Kad miševi kolo vode - Evropska unija - Nedeljnik Vreme\nTresla se gora, rodio se miš. To je bila jednodušna reakcija briselskih dopisnika i diplomata kada su prošlog četvrtka, posle iznenađujuće kratke rasprave, na dve nove funkcije uspostavljene posle usvajanja Lisabonskog sporazuma – predsednika i ministra spoljnih poslova EU – jednoglasno izabrani Flamanac Herman van Rompej i engleska baronesa Ketrin Ašton. Među novinarima se odmah povela rasprava o tome kako se Rompejevo prezime izgovara, dok o baronesi Ešton mnogi nisu znali apsolutno ništa. I ona sama je bila toliko iznenađena što je prošla da nije ni pripremila govor. "Trudiću se da pred svetom zastupam evropske vrednosti", rekla je zbunjeno trepćući na konferenciji za štampu i apelovala da je ne prosuđuju po veličini ega, nego po rezultatima rada.\nTaj je apel ostao neuslišen. Tokom sledećih nekoliko dana, i Eštonova i Van Rompej su bili izloženi medijskom ćebovanju kakvo se retko viđa u uštogljenoj prestonici EU. Početne udarce zadali su engleski listovi, naslovima da je "Evropa izabrala miševe", da bi se odmah zatim uključili Nemci: "Špigl" ih je nazvao "nikogovićima". Svi su se sprdali na račun Rompejeve sklonosti da u političke govore umeće haiku stihove i isticali totalni nedostatak diplomatskog iskustva lejdi Ešli. Čak ni ugledni "Obzerver" nije odoleo: njihov karikaturista ih je nacrtao kao žgoljave patuljke na monumentalnim prestolima, od kojih na jednom piše "Rompi Pompi", a na drugom "Lejdi Kako-se-ono-zvaše".\nPosle prve, brutalne faze uključili su se analitičari, sa očiglednom namerom da ih dokusure finijim stilom ali ništa manje nemilosrdno. Po opštoj oceni, Evropa je izgubila šansu da na visoke položaje dovede ličnosti od formata i tako zaigra ozbiljnu ulogu na svetskoj političkoj sceni. "Evropi su potrebni ljudi koji svojim dolaskom u Moskvu, Njujork ili Peking zaustavljaju saobraćaj u tim gradovima", vapio je "Fajnenšal tajms", ocenjujući da pomenuto dvoje definitivno ne spadaju u tu kategoriju.\nKLIŠE: Oni koji su proteklih dana pevali u ovom horu zaboravili su da su sami mesecima i nedeljama pre izbora sistematski dizali tenziju pumpajući značaj novih funkcija i spekulišući imenima navodnih kandidata, od kojih su većina bili moćni i slavni (zanimljivo je da gotovo niko, pa čak ni mnogo pominjani Toni Bler, nije javno rekao da želi taj posao). A zatim, kada prevelika očekivanja nisu ispunjena, prešli su u agresiju, kao da Van Rompej i Eštonova simbolizuju sve što ne valja u evropskoj administraciji. Oboje su se odlično uklopili u kliše o bezličnim, odnarođenim činovnicima koji su, zahvaljujući idiotskom sistemu, bez demokratske procedure došli u priliku da predstavljaju stotine miliona građana EU.\nI DALJE PREDSEDNIK EVROPSKE KOMISIJE: Žoze Manuel Barozo\nIako u tom klišeu ima nešto istine, treba imati na umu da nove funkcije nemaju onoliki značaj koliki im se pripisuje, pa bi stoga bilo neprilično da na njih zasednu igrači teškog kalibra. Uzmimo na primer položaj stalnog predsednika (tačnije stalnog predsedavajućeg) Evropskog saveta koji je priželjkivao Bler, a dobio Van Rompej. To nije nikakav "predsednik EU", kako je u površnim izveštajima često nazivan, već koordinator čiji je posao da uskladi stavove dvadeset sedmoro ministara zemalja članica, uključujući i svoju domovinu. Predsedavajući ima skroman budžet i pomoćnu službu u kojoj će raditi nešto manje od šezdeset ljudi. Poređenja radi, Žoze Manuel Barozo, predsednik Komisije, ima pod sobom desetak hiljada zaposlenih i raspolaže budžetom reda veličine omanje latinoameričke države.\nIZBOR PO MERI: Blizu je pameti da predstavnici velikih zemalja, članovi Saveta, nisu želeli da za predsedavajućeg imaju nekog čiji bi format zasenio njihove (stvarne ili umišljene) veličine. Stoga su odabrali osobu koja će im olakšati da dođu do jedinstvenog stava i na taj način ubrzati proces odlučivanja. Tihi, uporni Van Rompej, koji je u svojoj zemlji krajem prošle godine uspeo da okonča tešku višemesečnu krizu i sastavi zajedničku valonsko-flamansku vladu, mogao bi da se pokaže kao pravi čovek na pravom mestu. Da je poziciju dobio Bler, ili neko sličan njemu, u Savetu bi verovatno trošili mnogo vremena na međusobna prepucavanja.\nSa druge strane, posao visokog predstavnika za spoljnje poslove i bezbednost, koji je pripao baronesi Ešli, ne bi trebalo potcenjivati. Pored toga što će naporedo imati zvanje Barozovog zamenika, raspolagaće malom vojskom od oko sedam hiljada EU diplomata, koji će popuniti predstavništva koja Komisija ima nameru da otvori u svakoj prestonici na svetu. Naputovaće se kao Vuk Jeremić, još i više, a kad ne bude u avionu dočekivaće i ispraćaće visoke goste koji svako malo u buljucima navraćaju u Brisel. Međutim, teži deo njenog posla sastojaće se u usaglašavanju spoljnih politika zemalja članica koje, kao što znamo, imaju veoma različite stavove o Rusiji, Americi, Bliskom istoku, pa na kraju i o Kosovu, čiju nezavisnost neke još nisu priznale. "Posao iz pakla", rekao je uoči izbora jedan evropski funkcioner. "Ne bih ga poželeo ni najgorem neprijatelju."\nA opet, Ketrin Ešton bi vrlo lako mogla da se pokaže kao sjajan predstavnik EU. Tačno je da se nikada u životu nije bavila spoljnom politikom, ali je za manje od godinu dana, koliko je provela kao komesar za trgovinu, ostvarila impresivne rezultate: prošlog meseca potpisala je nekoliko desetina milijardi evra težak ugovor o slobodnoj trgovini sa Južnom Korejom, koji će EU doneti povećanje od oko 10 odsto BDP-a i stvoriti milione radnih mesta; a zatim, okončala je šesnaest godina dug spor o preferencijama za uvoz banana, (poznat i kao "rat banana") koji njeni prethodnici nikako nisu uspevali da razreše.\nSKROMNI LJUDI: Reč je, dakle, o ženi koja i te kako ume da rešava komplikovane međunarodne sporove, a pritom je pristojna, vredna i nenametljiva: upravo onakvo lice kakvo EU želi da pokaže svetu, u skladu sa doktrinom evropske "meke moći" nasuprot američkoj i ruskoj aroganciji. A inače, titulu baronese nije stekla zahvaljujući plavoj krvi: sirotinjskog porekla, prva je žena iz svoje porodice koja je završila fakultet, a titula joj je dodeljena da bi, nakon što su je laburisti delegirali, mogla da uđe u Dom lordova, gde je u neprijateljskom okruženju zdušno radila na reformama zakonodavnog sistema. I Van Rompej je skroman čovek: ove godine je, kao premijer Belgije, leteo u Australiju ekonomskom klasom, a na skijanje u Austriju je išao redovnom autobuskom linijom.\nDa su umesto Van Rompeja i Eštonove postavljeni King Kong i Godzila, oni bi izvesno zaustavljali saobraćaj gde god da odu, ali teško da bi se u Brisel vraćali sa potpisanim sporazumima. I konačno, ovim izborom postignuta je fina regionalna ravnoteža na ključnim pozicijama u EU: predsedavajući Saveta je sa severozapada Evrope, Barozo je južnjak, Portugalac, predsednik Evropskog parlamenta Jirži Busek sa evropskog istoka (Poljak), a Eštonova predstavlja ostrvske zemlje (u EU ih ima četiri). Pada u oči da, osim Britanije, nijedna evropska velesila nema predstavnika u ovom četvorouglu. To je zato što su zemlje poput Francuske, Nemačke i Italije prevashodno zainteresovane za položaje komesara za industriju, unutrašnje tržište i konkurenciju, a pogotovo za mesto guvernera Centralne banke (tamo su pare), dok zvučne titule s radošću prepuštaju drugima.\nI šta, na kraju, ova kadrovska pomeranja znače za Srbiju? Odgovor je: ne mnogo, s obzirom da ni Van Rompej ni Eštonova neće odlučivati o onome što nas najviše zanima, jer je proces pridruživanja pod ingerencijom Direktorata za proširenje, čiji komesar još nije izabran. S druge strane, Evropski savet je i te kako nadležan za misiju Euleks na Kosovu, a tu će se Van Rompej svakako nešto pitati.\nLjubitelj haiku poezije\nHerman van Rompej (62) je flamanski demohrišćanski političar koji je široj evropskoj javnosti na sebe skrenuo pažnju pre dve godine, kada je posredovao u prevazilaženju duboke političke krize između Flamanaca i Valonaca u Belgiji. Sukob je završen tako što je Van Rompej krajem 2008. postao šef koalicione vlade.\nPre toga diplomirani ekonomista bio je poslanik u parlamentu, a od 1993. do 1999. zamenik premijera i ministra budžeta.\nOd 1. decembra Belgijanac će stupiti na dužnost prvog stalnog predsedavajućeg Saveta EU, pojednostavljeno "predsednika" EU. Evropski mediji okarakterisali su skoro jednodušno Van Rompeja kao klasičnog kompromisnog kandidata, koji niti je imao bilo kakve veze sa institucijama EU niti ima pojma o komplikovanim institucijama Unije, ili iskustva sa evropskom politikom. Masovno su objavljene karikature koje ga ismevaju kao ljubitelja haiku poezije, ili kao klovna.\nPredsednik EU bira se na dve i po godine sa mogućnošću da ponovo bude izabran. Cilj Lisabonskog ugovora je da EU jača kako spolja tako i iznutra. Predsednik objedinjuje dosadašnje funkcije predsednika Komisije EU i predsedavajućeg EU koji se menjao svakih pola godina i bio jedan od šefova vlada zemalja članica.\nPredsednik EU predsedava Evropskom savetu 27 zemalja članica čiji se šefovi država i vlada sastaju svaka tri meseca u Briselu i određuju bitne političke smernice Unije. Predsednik treba da odredi tačke dnevnog reda i da sam daje "impulse", to jest predloge, kako piše u Lisabonskom ugovoru. Predsednik treba da radi na obezbeđivanju konsenzusa među državama članicama. Prevladava mišljenje da Van Rompej nema ni autoritet ni težinu da izađe na kraj sa različitim interesima koje zastupaju predstavnici nacionalnih vlada EU, te da ga za to privremeno mirenje Flamanaca i Valonaca baš nikako ne kvalifikuje.\nKetrin Ešton (53) važi za dobru pregovaračicu. Kažu da veoma brzo uči i da se lako prilagođava novim situacijama. Jedino što, kako cinično komentarišu mnogobrojni kritičari, u svojoj dosadašnjoj karijeri nije imala nikakve veze sa spoljnom politikom.\nJoš 1999. za vreme vladavine premijera Tonija Blera postala je članica britanskog gornjeg doma – House of Lords. Premijer Gordon Braun ju je 2007. postavio za njegovu predsednicu. Na tom položaju dosta se bavila politikom Evropske unije i bila zadužena za pripreme za primenu Lisabonskog ugovora koji sada stupa na snagu. To je do sada bio njen jedini kontakt sa spoljnom politikom. U svojoj karijeri zalagala se mnogo više za fizički hendikepirane radnike ili se bavila pitanjima zdravstva i samohranih roditelja.\nNjena nominacija za prvu "ministarku spoljnih" poslova EU, to jest visokog predstavnika za spoljnu i bezbednosnu politiku, bila je pravo iznenađenje, mnogi za nju do tada nikada nisu ni čuli. Eštonova čak ni u Britaniji nije bila prvi izbor premijera Brauna za to mesto. Kao glavni kandidati laburista važili su ministar privrede Piter Mendelson i Džefri Hun, bivši ministar odbrane i saobraćaja. Eštonova je i na položaj komesarke za trgovinu EU došla samo zato što je Mendelson bio hitno potreban u Londonu da bi spasavao laburističku vladu.\nEštonova, koja je udata za novinara Pitera Kelera i ima dvoje dece, na dužnost stupa 1. decembra. Prema Lisabonskom ugovoru funkcija ministra spoljnih poslova objedinjuje dosadašnje funkcije visokog predstavnika EU za spoljnu politiku i komesara za spoljne poslove na kojima su bili Havijer Solana i Benita Ferero-Valdner.\nMinistar/ministarka spoljnih poslova EU prema Lisabonskom ugovoru istovremeno je i potpredsednik/potpredsednica Komisije EU; ta funkcija po prvi put spaja Savet ministara EU i Evropsku komisiju i ima ogroman budžet. Cilj uspostavljanja ove funkcije je da EU kreira zajedničku spoljnu bezbednosnu i privrednu politiku, kao i politiku pomoći prema zemljama trećeg sveta, dakle da pred svetom govori jednim glasom. Treba da se izgradi diplomatija EU sa oko 8000 diplomata koji će biti raspoređeni po čitavom svetu i da sarađuju sa nacionalnim ambasadama zemalja članica EU. Mandat traje pet godina.\nHoru kritika na račun Eštonove i sumnji da nije dorasla položaju na koji je izabrana pridružila se i frakcija Zelenih u Evropskom parlamentu. Njihovi predstavnici govorili su o "neupadljivoj visokoj predstavnici za spoljnu i bezbednosnu politiku EU", te da je njenim izborom EU samo pokazala da je u krizi, i da Eštonova spada u političare koji jednostavno nikome nisu potrebni kod kuće, pa ih zato šalju u Brisel, što je opšta praksa nacionalnih vlada zemalja EU.


