da prespava kod nje.\nKada je jedan sveštenik otkrio njihovu vezu, on je premešten u Rim i pre odlaska joj je čak dao i verenički prsten. Ubrzo zatim vratili su ga za Brazil i prošle nedelje je izjavio da je "ona (Antonela) bila samo prijateljica i osoba od poverenja, u koju nikada nije bio zaljubljen".\nStav katoličke crkve je da je celibat poklon, poruka o božjoj blizini i vernosti. Međutim, mnogi sveštenici bi se radije odrekli te slobode. Širom sveta ima 500.000 katoličkih sveštenika. Oko 100.000 njih je suspendovano zbog kršenja celibata.\nUdruženje bivših katoličkih sveštenika i njihovih žena već 25 godina se bori protiv celibata, ističući da se ni 50 odsto katoličkih sveštenika ne pridržava celibata i godinama skriva svoje tajne porodice.


Mladi poručili odraslima da će im nosevi porasti kao Pinokiju\n„Ako budete ćutali o nasilju nad decom nosevu će vam porasti kao Pinokiju“ poručili su učesnicima međunarodne konferencije posvećene Studiji Ujedinjenih nacija o nasilju nad decom, Hane Volsgard, devojčica iz Danske i Miloš Vojnović, učenik Zrenjaninske gimnazije, član Stvaralačkog centra za decu i mlade “Maštalište”.\nHane i Miloš su na toj konferenciji, organizovanoj juče (ponedeljak) u Ženevi, zastupali decu i mlade Evrope i centralne Azije.\n“Dobili smo priliku da odraslima ukažemo na ovaj problem “na način mladih” i da im preporučimo ovu Studiju kao obavezujući dokument” rekao je po povratku iz Švajcarske Miloš Vojnović.\nOn je istakao da su svi učesnici konferencije, predstavnici vlada i resornih agencija, fondacija i nevladinih organizacija zemalja sa svih kontinenata prihvatili sugestiju mladih i najavili stalno delovanje na rešavanju ovog problema.\nMladima je posebno obećana podrška u nastojanju da ovaj problem rešavaju samoinicijativno.\nNa Konferenciji u Ženevi Miloš Vojnović je učestvovao uz podršku fondacije “Save the Chidren”, a bio je, prethodno, učesnik konsultacija o problemu nasilja nad decom koje su prošle godine organizovane u Ljubljani kao deo pripreme Studije Ujedinjenih nacija o nasilju nad decom i prve Konferencije koju je o tom problemu mladih ove godine u Monaku organizovala Evropska unija.


ZAKON O IZMENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O ŽELEZNICI: PROPIS JE IZMENJEN RADI UBRZANJA REFORMI żELEZNICA I USKLAđIVANJA SA PROPISIMA EU\nNarodna skupština Republike Srbije usvojila je 3. novembra 2015. godine Zakon o izmenama i dopunama zakona o železnici, koji ima za cilj poboljšanje efikasnosti železničkog sistema, njegovo integrisanje u tržište transportnih usluga, integraciju srpskih železnica u sistem EU, ali i poboljšanje bezbednosti u tom sektoru.\nZakonom o izmenama i dopunama zakona o železnici uvedeni su podsticaji za železničke prevoznike i upravljače infratrukture za smanjenje poremećaja i poboljšanje efikasnosti mreže.\nVlada Republike Srbije je u obrazloženju ovog propisa navela da je zaostajanje u usklađivanju propisa Srbije koji se odnose na železnički saobraćaj u odnosu na propise EU i zaostajanje u restrukturiranju navedenih železničkih preduzeća, odnosno celokupnog sistema železničkog saobraćaja na teritoriji Republike Srbije, već dovelo do njihove nekompatibilnosti ili neusklađenosti i sa železnicama zemalja u okruženju i sa železnicama zemalja EU.\nNeke posledice se već sada osećaju, a to je zaobilaženje Koridora 10, kao prirodno najpogodnijeg i najkraćeg puta iz zapadne Evrope za Tursku i Bliski istok i skretanje tokova roba na alternativne pravce kroz Rumuniju i Bugarsku, navodi se u obrazloženju.\nDalje se navodi i da je neophodno da članice EU železničkim prevoznicima omoguće status samostalnih operatora koji će poslovati na komercijalan način - u skladu sa zahtevima tržišta.


Sukob Erdoganovog obezbjeđenja i Granične policije BiH - Prnjavorski informativni portal\nSukob Erdoganovog obezbjeđenja i Granične policije BiH\nPrava drama odvijala se danas na pisti sarajevskog aerodroma kada je došlo do sukoba između pripadnika Granične policije BiH i članova ličnog obezbjeđenja predsjednika Turske Redžepa Tajipa Erdogana, saznaje Klix.ba.\nNakon prepirke krenulo je naguravanje, a kako saznaje sarajevski portal, članovi turskog osiguranja su iz aviona izvukli oružje te ga stavili za pojas, a sve se smirilo kada je iz aviona kročio Erdogan.\n“Oni koji dolaze u BiH moraće poštovati zakone BiH, a ne da pokušavaju biti iznad njih. Pohvaljujem reakciju Jedinice Granične policije BiH jer da oni nisu bili profesionalni i na nivou na kojem trebaju biti, došlo bi do otvorenog sukoba”, rekao Galić je za Klix.ba Galić te dodao kako i članovi Predsjedništva BiH kada putuju u inostranstvo uvijek poštuju zakone drugih država.\nČlanovi Erdoganovog osiguranja i ranije su, navodi Klix, prilikom dolazaka u BiH iskazivali arogantno i bahato ponašanje, a danas su izazvali reakciju Granične policije BiH.\nPočeo sastanak Erdogana i članova Predsjedništva BiH


Najveća maketa železnice u Jugoistočnoj Europi, a peta najveća u Evropi, delo je preduzetnika Antuna Urbića Backa i njegovih saradnika.\nMakete na dva sprata u Gundulićevoj 4 razgledaju posetioci svih godina. Muzej ima više >> Pročitaj celu vest na sajtu Radio 021 << od 350 kvadratnih metara prostora s maketama železnice, kojima je prikazano i mnoštvo detalja iz Zagreba.\nMakete u Muzeju su u svetski najpopularnoj razmeri "HO" (1:87), sa 140 vozova u stalnom pokretu na čak 1.500 metara šina, od kojih su neke ukopane u pod, a neke na visini od tri metra.\nMuzej godišnje poseti više od 20.000 ljubitelja vozića. Najviše ih je iz Srbije i Slovenije, Nemačke, Austrije, Španije, Danske, Švedske. Od prekookeanskih gostiju najviše ih je iz SAD, Čilea, Japana, Koreje i Kine, a dolaze i iz Australije i s Novog Zelanda.


predsednički izbori u Austriji - Sputnjik Srbija\n16:32 18 Maj 2021\npredsednički izbori u Austriji\nPredsednik u Beč, predsednik iz Beča\nOčigledno je da nema promene spoljnopolitičkog kursa — Austrija će i dalje nedvosmisleno podržavati evropski put Srbije i ostatka Zapadnog Balkana, i ta podrška će u narednom periodu biti odlučujuća, ocenjuje u razgovoru za Sputnjik Dragan Đukanović, potpredsednik Centra za spoljnu politiku.\nNovi austrijski predsednik — ruski potomak\nNovi predsednik Austrije Aleksandar van der Belen, koji je večeras, prema preliminarnim rezultatima, pobedio na predsedničkim izborima u Austriji, političar je sa dugogodišnjim iskustvom, koji je u toku kampanje obećao da će biti nadstranački šef države, iako je u trku ušao uz podršku Zelene stranke.\nAustrijska nastavnica: Ako pobedi Hofer imaćemo treći svetski rat\nKampanja u Austriji za predsedničke izbore, koji su zakazani za 4. decembar, sve više deli društvo, a stigla je i do obrazovnih ustanova.\nZeleni Rus koji voli Paju Patka\nPoštovaoci ga zovu „profesor“ ili Saša, aludirajući na njegovo rusko poreklo, dok ga kritičari nazivaju oholim „zelenim diktatorom“. Umesto da ujedine zemlju, novoizabrani predsednik Austrije Aleksander van der Belen i njegov protivkandidat Norbert Hofer podelili su je teško premostivom provalijom.


Članovi Odbora za odbranu i bezbednost Narodne skupštine Republike Srbije razgovarali su danas sa zamenikom komandanta Evropske komande snaga SAD, viceadmiralom Ričardom K. Galagerom, koji boravi u dvodnevnoj poseti Republici Srbiji. <?xml:namespace>\nDelegaciju Odbora, u kojoj su bili narodni poslanici Dragan Šormaz, Jadranko Vuković, Marko Đurišić i Konstantin Samofalov, predvodio je predsednik Odbora Ivica Dačić.\nOdbor za odbranu i bezbednost upoznao je viceadmirala Galagera sa aktivnostima i radom Odbora, kao i sa zakonodavnom aktivnošću Narodne skupštine u oblasti odbrane i bezbednosti. Članovi Odbora su posebno naglasili da je neophodno da KFOR obezbediti mir i stabilnost na Kosovu i Metohiji i spreči svako nasilje nad srpskim narodom.\nViceadmiral Galager preneo je članovima Odbora za odbranu i bezbednost pozdrave komandanta Evropske komande snaga SAD, generala Kredoka i istakao da su snage KFOR-a spremne da, u slučaju nasilja na Kosovu i Metohiji, reaguju brzo i snažno, kako bi se zaštitili građani i obezbedila stabilnost regiona.