Generalni sekretar Privredne komore na Evropskom parlamentu preduzeća – Bankar.me\nGeneralni sekretar Privredne komore na Evropskom parlamentu preduzeća\nOctober 12, 2018 CRNA GORA, SVE VIJESTI Leave a comment\nProširenje je u interesu svih Evropljana, a Evropska unija bez zemalja jugoistočne Evrope nije završen projekat, poručio je generalni sekretar Privredne komore Pavle D. Radovanović koji je učestvovao u radu Evropskog parlamenta preduzeća.\nKako su naveli iz Privredne komore, riječ je o najvećem skupu privrednika Evrope, koji je u Briselu okupio više od 700 predstavnika kompanija iz 45 država.\nGeneralni sekretar je istakao da je izvjesna perspektiva članstva u Evropskoj uniji izuzetno važno ekonomsko i razvojno pitanje za Crnu Goru i druge države Jugoistočne Evrope.\n“Kao predstavnici interesa privrede ne prepoznajemo nijednu validnu alternativu Evropskoj uniji koja bi naše zemlje uvela u period dugoročne ekonomske stabilnosti i privrednog rasta”, rekao je Radovanović.\n“Vjerujemo da Crna Gora zaslužuje da realizuje svoje potencijale koristeći prednosti zajedničkog evropskog tržišta. Imamo kapacitet da budemo kredibilan član Evropske unije”, rekao je Radovanović.\nCilj manifestacije bio je da se čuje riječ privrednika – aktera ekonomskog rasta u Evropi, donosiocima odluka predstavi šta poslovna zajednica očekuje od njih u budućnosti, te poboljša razumijevanje zakonodavaca EU o potrebama, problemima i izazovima sa kojima se svakodnevno suočava poslovna zajednica.\nSa Evropskog parlamenta preduzeća upućena je jasna poruka trenutnoj debati o budućnosti Evrope: EU mora biti otvorena za biznis!Preduzetnici su izrazili zabrinutost u vezi neusaglašenosti vještina sa potrebama tržišta rada, pristupa jedinstvenom tržištu i pravca globalne trgovinske agende. Istovremeno, članovi Evropskog parlamenta preduzeća izrazili su podršku snažnoj ijedinstvenoj EU kako bi se efikasno bavila ovim izazovima.\n“Imamo više diplomaca nego ikad u Evropi i nevjerovatno talentovane mlade ljude koji ulaze na tržište rada, ali šta je tu dobro ako ne mogu pronaći posao, niti poslodavci kadrove sa adekvatnim vještinama? Moramo više da učinimo da bi osigurali da obrazovanje priprema mlade ljude za trenutne i nove mogućnosti zapošljavanja”, rekao je Leitl.\n“Nije riječ o visokoj politici, već o biznisima, zajednicama, radnim mjestima. Sat otkucava, tako da moramo efikasno raditi kako bismo osigurali uredno, trgovinsko orijentisano britansko povlačenje iz Unije”, riječi su predsjednika EUROCHAMBRES.\n“Preduzetnici žele čvrsto jedinstveno tržište, vanjsku snagu, stabilnu ekonomiju i kvalifikovan kadar. EU je dio rješenja ovih izazova, a ne dio problema, ali će u tome uspjeti samo ako njene politike odražavaju potrebe preduzetnika”, zaključio je Leitl.\nPOJMOVIPavle D. Radovanović PKCG - Privredna komora Crne Gore\nPrevious Ovo je novi Novi BMW X5 (foto)\nSljedeći Kontrola letjenja dobila Montenegro Airlines na sudu za 10 miliona\nOvo je pet kandidata za predsjednika PKCG\nPet kandidata za predsjednika PKCG\nUkinuti obavezno plaćanje članarine Privrednoj komori


Krizni štab održao vanrednu sednicu: Stroža kontrola u celoj Srbiji • Poportal\n„Krizni štab uputio je pisma svim gradonačelnicima i predsednicima opština u kojima ih podseća da su dužni da obezbede poštovanje svih epidemioloških mera na svojoj teritoriji, bez izuzetka i da bilo kakvog tolerisanja nepoštovanja mera neće biti. Ukoliko uoče makar i minimalno nepoštovanje preventivnih mera, nadležni organi su u obavezi da postupaju u skladu sa zakonom i takvo ponašanje sankcionišu. Ovo se pogotovo odnosi na organizatore različitih događaja širom Srbije, čija je obaveza da obezbede sve uslove kako zdravlje građana ne bi bilo ugroženo.\nVlada Republike Srbije još jednom apeluje na sve građane da poštuju sve donete mere zarad sopstvenog zdravlja i zdravlja svojih najbližih. Jedina sigurna i do danas dokazana zaštita od korona virusa je poštovanje preventivnih mera. Svako odstupanje ili nepoštovanje mera nas udaljava od cilja, a to je konačna pobeda nad korona virusom što ćemo uspeti jedino uz visok nivo discipline u odgovornosti“, navodi se u saopštenju Kriznog štaba.


Mnogo je devojaka koje vole šminku, smatraju da su s njom privlačnije, ili se osećaju sigurnije kad imaju šmniku na licu. Samo, oprezno s izborom šminke, jer ima i nekih stvari koje mogu da deluju odbojno, kao što su masne ili lepljive usne.\nKada devojka, recimo, stavi previše sjaja na usne, one mogu da ne izgledaju onako lepo kao što bi devojka želela, već kao da se najela masne hrane poput velike količine bureka, i nije se obrisala posle toga. A ako će vaše usne doći u dodir s nekim, bilo da je to drugarica koju ljubite u obraz ili dečko s kojim se ljubite, njima se baš i neće dopasti kad osete nešto masno i/ili lepljivo na svojoj koži ili usnama.\nNaravno, ako vam je neophodna zaštita za usne, kao što je grožđana mast bez koje vam usne ispucaju do krvi, svakako da se nećete odreći toga – niko od vas ne traži da vas usne bole i da krvare. Međutim, često problem ne napravi grožđana mast, već previše sjaja za usne ili previše karmina, ili to što je šminka lošeg kvaliteta. To što imate nešto šminke na licu može da vam podigne samopouzdanje, ali koliko će vam biti samopouzdanje kad shvatite da se nekome gadi da ga poljubite, ili kada vam drugarica diskretno doda maramicu kako biste obrisale masne usne, misleći da ste upravo jele nešto i zaboravile da se obrišete?\nUživajte u šminkanju – zabavno je i može vam pomoći da se bolje osećate. Samo, pazite šta stavljate i u kojoj količini, kako bi ta šminka imala onaj efekat koji želite. I ne zaboravite da je šminka efektnija onda kad ne naglašavate sve, već ili usne, ili oči, pa bi tako moglo da bude korisno da odaberete da naglasite oči onda kada očekujete da će vaše usne doći u dodir s nekim – tada možete biti sigurne da će vaš dečko zaista uživati u ljubljenju s vama, u svakom slučaju više nego kada mu usne dodiruju nešto masno i/ili lepljivo, i kad se od njega očekuje da "jede" vašu šminku.


Svečano obeleženo 100 dana do početka EP u košarci za žene 2019 - Sportske vesti - Savremenisport.com\nNaslovna :: Sportske vesti ::\tSvečano obeleženo 100 dana do početka EP u košarci za žene 2019\nSvečano obeleženo 100 dana do početka EP u košarci za žene 2019\nOstalo je manje 100 dana do početka Evropskog prvenstva za košarkašice, čiji će domaćini biti Srbija i Letonija (27. jun – 7. jul)! Ovim povodom, u utorak 19. marta 2019. godine u podne, u tri srpska grada domaćina – Beogradu, Nišu i Zrenjaninu, svečano je počelo odbrojavanje do najvećeg sportskog događaja u našoj zemlji u 2019. godini.\nNa platou ispred TC “Ušće” u Beogradu, u rad je simbolično pušten sat na kome će se prikazivati odbrojavanje sve do početka EP. Sat su aktivirali potpredsednica Vlade i ministarka građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture RS i predsednica Organizacionog odbora Evropskog prvenstva u košarci za seniorke 2019. prof. dr Zorana Mihajlović, ministar omladine i sporta RS i potpredsednik Organizacionog odobora EP u košarci za seniorke Vanja Udovičić, predsednik Košarkaškog saveza Srbije Predrag Danilović, potpredsednik KSS za žensku košarku Ana Joković i gradonačelnik Beograda Zoran Radojičić. Uz njih, događaju su prisustvovali i pomoćnik ministra za sport i omladinu Darko Udovičić i posebni savetnik za pravna pitanja ministra Udovičića Ivana Dukić.\nAmbasador EP 2019 za košarkašice Nataša Kovačević simbolično je ubacila loptu u koš i tako obeležila početak odbrojavanja…\nU svečanoj atmosferi, u prisustvu brojih predstavnika medija i malih košarkašica beogradskih klubova, koje su tokom celog dana igrale basket na terenu i takmičile se u raznim košarkaškim disciplinama, potpredsednica Vlade Zorana Mihajlović, ministar Udovičić, predsednik KSS Danilović i gardonačelnik Radojičić ostavili su poruke podrške našoj ženskoj reprezentaciji na „košarkaškom zidu“, pored pehara namenjenog šampionkama Evrope.\n– “Okupili smo se danas da bismo obeležili sto dana do početka Evropskog prvenstva. Grupne faze će se odigrati u Nišu i Zrenjaninu, a najbolje ekipe će da se bore za medalje u Beograskoj areni. Organizovati ovaj događaj je veoma ozbiljna stvar i sigurno ne bismo mogli to da uradimo bez velike pomoći i podrške Vlade Srbije, Ministarstva sporta i omladine i gradova domaćina Niša, Zrenjanina i Beograda. Iskreno se nadam da ćemo da uživamo u odličnoj organizaciji, dobrim utakmicama i da ćemo našoj reprezentaciji pomoći da stigne do završne faze” – poručio je Danilović.\nGradonačelnik Beograda Zoran Radojičić rekao je:\n– “Beograd je grad sporta i ako bi pitali Beograđane košarka je sigurno jedan od najomiljenijih sportova. Ovo Evropsko prvenstvo je sjajna prilika da još jednom promovišemo sport, ali i Beograd i Srbiju kao sjajne organizatore sa jedne strane, a sa druge strane i grad koji je vrlo značajan i ima šta da pruži u turističkoj ponudi. Naše košarkašice su na prethodnim takmičenjima pokazale da znaju da se bore za Srbiju na posvećen, iskren i hrabar način i ne sumnjamo da će to da urade i ovog puta. Moja poruka da ih čekamo na pobedničkom balkonu je u stvari jedna želja, ne sa namerom da ih opteretimo… Siguran sam da će one dati sve od sebe, a to je najvažnije. Verujem da ćemo se dobro pripremiti, i mi kao organizatori i grad Beograd za sve goste, kao i naše košarkašice, da ćemo dati sve od sebe i imati dobar rezultat u svakom pogledu. Beogradska publika zna da bodri naše reprezentativce i reprezentativke i verujem da će i ovoga puta biti tako, kao i da ćemo još jednom pokazati da znamo da organizujemo najveća takmičenja.”\nMinistar omladine i sporta RS i potpredsednik Organizacionog odobora EP u košarci za seniorke Vanja Udovičić istakao je:\n– “Ostalo je još sto dana do najvećeg sportskog međunarodnog takmičenja u Srbiji u 2019. godini! Želimo da Srbiju otvorimo svetu, da pokažemo da smo daleko najbolji organizatori, što smo dokazali u 18 velikih takmičenja koja smo u prethodnih pet godina organizovali u našoj zemlji, da pokažemo da Beograd, Niš i Zrenjanin znaju da budu najbolji domaćini i da pošaljemo jasnu poruku toplog gostoprimstva Srbije i svih naših građana. Ovo takmičenje je izuzetno važno jer promoviše sport, a još važnije jer promoviše ženski sport. Želim da se zahvalim potpredsednici Vlade Zorani Mihajlović i predsednici koordinacionog tima za rodnu ravnopravnost, koji kroz svoj rad promovišu ženski sport i zalažu se da se što više devojčica bavi sportom, kako profesionalnim tako i rekreativnim, ali je možda i najvažnija poruka da privučemo što više devojčica i pošaljemo poruku da je važno da se bave i školskim sportom. Drago mi je da će Srbija ponovo pomeriti granice. Siguran sam da ćemo biti najbolji domaćini, a naš najveći uspeh je ako posle ovog takmičenja makar pet novih devojčica krene stopama Ane Joković, sestara Dabović, Sonje Petrović i svih ostalih naših „kraljica“, kako smo ih prozvali posle Olimpijskih igara u Riju”.\nPotpredsednica Vlade i ministarka građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture RS i predsednica Organizacionog odbora Evropskog prvenstva u košarci za seniorke 2019. prof. dr Zorana Mihajlović imala je lepu poruku\n– “Zaista sam veoma ponosna na naše košarkašice, mislim da su one već dosegle zvezde. Iskreno, verujem da će to ponoviti na ovom Evropskom prvenstvu i mi smo uz njih. Naša obaveza je da stvorimo uslove, da budemo dobri domaćini i to ćemo sigurno uraditi. Verujem da će svi koji budu došli u našu zemlju uživati, a mi najviše, jer ćemo sigurno pobediti. Dakle, sva podrška svih nas koji smo u organizacionom odboru, ali i svih građana Srbije, našem ženskom sportu, a pre svega našim košarkašicama!”\nU Zrenjaninu su sat koji odbrojava 100 dana do početka EP aktivirali gradonačelnik Čedomir Janjić i pokrajinski sekretar za sport i omladinu Vladimir Batez, u prisustvu malih košarkašica ŽKK Naftagas i ŽKK Proleter. (Izvor: KSS)\nDatum: 22.03.2019. Autor: KSS\n+ DDOR osiguranje generalni sponzor Beo...\n+ OMV Srbija na Beogradskom sajmu autom...\n+ Kuglaši sa invaliditetom u nadmetanj...\n+ Počinje seniorsko EP: Novi format ka...