I rezervisti iz Kikinde, učesnici rata 1999. godine, imaju pravo na novčanu naknadu – TV Kikinda\nI rezervisti iz Kikinde, učesnici rata 1999. godine, imaju pravo na novčanu naknadu\nVojnim ratnim rezervistima, učesnicima rata 1999. godine u opštinama Topličkog okruga su 2008. godine isplaćene dnevnice, dok su rezervisti iz drugih delova Srbije izostavljeni i time stavljeni u nepovoljniji položaj. Posle odbijajućih presuda pred domaćim sudom i postupka pred Evropskim sudom za ljudska prava u Strazburu koji je proces vratio pred domaće pravosuđe, pravni zastupnik boraca Srđan Aleksić ukazuje da su stigle i prve presude koje potvrđuju diskriminaciju.\n-Imam dobre vesti za ratne vojne rezerviste iz Kikinde. Apelacioni sudovi u Nišu i Novom Sadu potvrdili su diskriminaciju boraca što je po prvi put da domaće pravosuđe presuđuje u korist boraca. Država mora da poštuje ljudska prava i zabranu diskriminacije. I rezervisti iz Kikinde i okoline su diskriminisani i imaju pravo na novčanu naknadu u proseku od 200.000 dinara sa zakonskom zateznom kamatom- istakao je Aleksić na tribini u kikindskom Kulturnom centru. Tribina koju je organizovalo Udruženje srpskih ratnih veterana Kikinde izazvala je veliko interesovanje sugrađana.\n-Veliko nam je zadovoljstvo što je naš gost advokat Srđan Aleksić, pravni zastupnik veterana pred domaćim pravosuđem i Evropskim sudom za ljudska prava u Strazburu. Drago nam je da imamo pozitivne vesti i da ima pomaka- rekao je Radovan Momčilo, predsednik Udruženja ratnih vojnih veterana Kikinde.\nRezervisti su spremni da se nagode sa državom o načinu isplate dnevnica, a Aleksić je sa svojim pravnim timom razradio i načine isplate obeštećenja. Jedan od njih je po modelu stare devizne štednje.\n11 novembra, 2016 Jelena Crnogorac\n← Knjiga „Marko Kraljević, čovek koji je postao legenda“ promovisana u Narodnoj biblioteci Odgovorno upravljanje otpadom →


Dovoljno je nekoliko kompjutera, ideja i znanje da bi se razvio proizvod i distribuirao digitalnim kanalima na globalno tržište što daje šansu i malim zemljma da zauzmu dobro mesto u digitalnoj ekonomijii, kaže direktor Inicijative "Digitalna Srbija" Nebojša Đurđević.\nPrema njegovim rečima, i država je prepoznala digitalnu ekonomiju kao šansu i radi na unapređenju oblasti koje kontroliše kao što su pravno-regulativni okvir, javne politike i finansije.\nOvogodišnje analize i istraživanja pokazuju da bi se značajan napredak mogao postići liberalizacijom međunarodnog poslovanja zamenom Zakona o deviznom poslovanju i učešćem javnih sredstava u finansiranju startap kompanija u ranoj fazi razvoja, navodi Đurđević.\nU oblasti obrazovanja je najznačajnije uspešno kreiranje i lansiranje četiri studijska programa Master 0.4. kada je reč o startap ekosistemu, sarađivali smo sa kompanijom Startup Genome iz San Franciska na kvantitativnom i kvalitativnom istraživanju stratapa u Srbiji, a potom ga produbili na ceo ekosistem u našem izveštaju Startap skener. U pravno-regulativnoj oblasti rezultat naseg zalaganja je zvanično mišljenje Narodne banke Srbije i izmenjeni Zakon o privrednim društvima na osnovu kojih je moguće zaposlenima dati udeo u kompaniji kao jedan od najboljih načina za motivaciju, sumira Đurđević 2019. godinu.\nOn ističe da je snaga programa Master 4.0 u temeljnom i primenjivom znanju koje će kroz više od 130 predmeta studentima ponuditi više od 300 predavača sa nekih od najboljih fakulteta iz Srbije, stranih uneverziteta i kompanija koje su se dokazale na domaćem i globalnom tržištu digitalnih proizvoda i usluga.\nOvo je program na čijoj realizaciji je, uz našu inicijativu, zajedno radilo više od 10 državnih fakulteta i više od 75 kompanija. Na prva dva programa u novembru, na Elektrotehničkom i Fakultetu organizacionih nauka u Beogradu i Univerzitetu u Kragujevcu, upisano je više od 45 studenata, a u januaru očekujemo i drugu generaciju na Mašinskom i Matematičkom u Beogradu i Univezitetu u Nišu, rekao je Đurđević i dodao da tek sada sledi proces praćenja i evaluiranja.


poznati pružač sulfura dioksida kompresora, može uradili dobar posao u smislu usluga, i onda može imati veoma poznati učinak u smislu pouzdanosti, i prilagodo je imati veoma poznati učinak u smislu Qualst. Pronađite profesionalne trgovane kako bi izabrali kompresora sulfura dioksida opreme, koja ne samo ima bolje kvalifikat, već i ima bolje stabilnost izvršava.\nto je precizna jer svi vrste opreme treba održavanje i održavanje kako bi produži svoj život usluga, tako da koriste naučni metode da provede održavanje opreme i održavanje. To će imati veoma poznati efekat, koji je prilagodo za kompresora sulfura dioksida ima veoma poznati korist u smislu pouzdanosti. Prirodno je osnova za traži dobre korista, tako da će biti veoma važno znati više.\nodržavanje kompresora sulfura dioksida bi trebalo biti presikulosnije tako da oprema može imati stabilnu izvodke tokom tokom. operacije može imati veoma izvanrednu predstavu u smislu pouzdanosti. S obzirom ovo, potrebno je izabrati bolji kompresora sulfura dioksida. Nakon svega, ako je usluga obzirno, može biti ispuniti očekivane zahtjeve mušterija u održavanju kompresora opreme sulfura dioksida, i tako čini opremi stabilniji.\nkroz iznad uvođenje i analize kompresora sulfura dioksida, nada se to va pomoći.