Trebinje: Podrška za Ćurića 62, a za Borjana 34 odsto\nIstraživanje koje je u posjedu Srne\nKada bi prijevremeni izbori za gradonačelnika Trebinja bili održali sutra, kandidat SNSD-a Mirko Ćurić ostvario bi ubjedljivu pobjedu nad protivkandidatom koalicije "Trebinje zaslužuje bolje" Sašom Borjanom sa razlikom od 28 odsto, navodi se u istraživanju javnog mnjenja koje je za potrebe jedne političke partije uradila agencija iz Beograda.\nOvo istraživanje, koje je u posjedu Srne, pokazuje da bi se oko 61 odsto ispitanika izjasnilo da bi sigurno, a 21 odsto da bi vjerovatno izašlo na izbore.\nNa izbore vjerovatno neće izaći šest odsto ispitanika, osam odsto je onih koji sigurno ne bi ispunili svoje građansko pravo, a svega četiri odsto nije željelo da odgovori na ovo pitanje.\nOd onih koji bi sigurno ili vjerovato izašli na izbore, za kandidata SNSD-a Mirka Ćurića glasalo bi njih 62 odsto, za kandidata opozicije Sašu Borjana 34 odsto, dok ni za jednog od kandidata ne bi glasalo četiri odsto ispitanika.\nIstraživanje, koje se odnosilo na ispitivanje stavova građana Trebinja da li će izaći na prijevremene izbore i kome će ukazati svoje povjerenje, provedeno je telefonskim putem, metodom slučajnog odabira od 4. do 7. februara na teritoriji grada Trebinja, na reprezentativnom uzorku od 361 ispitanika.\nPrijevremeni izbori za gradonačelnika Trebinja biće održani 17. februara.\nTrebinjci će moći da glasaju između dva kandidata - Mirka Ćurića koji je prijedlog SNSD-a i koga je podržalo još devet političkih partija /SP, DNS, Ujedinjena Srpska, PUPRS, SRS "Dr Vojislav Šešelj", Pokret za Trebinje, DEMOS, NDP i Prva SDS/ i Saše Borjana, kandidata koalicije "Trebinje zaslužuje bolje" koju čine PDP i SDS.\nBolnica Trebinje bi mogla da poboljša svoje usluge


eKapija | (Ekonomist) Procenitelji u Srbiji - Uskoro i licence\nIzvor: Ekonomist magazin | Nedelja, 02.12.2007.| 16:34\n(Ekonomist) Procenitelji u Srbiji - Uskoro i licence\nNacionalno udruženje procenitelja Srbije ovog meseca bi trebalo da postane član IVSC (International Valuation Standard Comitee). Cilj pridruživanja toj asocijaciji, pod kojom su svi evropski procenitelji, jeste da se primenjuju standardi za vršenje procene vrednosti nekretnina, kapitala, opreme, koji su usvojeni u većini zemalja sveta, a tendencija je da budu globalno usvojeni u celom svetu. Danas u Srbiji ne postoje pravila na ovom polju - procenu vrše veštaci građevinske struke koji su licencu dobili od Ministarstva pravde, ali koji nemaju dana školovanja u vezi sa procenama vrednosti nekretnina, niti imaju standarde i metodologiju kojom se vode.\n“Profesija procenitelja u Srbiji ne postoji, praktično da nema kurseva ni smerova na fakultetu koji bi obučili ljude da se bave ovim poslom. Sa ciljem da se organizuju kursevi i dodeljuju licence i standardi koji važe svuda u svetu, nekolicina ljudi koji se ovim poslom bave osnovala je pre godinu dana Nacionalno udruženje procenitelja Srbije (NUPS)”, kaže Danijela Ilić, direktor odeljenja za evaluacije u EFG Property i predsednik Udruženja.\nProcena nekretnina postala je veoma aktuelna u Srbiji od 2002. godine kada počinje da se razvija hipotekano tržište. Zbog toga je 70 odsto angažmana veštaka sa licencom Ministarstva pravde upravo u ovom sektoru. Ova vrsta usluga koristi se još i za knjigovodstvene potrebe u okviru procene kapitala, pri kupovini i prodaji nekretnina i slično.\n“Ali, ovdašnji procenitelji nemaju usaglašena, propisana, pa ni predložena pravila po kojima rade i često su nedoumici kako da pristupe proceni. Umesto da u standardizovanoj formi procenitelj prvo da opis lokacije, pa opis tržišta, karakteristike nekretnine, metodologija procene i zaključak, ovde se dešava da posle korektnog opisa nekretnine usledi rečenica – “mišljenja sam da ova nekretnina vredi…” To ne bi smelo da se dešava. Mora se pratiti način razmišljanja procenitelja, ako se izveštaj zasniva na pretpostavci, mora se izneti ta pretpostavka, ako na činjenicama onda se i one moraju tačno navesti u izveštaju”, kaže Danijela Ilić koja se bavi procenom, odnosno revizijom procena. Zbog nestandardizovanih kriterijuma, često se dešava da se procenjene vrednosti za istu nekretninu, izvršene u isto vreme, razlikuju i do 60 odsto, dok je maksimalni prag tolerancije “plus-minus” 15 odsto.\nJedan od jakih razloga za uvođenje svetskih standarda procene i uspostavljanje profesije procenitelja, jeste što svetski kapital ne zna za granice, te će svako ko želi da investira u Srbiji, zahtevati da se procena nekretnine ili projekta radi u skladu sa svetskim standardima.\nInvesticioni fond koji bi diversifikovao svoj portfolio ulaganjem u nekretnine u Srbiji, želi da ima procenu te investicije po istoj metodologiji i standardima po kojima mu je procenjivana investicija u Americi ili bilo gde drugde. Pošto domaćih procenitelja sa licencom IVSC-a nema, u Srbiju je došlo nekoliko licenciranih profesionalaci iz inostranstva i strani investitori isključivo koriste njihove usluge. I lokalni investitori, kada rade procenu projekta radije se savetuju sa proceniteljima koji poseduju IVSC licencu.\nPre 15 godina Rumunija je imala slične probleme što se tiče profesije procenitelja, kao danas Srbija. Te probleme je rešilo tamošnje nacionalno udruženje procenitelja, koje je odškolovalo ljude da se bave procenom nekretnina, ali im je trebalo deset godina da i sami počnu sa licenciranjem. Srbiju čeka isti scenario. Zainteresovanih za ovu vrstu edukacije ima dosta, i to nisu samo sudski veštaci već svi koji rade sa nekretninama.\n“Edukacija će se vršiti na više nivoa - prvo procenitelji stambenog prostora. Svuda na zapadu to je “druga karijera”, ekonomisti, ugostitelji ili domaćice završe ovakvu obuku i počnu se baviti procenom stanova”, kaže predsednica NUPS-a. Drugi nivo bi, po njenim rečima, bio ozbiljniji, jer bi obučavao ljude za kompleksnije, investicione analize u oblasti nekretnina. To bi takođe mogla biti druga karijera, ali osnovni uslov bi ipak bio odgovarajući univerzitetski profil – ekonomski, pravni, tehnički. Tako odškolovani procenitelji, dobili bi diplomu uglednog “Apraisal Institute”, kojom bo mogli raditi procene svuda u svetu, ako su pozvani.\nDanijela Ilić kaže da se za procenu nekretnina koriste tri metode. Prva je troškovna i koristi se za visoko specijalizovane, industrijske nekretnine i tamo gde nema tržišta za određenu vrstu nekretnine – znači sigurno ne u Beogradu, gde trenutna potražnja iznosi do 50 hiljada stanova godišnje. Ali u malim mestima i ruralnim sredinama gde nema sa čim da se uporedi vrednost, procenjuje se tržišna vrednost zemljišta i samo troškovi gradnje ponuđene građevine. Uz amortizaciju, ukoliko je zgrada starija. Najpravilniji je kriterijum direktna komparacija – na sličnoj lokaciji desila se slična transakcija u približno istom vremenskom periodu, nekretnina je sličnih karakteristika. Ranija transakcija tada se samo prilagodi nekretnini koja se procenjuje, u smislu da se vrednost prilagodi činjenici da ova zgrada nema lift u odnosu na prethodnu, ili ima grejanje i sl. Treća je prihodovna metoda, koja se ne koristi za stanove, osim ako se oni ne kupuju kao investicija.\nProsečna cena usluge individualnog procenitelja za procenu stana u zgradi je oko sto evra, što je najjednostavniji, pa i najjeftiniji postupak. Prosečna zarada individualnog procenitelja koji se nalazi na listi “podobnih procenitelja” kod raznih banaka, je između 1.500 i 3.000 evra mesečno. Strane proceniteljske kuće koje su prisutne na domaćem tržištu uglavnom ne rade procene stanova za potrebe hipotekranih kredita, već se bave procenama za potrebe projektnog finansiranja ili za velike korporativne klijenata koji zalažu čitave industrijske i proizvodne komplekse. Takve procene se plaćaju od 2.500 do 7.000 evra. Plate procenitelja u stranim proceniteljskim kućama se kreću od dve do tri i po hiljade evra i više, zavisno od licence koju procenitelj poseduje.\nERB Property Services doo Beograd\nInternational Valuation Standard Comitee


Početak/Stare vesti/U fokusu/Mala matura: Takmičenja ne donose dodatne bodove\nPolaganje male mature će i ove godine biti kao i ranije – polagaće se tri testa, od kojih svaki ima 20 pitanja koja maksimalno mogu da donesu 10, odnosno ukupno 30 bodova.\nMeđutim, pored toga što je od ove godine uvedeno da je za upis u četvorogodišnje smerove srednjih škola potrebno najmanje 50 bodova, postoje još neke novine koje se odnose na bodovanja i upis u srednje škole.\nOsmacima se od ove godine neće uvažavati učestvovanje na takmičenjima, koja su do sada mogli da im donesu i do 20 bodova, koliko su dobijali učenici koji su osvojili prvo mesto na nekom međunarodnom takmičenju.\nDodatni bodovi za uspeh na takmičenjima važiće se samo pri uspisu u škole za nadarene učenike, dok se za gimnazije i stručne škole ovi bodovi neće računati prilikom rangiranja učenika.\nU bodove, prema kojima će se učenici rangirati prilikom upisa, ulaziće bodovi koje maturanti dobiju polaganjem testova u okviru male mature i bodova koje dobiju na osnovu uspeha iz prethodno završenih razreda.\nmala matura upis u srednju školu


Vesti online / Vesti / Ex YU / Vođe pobijene da ne progovore?\nU krivičnom sudu u Skoplju 9. februara počinje suđenje terorističkoj grupi koja je 9. i 10. maja napala kumanovsko Divlje naselje, gde je poginulo osam policajaca, a 42 su teško povređena. U policijskoj akciji je poginulo i 10 pripadnika terorističke grupe, a na optuženičku klupu će sesti njih 30.\nMutna pozadina: Policija na ulicama Kumanova\nNajveći deo njih su državljani Kosova, a za terorizam su optuženi i jedan državljanin Albanije i jedan nemački. Optužnica ih tereti da su od januara 2015. do napada u Kumanovu pripremali terorističke napade u Makedoniji.\n* Teroristi uhapšeni, pa ubijeni?\n* Makedonija na ivici novih sukoba\nNa prethodno održanoj javnoj sednici u sudu svi optuženi su se izjasnili kao nevini, a njihovi advokati su osporavali optužnicu tvrdeći da je istraga nepravilno vođena, pa su zato zatražili da slučaj bude predat Specijalnom tužilaštvu Katice Janeve.\nJavno Tužilaštvo je tada na javnoj sednici tvrdilo da je 18 od privedenih ljudi nosilo uniforme Oslobodilačke vojske Kosova. Prezentirani su dokazi da su u periodu od 27. aprila do 8. maja bile korišćene posebne istražne mere, a analize su pokazale da se dokazi iz kumanovskog Divljeg naselja podudaraju sa biološkim tragovima sa prethodno napadnute karaule Gošince.\nNa suđenju kumanovskoj terorističkoj grupi, pored svedoka i meštana Divljeg naselja, kao zaštićeni svedoci će se pojaviti i 48 policajaca koji su povređeni u borbama 9. i 10. maja 2015.\nPrvooptuženi je Sami Ukšini, zvani komandant Sokoli, a drugi na listi optuženih je Andi Krasnići iz Mališeva. Njih dvojica su bili vođe, dok su organizatori napada na Kumanovo, Mirsad Ndrecaj, poznat kao komandant Nato i Beg Rizaj ubijeni u policijskoj akciji.\nMediji na albanskom jeziku tvrde da su dvojica vođa terorističke grupe Beg Rizaj i Arben Redžaj bili likvidirani nakon hapšenja, a skopski nedeljnik "Fokus" navodi da tročasovni audio snimak krije istinu o masakru u Kumanovu i političkim režiserima.\nNedeljnik ističe da je makedonskim i kosovskim političkim funkcionerima odgovaralo da su Ndrecaj i Rizaj mrtvi, jer im je za izazivanje incidenta bilo obećano dva miliona evra.\nAdvokati optuženih su najavili da će tražiti da se pred sudom kao svedoci pojave i pripadnici makedonskih obaveštajni službi, za koje se pojavila informacija da su pre napade u Gošincima i Kumanovu kontaktirali sa vođama terorističke grupe.\nEX YU Vlasti naručile napad terorista\nPetak 05.02.2016. 07:10\nКо је организовао инцидент у Македонији и зашто ?? САД су организовали рат у Македонији како неби могли Преседник Македоније Ђорге Иванов и Премијер Никола Груевски да иду у Москви на Параду победник 9 маја .Груевски је желео да иде у Москви на параду победник у Другом светском рату али то су спречили фашиисти .


"Mital" drži RS u zarobljeništvu\nHome / Vijesti / “Mital” drži RS u zarobljeništvu\n“Mital” drži RS u zarobljeništvu\nPredsjednik Vlade Republike Srpske Željka Cvijanović rekla je danas u Banjaluci da je prodaja državnog paketa akcija u Rudnicima željezne rude /RŽR/ “Ljubija” poprimila sasvim negativnu priču i izrazila bojazan da “Mital” Srpsku drži u nekakvoj zarobljeničkoj poziciji.\nCvijanovićeva je ocijenila da je taj poslovni aranžman trebalo da donese dobro Ljubiji i cijelom tom kraju, koji bi se mogao oživjeti i dovesti na pribižno jednak nivo kao nekada.\n“Očito da smo sada suočeni sa raznim vrstama pritisaka, prijetnjama i slično. Sa aspekta Vlade smatrali smo da treba da idemo u ovu proceduru, donijeli smo odgovarajuće odluke uputili ih Narodnoj skupštini uz apsolutnu svijest da su samo narodni poslanici ti koji treba da donesu odluku”, rekla je Cvijanovićeva novinarima.\nNa pitanje da li je Vlada dobila pismo čelnih ljudi “Mitala” u kome se prijeti međunarodnom arbitražom u vezi sa “Ljubijom”, premijer Srpske je navela da se s tim u vezi ušlo u jednu totalno nekorektnu fazu.\n“Ovdje nije omogućeno da se trezveno razmišlja i odluči šta dalje uraditi. Mi Ljubiju i ponudu /Izrael investment grupe/, koja je došla, posmatramo kao razvojnu šansu Srpske. Razumijem isto tako one koji imaju strahove i da svako ima pravo da ima svoj stav o ovom pitanju, ali mislim da se u parlamentu, nakon javne rasprave /o Ljubiji/, dobilo zaista dosta podataka i pokazatelja da u Narodnoj skupštini treba otvoriti široku raspravu, i da vidimo da li želimo ili ne želimo da idemo tim putem”, navela je Cvijanovićeva.\nOna je u vezi s “Ljubijom” izrazila bojazan da “Mital” Srpsku drži u nekakvoj zarobljeničkoj poziciji.\n“Ja ću diktirati stvari na svoj način, neću uvažiti ono što su potrebe šire društvene zajednice, a onda ću prijetiti svaki put kada neko drugi pokuša da uđe u neki aranžman koji bi trebao da rezultira ekonomskim efektima. Ne razumijem tu logiku velikih poslovnih korporacija”, rekla je Cvijanovićeva.\nOna je istakla da Vladu interesuje da se ne desi da “Mital” za par godina dođe i zaključa sve to.\n“Šta ćemo onda raditi ako ne razmišljamo da treba dati neku novu razvojnu priliku i šansu cijelom tom kraju. Ne razumijem zašto treba da postoji toliki problem ako postoje čiste ili jasne namjere svih strana u bilo kom partnerstvu i konkurenciji”, poručila je Cvijanovićeva.\nVlada Republike Srpske ranije je donijela odluku o prodaji 64,99 odsto akcija osnovnog kapitala akcionarskog društva Rudnici željezne rude “Ljubija”, metodom neposrednog izbora kupca. Za kupovinu 64,99 odsto akcija osnovnog kapitala “LJubije” kompanija “Izrael investment grupa” ponudila je 92 miliona KM.\nOznakeArcelor MitalprijedorRSRŽR Ljubijaželjka cvijanović