Ivana Španović pobedila na mitingu Dijamantske Lige u Oslu - Sjajne Vesti\nAutor Vedran Martinović 10.06.2016 1 komentar\nSJAJNE VESTI IZ OSLA\nIvana Španović je osvojila prvo mesto u skoku u dalj na mitingu Dijamantske Lige u Oslu. Skokom od 6,94m u petoj seriji postavila je prvi reyultat i osvojila maksimalnih 10 poena. Drugo mesto je zauzela Kristabel Netej sa preskočenih 6,68m, dok je treću poziciju sa najboljim rezultatom sezone 6,67m zauzela Šara Proktor.\nVremenski uslovi u Oslu nisu bili naklonjeni takmičarkama, tako da se može reći da su ovi skokovi bili odlični. Da je vreme bilo toplije i da nije bilo kiše verovatno bi se napadali i rekordi.\nIvana je pokazala da je trenutno najspremnija takmičarka i u Oslu je vodila tokom celog takmičenja. Iz serije u seriju je beležila sve bolji rezultat:\n1. serija - 6,63m\n2. serija - 6,79m (zauzela vodeću poziciju)\n3. serija - prestup\nIvana je stekla pravo na još tri skoka zajedno sa svetskom šampionkom Bartoletom, vicešampionkom sveta Šarom Proktor i Kristabel Netej.\n4. serija – prestup\n5. serija – 6,94m (inače ovo je Ivanin drugi najbolji rezultat u sezoni)\nTrener Obradović bio je veoma zadovoljan:\n“Ivana je danas pokazala zavidan nivo forme u odnosu na rivalke. Bila je ispred njih za 30cm, ubedljivo je pobedila sa odličnim rezultatom, a još me više raduje činjenica da je Ivana skočila 6,94m u ovim vremenskim uslovima, te da u normalnim uslovima od Ivane možemo očekivati još mnogo bolje rezultate.”\nIvana je u tri nastupa uspela da ostvari 26 bodova i to sa 2 pobede (Šangaj I Oslo) i jedno 2. mesto (Judžinu). Sa ovim učinkom ona se nalazi na prvom mestu ukupne liste Dijamantske lige u skoku u dalj.\ntop vesti, sjajne vesti, pobeda, skok u dalj, ivana spanovic, dijamantska liga, prvo mesto, oslo\nIvana Španović pobedila na mitingu Dijamantske Lige u Oslu postavio Vedran Martinović 10.06.2016\nJedan odgovor na temu "Ivana Španović pobedila na mitingu Dijamantske Lige u Oslu"\nPingback: Ivana Španović najbolja i u Stokholmu | Sjajne Vesti


Premijer Ganić u Visokom otvorio pogon za proizvodnju HTZ opreme @ StartBiH.ba\nPremijer Zeničko-dobojskog kantona (ZDK) Mirza Ganić otvorio je pogon za proizvodnju HTZ opreme u kompaniji "Porča" d.o.o. Visoko, kojoj je ovom prilikom uručen i certifikat kvalitete ISO 9001:2015.\nKompanija "Porča" postoji 30 godina a bavi se proizvodnjom HTZ opreme i opreme za zaštitu na radu. Proizvode plasira na domaćem i izvoznim tržištima, a od ove godine izvoze i na tržište Njemačke, saopćeno je iz Zeničko-dobojskog kantona.\n- Potrebno nam je što više ovakvih firmi i treba da se ponosimo na naše proizvođače. Naši ljudi su radišni i mogu napraviti dobre rezultate, a državna administracija im mora pružiti adekvatnu podršku i biti pouzdan servis. Hvala vam što činite za Grad Visoko i Zeničko-dobojski kanton - rekao je premijer.\nNa Sarajevskoj berzi promet 446.702,32 KM


Svi profitiraju sem proizvođača – Podrinske\nSvi profitiraju sem proizvođača\nStanje u poljoprivredi – Marko Lukić, poljoprivrednik iz Tabanovića\nKako ove, tako i mnogih prethodnih godina svedoci smo negativnih pojava u našoj poljoprivredi kao što su sa jedne strane visoke cene voća, povrća, sirovog mesa na pijacama i u super marketima, i sa druge, nezadovoljni poljoprivrednici koji samo svoje rashode za proizvodnju namirnica ne mogu da podmire sa mizarnim otkupnim cenama proizvoda čak i ako se na tu cenu dodaju subvencije koje se neredovno isplaćuju.\nOdakle god da se krene, da li se radilo o proizvodnji kukuruza, pšenice ili nekog voća dolazimo do bezbroj problema jer se nikada nije ozbiljno pristupalo planiranju i uređenju poljoprivrede u Srbiji. Kada krenemo od same osnove i stvari koje su potrebne za postizanje I stvaranje jednog uredjenog sistema u poljoprivredi, tačnije u samoj državi, Srbija može se reći ima neograničene resurse kada je u pitanju obradivo zemljište u odnosu na površinu svoje teritorije (0,56 h/stanovniku). Zbog svakodnevne migracije stanovništva iz sela u gradove težimo ka sistemu sa zapada gde će veće količine zemljišta obrađivati pojedinac, što veoma negativno utiče na male zemljoposednike.\nPo pravilu, problem nastaje u samom startu, tehnologija nam je zastarela, prinosi su nikakvi, kontrola poljoprivrednih proizvoda neadekvatna i da ovako organizovana, poljoprivredna nema nikakvu perspektivu što kao proizvod daje to da ćemo kroz par godina postati daleko više zavisni od uvoza pojednih artikala.\nVeliki problema predstavlja tržište, koje je skoro u potpunosti privatizovano, pa se samim tim i diktira cena proizvoda svojevoljno. Kao rezultat pomenute neuređenosti tržišta, pojavlju se nakupci koji se mimo kakvih propisa bave trgovinom. Istovremeno, oni neretko nemanju neke posebne zahteve u pogledu kvaliteta samih proizvoda a plaćaju kešom, smanjuju otkupne cene proizvoda i remete tržište, što samim tim kao proizvod ima jednu nejasnu i nereaknu sliku koju država dobija i na osnovu koje subvencioniše same proizvođače. Takođe, javlja se problem kada se u sezoni uveze isti proizvod iz inostranstva (najčešće proizvodi koji ne ispunjavaju standard u EU), dolazimo do smanjenja cena proizvoda kod nas i najčešće propadanja istih, jer nema ko da ih otkupi. U čitavom ovom lancu, svi profitiraju sem proizvođača.\nKao moguće rešenje pomenutih problema je i sistem veletržnica koje bi obezbedio određivanje prodajnih i otkupnih cena, siguran otkup voća, povrća i pšenice , dok sa druge strane gledano sa aspekta sirovog mesa, mesna industrija u vlasništvu države, selektovanje izloženog mesa u marketima na osnovu svog porekla itd.\nKao zaključak možemo reći da je najveća odgovornost na samoj državi koja mora ozbiljno da usmeri svoje resurse ka poljoprivredi a samim tim i da povlači nepopularne poteze kada je to potrebno.


sajam – PoljoMagazin\nSedmi Sajam privrede, poljoprivrede i turizma “Brod 2019” na kojem će proizvode i ponudu predstaviti više od 100 izlagača iz Republike Srpske i BiH, počinje sutra u Brodu. Sajam, koji će biti održan u velikoj dvorani Sportskog kulturnog centra Brod, organizuje opštinska Turistička organizacija, uz pokroviteljstvo lokalne zajednice. Direktor Turističke organizacije Brod Ružica Maslić rekla je Srni da će Sajam […]\nSajam poljoprivrede “Interagro 2019” od 20. do 22. septembra (BIH)\nSajam poljoprivrede u Bijeljini se svrstava u grupu najznačajnijih sajamskih manifestacija poljoprivrednog karaktera u Bosni i Hercegovini, a ovogodišnje sedamnaesto izdanje biće održano od 20. do 22. septembra. Zahvaljujući višegodišnjoj tradiciji Interagro je stekao reputaciju mjesta na kojem se okupljaju uspešne kompanije, institucije, udruženja i pojedinci iz oblasti agrobiznisa. Bogata i kvalitetna izložba poljoprivredne mehanizacije i alata, sjemenskog i sadnog […]\nKategorija: Ostalo Tagovi: Interagro 2019, sajam, vesti\nMeđunarodni sajam poljoprivrede u Novom Sadu organizovano je posjetilo 600 semberskih poljoprivrednika, koji su na ovoj najvećoj i najznačajnijoj smotri agrara u regionu imali priliku da se upoznaju o aktuelnostima iz ove oblasti, saopšteno je iz Gradske uprave Bijeljina. “Novosadski sajam je prilika da se domaći proizvođači upoznaju o spoju iskustva i najnovijih dostignuća u poljoprivredi i to prenesu u […]


ARHIVA - Novoizabrani američki predsednik Džo Bajden, (Foto: Rojters/Jonathan Ernst)\nPensilvanija je potvrdila rezultate predsedničkih izbora, održane 3. novembra, čime je okončala proces proglašenja demokrate Džoa Bajdena za pobednika u toj državi, saopštio je u utorak guverner Tom Vulf.\n"Državni sekretarijat danas je potvrdio rezultate izbora u Pensilvaniji za predsednika i potpredsednicu Sjedinjenih Država. Kao što federalni zakon nalaže, potpisao sam Potvrdu o izboru elektora koji će glasati za Džoa Bajdena i Kamalu Haris", tvitovao je Vulf.\nTo znači da će 20 elektorskih glasova, koliko pripada Pensilvaniji, zvanično biti dodeljeno Bajdenu. Ta grupa elektora je mešavina izabranih demokrata, stranačkih aktivista i dugogodišnjih Bajdenovih pristalica, a sastaće se u državnoj skupštini 14. decembra.\nMeđu njima je predsednica Demokratske partije u Pensilvaniji, Nensi Paton Mils, koja je izrazila zadovoljstvo što je Pensilvanija "država koja je omogućila Bajdenu da pobedi."\nPobeda Džoa Bajdena u toj državi dala mu je 20 elektorskih glasova čime je prešao prag od 270 glasova potrebnih za pobedu, što je navelo Asosijejted Pres da ga proglasi novoizabranim predsednikom četiri dana posle izbora. Bajden je ukupno prikupio 306 elektorskih glasova naspram Trampovih 232.\nPrema rezultatima iz Pensilvanije, Bajden i Haris imaju 3,46 miliona glasova, Tramp i potpredsednik Majk Pens imaju 3,38 miliona a libertarijanka Džo Džorgensen ima 79.000 glasova.\nPensilvanija je bila u centru Trampovog neuspešnog pravnog pokušaja da poništi izborne rezultate a njegovi advokati su osporavali pravila brojanja glasova i izborne procedure pojedinačnih okruga. Federalni sudija u subotu je zadao udarac Trampovoj kampanji odbacujući tužbu za koju je rekao da joj "nedostaju dokazi i nudi nategnute pravne argumente bez vrednosti, i spekulativne optužbe."\nU Nevadi, Vrhovni sud ozvaničio je u utorak Bajdenovu pobedu u toj državi, nakon što je odobrio konačne rezultate izbora. Bajden je u Nevadi osvojio 6 glasova elektora, koji će se sastati 14. decembra u prestonici Karson Sitiju.\nPrethodno su, u ponedeljak, izborni zvaničnici Mičigena potvrdili Bajdenovu pobedu na predsedničkim izborima u toj američkoj državi.\nU ponedeljak je i formalno počeo proces prenosa vlasti na buduću Bajdenovu administraciju, nakon što je Uprava za opšte poslove, agencija američke Vlade zadužena za taj proces, konstatovala da je Bajden očigledni pobednik predsedničkih izbora.\nAktuelni predsednik Donald Tramp dao je zeleno svetlo za koordinaciju Bajdenovog tima i federalnih agencija uoči inauguracije 20. januara, ali i dalje odbija da prizna poraz i obećava da će nastaviti da se bori.\nAmeričke države imaju rok do 8. decembra da potvrde rezultate izbora, nakon čega će 14. decembra glasati Elektorski koledž. Rezultate glasanja 6. januara treba da potvrdi američki Kongres – koji će i zvanično utvrditi pobednika predsedničkih izbora.