Kvalifikovanom radnom snagom i stabilnim institucijama do novih investicija na Zapadnom Balkanu – Bankar.me\nJune 11, 2022 CRNA GORA, EVROPA, POSAO I KARIJERA, REGION, SVE VIJESTI Leave a comment\nPrivredna komora Crne Gore, u saradnji sa Komorskim investicionim forumom Zapadnog Balkana, organizovala je prezentaciju studije „Potencijal Zapadnog Balkana za privlačenјe stranih investicija u post-kovid periodu.\nStudija ukazuje da je pandemija COVID-19 stvorila novu stvarnost širom svijeta, te da bi ekonomije Zapadnog Balkana mogle iskoristiti potencijale koji proizilaze iz nje. Intenziviranje regionalne saradnje, stavljanje fokusa na kvalifikovanu radnu snagu, ulaganje u obrazovanje, te poboljšanje infrastruktutre i politička stabilnost predstavljaju neophodne uslove za privlačenje stranih investitora.\nMladen Perazić, direktor Sektora za obrazovanje i kvalitet u Privrednoj komori Crne Gore je u svom uvodnom obraćanju podsjetio da je Komorski investicioni forum zapadnobalkanske šestorke zajednička inicijativa privrednih komora Albanije, Bosne i Hercegovine, Srbije, Kosova, Sjeverne Makedonije, i Crne Gore – kojom je 2017. godine uspostavljena ekonomska platfoma, sa zadatkom da promoviše region kao jedinstvenu investicionu i privrednu destinaciju.\n– Ova inicijativa zastupa 350.000 kompanija, uglavnom malih i srednjih preduzeća, realizujući misiju otvaranja novih mogućnosti za snažnije povezivanje poslovnih zajednica, kroz uklanjanje preostalih biznis barijera na tržištima regiona Zapadnog Balkana – istakao je Perazić.\nPrema njegovim riječima, Komorski investicioni forum Zapadnog Balkana zapravo predstavlja odgovor poslovne zajednice na političko-ekonomske procese u regionu, koji se odvijaju u okviru Berlinskog procesa.\nPerazić je kazao da ova studija prikazuje otkrića koja upućuju da unapređenje saradnje između domaćih i stranih kompanija ima potencijal da obezbijedi pozitivna tehnološka prelivanja i veze dobavlјača sa domaćim kompanijama, što bi dalјe donijelo višestruku korist lokalnim kompanijama. Pojačavanje regionalne saradnje takođe je jedan od značajnih faktora naglašenih u studiji.\nTatjana Šterjova Duškovska, generalna sekretarka Komorskog investicionog foruma Zapadnog Balkana 6 (KIFZB6) istakla je da su prekidi koje je donijela pandemija kovida primorali kompanije da razmišlјaju o povećanju otpornosti svoje proizvodnje na neočekivane okolnosti kroz diverzifikaciju i kraće lance snabdijevanja, geografski bliže lokacije, te veću proizvodnju kod kuće i povećanje zaliha.\n– Pandemija je jasno otkrila slabe tačke svjetske ekonomije, prvenstveno globalizaciju proizvodnje koja je sada ozbiljno narušena kroz poremećene lance snabdijevanja – kazala je ona.\nKako je navela, globalna trgovina je usporila u poslednjoj deceniji, a trenutne krize će vjerovatno djelovati kao dalji katalizator u ovom procesu. Duškovska je kazala da ovakva dešavanja tjeraju multinacionalne kompanije da preispitaju način na koji je do sada bila organizovana njihova proizvodnja, u nastojanju da se minimiziraju rizik i troškovi povezani sa prekidima u globalnim lancima snabdijevanja.\nPrema njenim riječima, fokus ove studije bio je na ukazivanju potencijala koje bi ekonomije Zapadnog Balkana trebale iskoristiti zbog mogućih promjena u globalnoj proizvodnji u narednim godinama, sa akcentom na zajedničku regionalnu saradnju i jačanje kompetitivnosti.\nDuškovska je istakla da su pojmovi poput „reshoring“, „near-shoring” and „onshoring” u porastu, kako u medijima, tako i u akademskim krugovima, što odražava trenutni trend međunacionalnih kompanija da preispitaju svoje lance snabdjevanja.\n– Vjerovatno će u narednim godinama doći do proizvodnje sa lokacija koje su udaljenije od kuće do onih koje su bliže, bar za neke evropske kompanije – istakla je ona.\nGlavne zaključke Studije predstavile su koordinatorke Projekta partnerstva komora Zapadnog Balkana Olga Van Zijverden i Sofija Kluge.\nOne su tokom prezentacije ukazale da bi ekonomije zapadnog Balkana mogle imati koristi od promjena koje očekuje postpandemijski svijet na polјu poslovanja najvećih globalnih lanaca proizvodnje i snabdijevanja na novim tržištima, uz neophodan nastavak unapređenja ekonomskog ambijenta zapadnog Balkana.\nPrema njihovim riječima, studija je pokazala da će sasvim izvjesno porasti zainteresovanost i potražnja za poslovanjem u zemlјama i regionima bližim zapadnoj Evropi, upućujući da ovaj trend može proizvesti pozitivan efekat na poslovanje već prisutnih domaćih kompanija, čak i ako je u pitanju promjena manjih obima u poslovanju međunarodnih grupacija i lanaca.\nOne su istakle da je istraživanje sporovedeno na 3.500 nemačkih kompanija pokazalo da 16% njih razmatra promjene u lancima snabdijevanja, a 12% razmišlja o novim lokacijama, te da 40 % onih koji posluju sa kompanijama iz drugih država ima probleme u lancu snabdijevanja, a 68% razmišlja o promjenama.\nKako su navele, čak i ako se ostvari samo jedan dio ovoga, on će i dalje vjerovatno biti značajan za male privrede Zapadnog Balkana, jer ove ekonomije dolaze kao prirodan izbor za približavanje – geografski su blizu Njemačke (i Zapadne Evrope uopšte), a imaju najniže troškove proizvodnje u cijeloj Evropi.\nMeđutim, da bi se u potpunosti iskoristila ova vjerovatna dešavanja, analiza sprovedena u studiji sugeriše da će Zapadni Balkan možda morati da promijeni narativ svojih ekonomija, kako bi od destinacije koja nudi niske troškove za investitore postala ona koja nudi visok kvalitet.\nOne su zaključile da su najznačajniji faktori koje inostrane kompanije uzimaju u obzir pri odlučivanju gdje da investiraju, dostupnost kvalifikovane radne snage, dobra infrastruktura, te politička stabilnost i vladavina prava.\nDavid Piegazki, regionalni koordinator Projekta partnerstva komora Zapadnog Balkana zahvalio je Privrednoj komori Crne gore na uspješnoj saradnji, istakavši da je prvi put u istoriji napravljena Studija zajedničkim radom svih šest komora Zapadnog Balkana, uz pomoć Bečkog instituta za međunarodne ekonomske studije.\n– Svih šest zemalja Zapadnog Balkana, pogotovo Crna Gora, treba da iskoriste ovu šansu koju je kriza pružila, ali ništa ne može doći preko noći, već treba uložiti veliki trud i mukotrpan rad kako bi se došlo do željenih rezultata – poručio je on.\nPiegazki je na kraju kazao da oni, kao Projekat partnerstva komora ZB6, žele dalje da razvijaju saradnju sa Privrednom komorom Crne Gore, te da stoje na raspolaganju za svaku vrstu pomoći.\nPOJMOVIEU zapadni balkan Investicije na Balkanu\nPrevious Poslodavci neće da plaćaju duplu dnevnicu\nSljedeći “Očekujemo 85% saobraćaja iz 2019.”\nBregu: Razvojni potencijal Zapadnog Balkana može se ostvatiti samo kroz regionalnu ekonomsku integraciju


Za nabavku opreme za zaštitu granice bit će izdvojeno 1,5 miliona eura | Krajina.BA\nBiH očekuje veću pomoć sigurnosnim i drugim nadležnim institucijama koje se bave pitanjima migracija, kako bi kadrovski i tehnički mogli odgovoriti na ovaj sve veći sigurnosni i humanitarni izazov za BiH. Na sastanku je najavljeno da će za nabavku opreme za zaštitu granice biti izdvojeno 1,5 miliona eura, saopćeno je iz Ministarstva sigurnosti BiH\nMinistar sigurnosti Bosne i Hercegovine Selmo Cikotić i komesar za proširenje i susjedsku politiku Evropske unije (EU) Oliver Varhelyi, na današnjem sastanku u Sarajevu razgovarali su o sigurnosnoj situaciji BiH, s posebnim naglaskom na izazove migrantske krize, javlja Anadolu Agency (AA).\nCikotić je upoznao Varhelyija s mjerama koje BiH poduzima u cilju bolje kontrole i nadzora granice i sprečavanja ilegalnih migracije te humanitarnog zbrinjavanja ilegalnih migranata.\n“BiH očekuje veću pomoć sigurnosnim i drugim nadležnim institucijama koje se bave pitanjima migracija, kako bi kadrovski i tehnički mogli odgovoriti na ovaj sve veći sigurnosni i humanitarni izazov za BiH. Na sastanku je najavljeno da će za nabavku opreme za zaštitu granice biti izdvojeno 1,5 miliona eura”, saopćeno je iz Ministarstva sigurnosti BiH.\nPrethodni članakZatvorenici osuđeni u Sudu BiH koštali 40 KM dnevno, za dvije godine za njih plaćeno 8,5 miliona KM\nNaredni članakDžumhur u polufinalu ATP Challengera u Barceloni


Oglasio se Stejt demartment: Putin prijeti, to nije dobro - Novagaszeta.rs\n2018-03-02 Novagazeta\tComment(0)\nNakon Putinovog govora o stanju nacije u kom je govorio o novom oružju, oglasio se Stejt department, koji je optužio ruskog predsjednika da stvara nestabilnost.\nPortparolka Stejt departmenta Heder Nauert rekla je da je govor predsjednika Rusije Vladimira Putina pokazao da je Rusija prekršila sporazumne obaveze o nuklearnom oružju, a kritikovala ga je i za animirani video klip, koji je pušten u pozadini tokom njegovog govora, rekavši da naizgled predstavlja napad na SAD, prenosi Rojters.\n„Svakako mi je žao što sam pogledala animirani video klip koji je prikazao nuklearni napad na SAD. Takvo ponašanje ne smatramo odgovornim“, rekla je portparolka.\nPutin je juče izjavio u obraćanju naciji da je Rusija testirala čitav niz novog strateškog nuklearnog naoružanja koje protivnička strana nije u stanju da presretne.\nPomenuo je i podvodni dron velike brzine koji ima interkontinetalni domet, novu hipersoničnu interkontinentalnu raketu „Avangard“ koja leti 20 puta brže od zvuka i „udara poput meteora“, još jednu raketu koju na Zapadu zovu „Satana“ i sistem hipersoničnih raketa.\nAP navodi da je ruski lider naglasio da je razvoj ruskog novog oružja kakvog nema na Zapadu uslijedio kao odgovor na povlačenje SAD iz hladnoratovskog sporazuma o zabrani raketnih odbrana i američke napore u razvoju sistema raketne odbrane. Navodi se da je Putin kazao da su SAD ignorisale žalbe Rusije. „Niko nas nije slušao. Sada nas čujte“, poručio je ruski predsjednik.\nNavodi se da je Putin rekao da će novo naoružanje pomoći u obezbjeđivanju globalne stabilnosti i staviti tačku na pokušaje slabljenja Rusije.\nPutin otvara Krimski most dug 19 kilometara\nPutin tražio poboljšanje životnog i najavio moćno nuklearno oružje\nKo su kandidati za rektorsku fotelju Univeziteta u Banjaluci?