Bosch uvodi virtuelni vizir kao zamenu za suncobran | Auto magazin\nPočetna strana » Najnovije » Bosch uvodi virtuelni vizir kao zamenu za suncobran\nNovi virtuelni vizir kompanije Bosch znatno poboljšava bezbednost i udobnost. Odblesci sunca izazivaju hiljade automobilskih nesreća svake godine, skoro dva puta više od bilo kojih vremenskih prilika\nBosch usavršava bezbednost i udobnost, stavljajući jednu od najzanemarenijih unutrašnjih komponenti u centar pažnje, a to je vizir za zaštitu od sunca.\nIzazivajući privremenu zaslepljenost sunce izaziva dva puta više automobilskih nezgoda od bilo koje druge vremenske prilike.\nNacionalna uprava za bezbednost saobraćaja na auto-putevima (National Highway Traffic Safety Administration) svake godine beleži hiljade saobraćajnih nezgoda povezanih sa odblescima sunca, a jedna druga studija pokazuje da je rizik od automobilskog sudara 16 odsto veći pri jakoj sunčevoj svetlosti nego pri uobičajenim vremenskim uslovima.\nTradicionalni vizir za zaštitu od sunca nije opremljen da na odgovarajući način reši ovo bezbednosno pitanje. U najboljem slučaju on će delimično zaštititi vaše oči od sunca, ali će pri tome i delimično blokirati vidno polje.\nBosch nudi rešenje pomoću revolucionarnog virtuelnog vizira, transparentnog LCD-a i intuitivne kamere koja kompletno zamenjuje tradicionalni vizir za zaštitu od sunca. U prvom usavršenom viziru u poslednjih sto godina Bosch tehnologija koristi pametne algoritme da intuitivno blokira odbleske sunca, ali ne i put pred vama.\nVirtuelni vizir, koji je proglašen za najbolju inovaciju na dodeli nagrada za inovacije CES 2020, predstavljen je na sajmu CES u Las Vegasu. Virtuelni vizir je dobio i nagradu na takmičenju na kojem učestvuju proizvodi iz 28 kategorija.\nVirtuelni vizir dobio je nagradu za najbolju inovaciju u kategoriji sistema zabave i bezbednosti u vozilu jer je dobio najviše ocene žirija koji se sastojao od projektanata, inženjera i stručnjaka u oblasti tehnoloških medija.\nVizir za zaštitu od sunca spreman za budućnost\nVirtuelni vizir povezuje LCD panel sa vozačem ili kamerom koja nadgleda vozača kako bi pratio senku koju sunce baca na lice vozača. Sistem koristi veštačku inteligenciju kako bi locirao vozača na slici koja se dobija sa kamere okrenute ka vozaču. Vizir takođe koristi veštačku inteligenciju da bi odredio orijentire na licu – uključujući poziciju očiju, nosa i usta – kako bi mogao da prepozna senke na licu.\nInovacija iz kante za reciklažu\nOd originalne ideje i faze koncepta, do testiranja i izrade prototipa, virtuelni vizir predstavlja rešenje odozdo nagore koje je omogućila kultura inovacija uspostavljena u kompaniji Bosch. Zaposleni se podstiču da primenjuju lean startap metodologije kako bi potvrdili koristi za kupce, tržišni potencijal i održivost novih ideja, koje onda vrednuju kolege i odobravaju se za razvoj.\nVirtuelni vizir razvio je tim u Severnoj Americi u okviru međunarodnih inovativnih aktivnosti kompanije. „Kao globalni dobavljač u oblasti tehnologije, razumemo da inovacija može da dođe sa bilo kog nivoa organizacije i želimo da se inovacije razvijaju.”\n„Poput mnogih ideja u ranoj fazi, i mi smo radili sa ograničenim kapitalom i resursima“, rekao je Zink. „Originalni prototip koji smo koristili za prvo predstavljanje koncepta bio je napravljen od LCD monitora koji smo našli u kanti za reciklažu.“\nTim koji je izradio virtuelni vizir bio je pod mentorstvom rukovodilaca kompanije Bosch jer su oni tražili finansijska sredstva i izradili dodatne verzije proizvoda. Na kraju je proizvod prešao u diviziju Bosch Car Multimedia.\nBoschštitnik od suncaštitnik za suncesuncobranvirtuelni vizir\nUniRent January 15, 17:38\nNe bi bilo zgoreg da izmesle neki vizir za voznju nocu kao zastitu od svetala.


Arhiva - Hojt Brajan Ji\nSrbija ima mogućnost da ubrza proces ulaska u Evropsku uniju i na njoj je odluka koliko brzo želi da ide napred. Beograd mora još jasnije da pokazuje partnerima u EU da se 100 odsto kreće ka članstvu i da reforme sprovodi na najbrži mogući način, a SAD su predane evropskim integracijama Srbije, koju smatraju za prijatelja, rekao je Hojt Brajan Ji, zvaničnik američkog Stejt dipartmenta zadužen za jugoistočnu Evropu.\n"Mislim da, kao prijatelji i parteri Srbije, moramo Srbiji jasno reći da ona ima mogućnost da ubrza proces ka EU. To nije naša odluka, to je odluka Srbije. Moraju oni odlučiti na kojoj stolici žele da sede, mislim da oni moraju odlučiti kako brzo žele krenuti napred", naveo je on.\nHojt je rekao da Amerika smatra sebe prijateljem i partnerom Srbije, a pravi prijatelji i partneri nisu oni koji govore ono što želite da čujete već ono što morate da čujete, dodao je Hojt gostujući u zagrebačkom studiju regionalne televizije N1.\n"Mislim da predsednik Vučić je preduzeo neke veoma važne korake u pogledu jačanja demokratskih standarda u Srbiji, isto tako i u pogledu ekonomskog prosperiteta zemlje. Pokušava da učini Srbiju članicom EU. To je težak put, Srbija treba da sprovede brojne reforme, ali mi verujemo da Srbija ostvaruje napredak, on se samo treba ostvarivati malo brže" rekao je Hojt.\n"Ono što je važno za Srbiju jeste da ona treba da nastavi još jasnije da pokazuje partnerima u EU da se 100 posto kreće ka članstvu i da čini sve što može kako bi sprovela reforme na najbrži mogući način".\nGovoreći o proširenju NATO-a, Hojt Ji je rekao da Alijansa ima politiku otvorenih vrata, ali i da nikoga ne prisiljava na članstvo. No, ukoliko neka zemlja želi da postane članica Saveza i ukoliko ispuni uslove za to koji nisu ni malo laki - a tiču se zadoovljenja demokratskih standarda, vladavine prava, slobode, kao i pitanja odbrane - ni jedna zemlja, nema pravo da ulaže veto na to, uključujući Rusiju, rekao je.\nMediji moraju biti slobodni, imaju pravo da sumnjaju\nLjudska i medijska prava važno su pitanje za sve zemlje koje žele da pojačaju svoje demokratske standarde, ali i razvoj, a slobodni mediji ključni su za snažne demokratije i snažne ekonomije, naveo je američki zvaničnik.\nMediji moraju imati pravo na benefit sumnje, da istražuju, izveštavaju o činjenicama na koje građani imaju pravo, rekao je Ji i ocenio da je najveći rizik na pretnjama urednicima i novinarima u Evropi.\nUpitan da prokomentariše to što predsednik Srbije Aleksandar Vučić i predstavnici Vlade Srbije televiziju N1 neprestano u javnosti nazivaju "američkom" ili čak "CIA televizijom", te da SAD plaćaju tu televiziju, Hojt je šaljivo rekao: "Ako vas i plaća, onda vas sažaljevam, jer ne dobijate veliki novac".\nNaravno, nastavio je, američka vlada ne plaća medijima, dodao je. "Mi verujemo u nezavisne medije i smatramo da mediji moraju biti nezavisni od bilo kakvog političkog uticaja i pritiska".\n"Političari, lideri imaju odgovornost da jasno kažu da je i njima samima vrlo važno da mediji funkcionišu nezavisno. Ne bih rekao daje neka zemlja u regiji gora od neke druge. Mislim da su sve zemlje u ovoj regiji suočene sa istim izazovima tranzicije", naveo Hojt.\nNema potrebe za "Dejtonom 2"\nGovoreći o inicijati bivšeg gradonačelnika Dejtona povodom BiH - da se organizuje Dejton 2, Hojt Ji je rekao da SAD smatraju da da sada nema potrebe za tim. Ali mislimo da je nužno da se vlast u BiH fokusira na prioritete koji će dovesti do političkih i ekonomskih reformi i da se ubrza proces približavanju EU", naveo je Ji.\nTakođe, on je rekao da SAD smatraju da je uloga Srbije u regionu je važna, kao i njen odnos sa susednom Hrvatskom.\n"Taj odnos se mora poboljšati u 2018. godini. Mislim i da Srbija i Hrvatska shvataju koliko je važno rešiti bilateralna pitanja i ojačati bilateralne odnose", rekao je Hojt i ocenio da je došlo do zastoja u unapređenju odnosa dve zemlje.\n"Postoji šansa da ove godine dođe do uspona. Mislim da vlade dve zemlje žele da poboljšaju odnose i mislim da je za to potrebna politička hrabrost. I to i Srbija i Hrvatska moraju naći, političku hrabrost bilo po pitanju nestalih, bilo po pitanju granica. Tada će obe zemlje moći da krenu dalje", naveo je Hojt.