SRPSKI PROFESOR I ANALITIČAR: Namere EU sada su postale jasne OVO SU SPREMIILI SRBIJI | WebTribune\nHome SPEKTAR SRPSKI PROFESOR I ANALITIČAR: Namere EU sada su postale jasne OVO SU SPREMIILI SRBIJI\n“Ako posrednik u dijalogu kaže da ima „crvene linije“, onda je reč o krajnjem bezobrazluku, gde taj neko gleda svoje geopolitičke ciljeve i hoće da nas natera na priznanje Kosova“, kaže Koprivica.\n„Navijačka uloga EU od samoga početka je jasna. Ali, valjda samo strane koje su učesnici tog procesa mogu da govore ili da imaju takozvane „crvene linije“, a ne oni koji posreduju u tom dijalogu. Za Srbiju crvene linije su Rezolucija 1244 i Ustav Srbije“, poručuje profesor Koprivica.\nKONTROVERZNI SRPSKI ANALITIČAR: “SAD će biti surove ako ne pristanemo na Republiku Srpsku usred Kosova”https://t.co/OGGyYc3U6C\n„Lajčak je najverovatnije mislio na to da neće biti promena granica, pretpostavljam da je to za njih neka „crvena linija“, jer je to i zvanična politika Nemačke. Iz tog razloga verujem da se njegova izjava najverovatnije odnosi na nepromenjenu odluku Nemačke. On, doduše, jeste pregovarač EU, ali ne treba imati iluzija da je Nemačka tu glavna“, navodi Čelić.\nČelić podseća da je u nekom trenutku Amerika imala promene granica kao koncept na pameti ali da je on vrlo brzo ugušen, a da se nije tačno ni saznalo o čemu se radi. U tom svetlu, to što je Lajčak rekao da im nije potreban „treći igrač“ u pregovorima vidi i kao razlog zašto specijalni predstavnik predsednika SAD Ričard Grenel nije i zvanično obavestio Lajčaka o sastanku Beograda i Prištine u Vašintonu.\n„To pokazuje da Amerika želi da ima ključnu ulogu u ovom procesu iako je formalno to uloga EU. S druge strane, mi znamo od samog početka da je Amerika deo tog procesa i kao neko ko je bio i sada je zainteresovan za ovaj dijalog koji je, očito, iz tehničkog prerastao u statusni. Amerika se ponaša kao globalna sila, Srbiji kako vidim ne smeta da oni budu deo ovih pregovora i u tom smislu me takav odnos ne čudi. S druge strane, kao i sve izjave u diplomatiji treba uzeti sa rezervom i ja nisam baš siguran da nema koordinacije između Lajčaka i Grenela,“ napominje profesor Čelić.\nKoprivica podseća i da EU, od kako je Kipar postao deo Unije, stalno govori da ne želi više da u svoje redove prima države koje nemaju rešena pitanja teritorijalnog integriteta i da ne žele da taj presedan ponove. Tako vide i Srbiju.\n„Ovde nije samo reč o tome da EU navodno ne želi da uvozi probleme. već da taj neko, u ovom slučaju Srbija, mora da reši taj svoj problem pre nego što uđe u EU. Dakle, najuticajnije države EU su priznale Kosovo i preko autoriteta i aparata EU žele da nas nateraju da priznamo nelegalno otcepljenu i u divljačkoj agresiji otetu teritoriju republike Srbije“, zaključuje naš sagovornik.\n„Tako da, ako neko govori o „crvenoj liniji“ EU, to u stvari znači da se od nas očekuje da ono što je za Srbiju od životnog interesa mora biti upodobljeno nemačkim geopolitičkim ciljevima, koji imaju kontinuitet od militarizma Vilhelma Drugog, preko Hitlera, pa do danas. To je neprihvatljivo i čak je nepristojno da se ulazi u razgovore sa ljudima koji na ovakav način pristupaju ovom problemu“, kaže Koprivica.\nMiroslav Lajčak je izjavio i da će proces dijaloga između Beograda i Prištine biti dinamizovan, navodeći da će se partneri EU u Briselu sastajati nekoliko puta mesečno kako bi se što je pre moguće postiglo sveobuhvatno rešenje. O tome je kako kaže obavestio predsednika Srbije Aleksandra Vučića i premijera privremenih prištinskih institucija Avdulaha Hotija.


Zvezdin minus za 2020. godinu 14.320.000 evra, Partizanov 6.410.000 | 013 info\nZvezdin minus za 2020. godinu 14.320.000 evra, Partizanov 6.410.000\nSportski žurnal\tPet, 10/09/2021 - 11:01\nKorona je nemilosrdno udarila pa su i najbogatiji klubovi sveta u teškoj finansijskoj situaciji. A šta tek reći za Crvenu zvezdu i Partizan, koji se već godinama bore sa nagomilanim dugovima. Prema izveštajima Agencije za privredne registre Zvezdin akumulirani gubitak narastao je na 60.040.000 evra, a Partizanov 29.280.000, prenosi Sportski žurnal u današnjem izdanju.\nMožda i bitnije, jer prosečnom čoveku je knjigovodstvena kategorija poput akumuliranog gubitka dosta nejasna, samo u 2020. godini, nastavlja dalje Žurnal, Zvezdin minus je 14.320.000 evra, a Partizanov 6.410.000. Nezavisni revizori Milovan Popović (crveno-beli) i Danijela Krtinić (crno-beli) – oboje iz kuće BDO – tako su morali da za večite rivale zaključe: ozbiljna je sumnja dokle će moći ovako da funkcionišu.\n“Ovakvo stanje ukazuje na postojanje materijalno značajnih neizvesnosti koje mogu da izazovu značajnu sumnju u sposobnost Kluba da nastavi sa poslovanjem po načelu stalnosti poslovanja“, napisao je Popović, dok se skoro identična rečenica može naći u izveštaju Danijele Krtinić.\n“Navedeno, zajedno sa pitanjima objašnjenim u Osnovana za mišljenje sa rezervom, ukazuje na postojanje materijalno značajnih neizvesnosti koje mogu da izazovu značajnu sumnju u sposobnost Kluba da redovno izmiruje dospele obaveze i da nastavi da posluje u skladu sa načelom stalnosti poslovanja“.\nI Zvezda i Partizan su naravno naveli da su optimisti da će se izvući iz finansijske krize, prvenstveno dobrim rezultatima u Evropi, pa i prodajama igrača ili u slučaju crno-belih novim sponzorima. Ali činjenica je da je izveštaj zabrinjavajući. Pride, protiv Zvezde se vodi 50 prekršajnih sporova u potencijalnom iznosu od 836.987 evra bez mogućih kamata. U Partizanovom slučaju govorimo o 46 sudskih sporova u iznos od 421.838 evra.\nsrbija sport novac


NSRS: O rezervnom sastavu policije 25. juna\nYou are here: Home / BiH / Vijesti / NSRS: O rezervnom sastavu policije 25. juna\n13.06.2019. By Off 64\nU Narodnoj skupštini Republike Srpske danas je završen prvi dio 5. redovne sjednice, a nastavak zasjedanja zakazan je za 25. jun u 10 sati kada bi poslanici trebalo da razmatraju Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o policiji i unutrašnjim poslovima kojim je predviđeno uspostavljanje rezervnog sastava policije, javlja Anadolu Agency (AA).\nPoslanici u Narodnoj skupštini RS danas su usvojili Informaciju o stanju bezbjednosti u RS-u u 2018. godini i prva četiri mjeseca 2019. godine koju su razmatrali u zatvorenom dijelu sjednice.\n“U Informaciji se navodi da se, na osnovu statističkih pokazatelja, te preduzetih operativnih i preventivnih mjera i radnji, u izvještajnom periodu, stanje u oblasti kriminaliteta u RS-u može ocijeniti zadovoljavajućim”, stoji u saopštenju iz Narodne skupštine RS.\nUsvojeni su i Zakon o podsticajima u privredi RS, Zakon o dopuni Zakona o platama zaposlenih u institucijama pravosuđa RS, Zakon o izmjeni Zakona o bankama RS, Zakon o pečatima organa i institucija RS, Zakon o socijalnom stanovanju RS i Zakon o unutrašnjoj plovidbi RS.\nZakonom o podsticajima u privredi RS predviđena su podsticajna sredstva privrednim subjektima po dva osnova za povećanja plate radnika i direktna ulaganja.\nZakonom o dopuni Zakona o platama zaposlenih u institucijama pravosuđa RS službenicima Sudske policije i policajcima u kazneno-popravnim ustanovama sa srednjom i višom stručnom spremom utvrđuje se pravo na dodatnu naknadu u iznosu od 10 odsto prosječne plate u Ministarstvu unutrašnjih poslova, ostvarene u proteklom mjesecu jednako, kao i za policijske službenike zaposlene u MUP-u RS.\nObilježena 27. godišnjica ubistva 114 civila Bošnjaka i Hrvata 13.06.2019.