Nacionalna služba za zapošljavanje - O nama - Globalni program "Migracije za razvoj" \nGlobalni program "Migracije za razvoj"\nnovembar 2016. - jul 2023.\nGlobalni program „Migracije za razvoj“ (PME) deo je šire inicijative pod nazivom „Povratak u nove šanse“, koju finansira nemačko Savezno ministarstvo za ekonomski razvoj (BMZ). Cilj programa je podrška socijalnoj i ekonomskoj integraciji povratnika i lokalnog stanovništva/potencijalnih migranata. Partneri Programa su Ministarstvo za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja (MINRSZ), Nacionalna služba za zapošljavanje (NSZ) i Komesarijat za izbeglice i migracije (KIRS). Usluge i mere podrške pružaju se u saradnji sa nacionalnim i lokalnim institucijama, privatnim sektorom, organizacijama civilnog društva širom Srbije i brojnim projektima i inicijativama koje finansiraju različiti donatori. Više informacija o programu dostupno je ovde.\nOd novembra 2016. godine, u saradnji sa MINRSZ i NSZ, Program nudi sveobuhvatno savetovanje u okviru Nemačkog informativnog centra za migracije, stručno obrazovanje i karijeru - DIMAK. DIMAK nudi individualna savetovanja i informacije o mogućnostima stručnog obrazovanja, zapošljavanja i reintegracije, podržava realizaciju sajmova zapošljavanja, organizuje informativne događaje i nudi obuke za pripremu radne biografije i prijavljivanje za posao. Program finansira, kako kroz DIMAK, tako i kroz različite projekte koje sprovode organizacije civilnog društva, niz mera za stručno osposobljavanje, podršku u zapošljavanju i samozapošljavanju (preduzetništvo). Više o DIMAK centru možete naći ovde.\nDIMAK se nalazi pri kancelarijama naših partnera:\nNacionalne služba za zapošljavanje – Migracioni servisni centar u Beogradu\nKomeserijatu za izbeglice i migracije (KIRS) – sedište KIRS-a u Beogradu\nProgram nudi i sveobuhvatno savetovanje potencijalnih povratnika već u Nemačkoj, da bi podržao povratnike u svim fazama povratka.\nOblasti delovanja Programa\nProgram „Migracije za razvoj“ je podeljen na tri međusobno povezane oblasti delovanja:\nOblast delovanja (1): "Nemačka komponenta" ima za cilj unapređenje informativnih i savetodavnih usluga koje su na raspolaganju potencijalnim povratnicima u Nemačkoj.\nOblast delovanja (2): "Komponenta zemlje porekla", kao glavni predmet saradnje sa MINRZS i NSZ, usmerena je na:\nsavetovanje i savetodavne usluge za povratnike i lokalno stanovništvo u okviru DIMAK Centra;\nupućivanje povratnika i lokalnog stanovništva na druge bilateralne projekte koje sprovodi GIZ, kao i nacionalne partnere i međunarodne organizacije koji nude podršku u društvenoj i ekonomskoj reintegraciji;\npromocija zapošljavanja (npr. mere sticanja kvalifikacija sa zaposlenjem; zapošljavanje kroz podršku u pronalaženju konkretnog posla; zaposlenje putem samozapošljavanja i subvencionisano zapošljavanje);\npsihosocijalna podrška povratnicima i lokalnom stanovništvu;\nJačanje i razvoj kapaciteta državnih savetodavnih struktura, prvenstveno MINRSZ i NSZ, ali i drugih implementacionih partnera u oblasti upravljanja migracijama, socijalnom i ekonomskom reintegracijom povratnika (npr. KIRS).\nOblast delovanja (3): "Komponenta civilno društvo" ima za cilj da podrži organizacije civilnog društva u odabranim zemljama porekla u širenju delokruga usluga za promociju ekonomske i socijalne intergacije povratnika i lokalnog stanovništva. U aktuelnoj fazi kroz PME program finansirani su projekti koje realizuje sedam organizacija civilnog društva u ukupnoj vrednosti od oko 1.9 mio. evra.\nKatalog usluga raspoložive podrške namenjene povratnicima u Republiku Srbiju\nU cilju što efikasnijeg pružanja pomoći u oblasti povratka i reintegracije, GIZ dvaput godišnje ažurira i objavljuje jedinstveni Katalog usluga, kao najsveobuhvatniji dokument sa svim tipovima podrške u oblasti obrazovanja, zdravstvene zaštite, socijalne i pravne pomoći i stambenog zbrinjavanja za novi početak, kao i programima za unapređenje kvalifikacija za zapošljavanje i samozapošljavanje (preduzetništvo). Katalog sadrži i pregled svih organizacija koje se bave temom povratka i reintegracije, kao i direktne kontakte osoba koje su povratnicima na raspolaganju u tim organizacijama.\nKatalog je dostupan i kao digitalna aplikacija za pametne telefone (Play store – re:integrate Serbia).\nZa više informacija o uslugama i Programu, posetite Fejsbuk stranicu DIMAK Srbija, kao i veb-sajt Startfinder, koji pruža informacije o radu, obrazovanju i životu i savetodavnim centrima za (re)integraciju stanovništva u Srbiji i ostalim zemljama u kojima se sprovodi Program.\nKontakt: Marija Bogdanović, vođa Programa „Migracije za razvoj“ u Srbiji: marija.bogdanovic@giz.de