Vesić uručio ključeve prostorija Udruženju građana Animal rescue Serbia - Informer\nZamenik gradonačelnika Beograda Goran Vesić obišao je danas Udruženje građana Animal rescue Serbia i tom prilikom uručio ključeve prostorija koje će ovo udruženje ubuduće koristiti za svoje potrebe. Obilasku je prisustvovala zamenica predsednika Skupštine grada Andrea Radulović, predsednik opštine Rakovica Miloš Simić i direktor JKP "Veterina Beograd" Budimir Grubić\nVesić je rekao da je danas veliki dan za Beograd, ali i za zaštitu životinja jer je organizacija Animal rescue Serbia, koja se bavi zaštitom i spasavanjem životinja dobila svoj dom zahvaljujući Gradu Beogradu.\n- Veoma sam srećan zbog toga jer kada je Animal rescue Serbia ostao bez prostorija u zgradi BIGZ-a, ugostio sam njihove članove i dao im obećanje da će Grad Beograd "stati iza njih". Srećan sam takođe jer Grad ima mogućnost da pomogne ovakvoj organizaciji, budući da ima JKP "Veterina Beograd", kao i svoje stručnjake, ali kao i u svakom drugom društvenom segmentu, uvek je potrebno da prihvatamo inicijative različitih udruženja građana. Zajedno činimo jedan sistem i dopunjujemo jedni druge – rekao je Vesić.\nOn je dodao da ovi ljudi rade divan posao, koji ne može da bude kompenzovan novcem.\n- Obezbedili smo za ovo udruženje prostor površine 500 kvadratnih metara koji će zadovoljiti njihove potrebe. Oni se ne bave samo spasavanjem životinja, već i edukacijom i radom sa mladima, kao i nizom drugih aktivnosti. Mogu da najavim da će Grad Beograd ubuduće podržavati njihove aktivnosti, a već ove godine imaće i finansijsku podršku Grada, koja će biti kontinuirana - rekao je Vesić.\nPrema njegovim rečima, tokom jeseni, će zajedno sa "Veterinom Beograd" i Ministarstvom poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede, pri kojem se nalazi Uprava za veterinu i drugim organizacijama poput Animal rescue Serbia, pokrenuti veliku javnu raspravu o odgovornom vlasništvu.\n- Tu bi trebalo da vidimo šta je potrebno da se učini sa zakonskim propisima kako bi se stimulisalo odgovorno vlasništvo. Neodgovorni vlasnici moraju trpeti određene konsekvence, jer velika većina napuštenih životinja potiče od neodgovornih vlasnika. Ti ljudi misle da mogu životinju tek tako da puste na ulicu i da nisu odgovorni za njen život, a to svakako jesu. Nadam se da će ova naša saradnja najaviti uređenje čitave ove oblasti - dodao je Vesić.\nOn je najavio i završetak radova na izgradnji groblja kućnih ljubimaca, čija će prva faza biti gotova već u septembru.\n- To će biti ogroman civilizacijski iskorak u našem gradu i našoj zemlji i kada je u pitanju zaštita životinja mislim da se krećemo krupnim koracima. Zadovoljstvo mi je da Aleksandru Gavriću, predsedniku ovog udruženja, uručim ključeve prostorija i nadam se da će ovde dugo ostati i sprovesti sve što su planirali - zaključio je Vesić.\nPredsednik ARS-a Aleksandar Gavrić je rekao da je danas veliki dan za organizaciju na čijem je čelu, jer, kako je rekao, konačno imaju svoj prostor.\n- Naš najvažniji posao je edukacija građana i prenošenje znanja i iskustava koja svakodnevno dobijamo. Nadamo se da će ovo imati odjek u obliku mnogo bolje situacije na ulicama i u društvu uopšte. Imaćemo mogućnost da smestimo životinje koje nije moguće vratiti na ulicu - rekao je Gavrić.\nGoran Vesić Životinje Zaštita životinja Animal Rescue Serbia\nStanari koji su došli po svoje stvari u ruševinama zgrade na Vračaru zatekli NEVEROVATAN PRIZOR


Američki Senat usvojilo je rezoluciju povodom obilježavanja 25 godina od Dejtonskog sporazuma, koju je predložio senator Sharrod Brown (Ohio).\nU rezoluciji je navedeno da SAD podržavaju teritorijalni integritet Bosne i Hercegovine i jednakost svih naroda prema Dejtonskom mirovnom sporazumu, te ohrabruju vlasti BiH da nastave s naporima za članstvo u Evropskoj uniji i Sjevernoatlantskom savezu.\nKako javlja Dnevni avaz, istaknuto je da je sporazumom okončan rat u Bosni i Hercegovini i uspostavljen mir, te da su etničko čišćenje i koncentracioni logori korišteni kao sredstvo rata protiv muškaraca, žena i djece Bošnjaka, što je kulminiralo genocidom u julu 1995. u Srebrenici, gdje je 8.000 mladića i muškaraca bilo zatočeno i ubijeno.\n– Od potpisivanja Dejtonskog mirovnog sporazuma vlada i narod Bosne i Hercegovine rade u partnerstvu s međunarodnom zajednicom na izgradnji mirnog i demokratskog društva zasnovanog na vladavini zakona, poštivanju ljudskih prava i slobodnom tržištu – navedeno je između ostalog u rezoluciji.\nTakođer, pozdravlja se predanost vlade i naroda Bosne i Hercegovine miru i saradnji 25 godina nakon Dejtonskog mirovnog sporazuma te potiču vlasti da nastave napredovati u rješavanju svojih ustavnih pitanja i poboljšanju svoje ekonomske politike dok napreduje prema članstvu u NATO-u i EU.


Peti sastanak Pododbora za pravdu, slobodu i bezbjednost | EUME\nNaslovnica Info Najave Peti sastanak Pododbora za pravdu, slobodu i bezbjednost\nPeti sastanak Pododbora za pravdu, slobodu i bezbjednost\n24 Februara, 2015\nU Podgorici će se 25. i 26. februara održati peti sastanak Pododbora za pravdu, slobodu i bezbjednost između Crne Gore i Evropske komisije.\nSastanak će otvoriti državni sekretar za evropske integracije i glavni pregovarač ambasador Aleksandar Andrija Pejović i šef Odjeljenja za Crnu Goru u Generalnom direktoratu EK za susjedsku politiku i pregovore o proširenju Dirk Lange. Osim predstavnika resornih institucija iz nadležnosti predmetnog Pododbora i delegiranih predstavnika Evropske komisije, sastanku će prisustvovati i predstavnici država članica EU.\nNa sastanku će se razmatrati reforme u oblasti pravosuđa i pravosudne saradnje u krivičnim i građanskim stvarima. Takođe će biti riječi o stanju u oblasti temeljnih prava, prije svega u dijelu antidiskriminacije, prevencije torture i lošeg postupanja, zatvorskog sistema, kao i slobode medija i zaštite manjina.\nPredmet sastanka će biti i borba protiv korupcije i pranja novca, kao i policijska saradnja i borba protiv organizovanog kriminala, prevencija i suzbijanje droga i borba protiv trgovine ljudima, a razmatraće se i napredak u oblasti migracija i azila, upravljanja granicama i viznoj politici, kao i borbi protiv terorizma.\nU svim oblastima akcenat će biti na usklađivanju nacionalnog zakonodavstva i institucionalnog okvira sa standardima EU.\nPredstavnici crnogorskih institucija predstaviće napredak ostvaren u ovoj oblasti od prethodnog sastanka koji je održan februara 2014.\nSastanak Pododbora će se održati u Ministarstvu vanjskih poslova i evropskih integracija, Stanka Dragojevića 2, sala 119, na III spratu.\nMediji mogu pratiti uvodna izlaganja prvog dana sastanka, 25. februara, s početkom u 15:30 sati.\nNakon završetka drugog dana sastanka Pododbora, 26. februara u 17:30 sati, biće održana konferencija za medije na kojoj će govoriti ambasador Aleksandar Andrija Pejović i gospodin Dirk Lange.


Mini delovi - najbolje cene i prodaja Beograd | MD AUTO DELOVI\nMini delovi – najbolje cene i prodaja Beograd\nMini delovi - prodavnica auto delova za Mini automobile\nMini delovi se prodaju po izuzetno pristupačnim cenama u Beogradu. Mini, svakako, nije među popularnijim brendovima automobila na ulicama Beograda, ali svako ko vozi neki od Mini modela može da posvedoči o kvalitetu ovih automobila. Mini je, poslednjih godina, umnogome unapredio svoju proizvodnju, pre svega u pogledu dužine međuosovinskog rastojanja, pa tako aktuelni modeli nisu samo za samce, već oni mogu biti i savršen porodični automobili. Naša prodavnica auto delova za Mini vozila opremljena je delovima najpopularnijih modela, a možete ih pogledati u nastavku teksta.\nDelovi za Mini automobile po modelima\nU MD Auto, dostupni su delovi za Mini automobile po modelima:\nMini Countryman delovi\nMini Clubman delovi\nMini 1300 delovi\nMini 1150 delovi\nMini Cooper S delovi\nMini John Cooper Works delovi\nMini 1000 delovi\nMini Paceman delovi\nUverite se zašto su naši Mini delovi najtraženiji i pozovite nas na neki od navedenih brojeva i proverite da li se na stanju nalazi potrebni deo za Mini vozilo.\nMini delovi Beograd\nAko ste u potrazi za kvalitetnim auto delovima, delovi za Mini u Beogradu nalaze se u MD Auto prodavnici delova, na dve lokacije u gradu. Naše prodavnice se nalaze u Surčinu i na Zvezdari, pa odredite koja vam više odgovara i pozovite nas da proverite da li su auto delovi za Mini automobile na raspolaganju.\nRezervni delovi za Mini automobile vam omogućavaju da vozite automobil duže nego što biste mogli sa originalnim, dotrajalim delovima. Zamena potrošnog dela poboljšava upravljivost, sigurnost i smanjuje potrošnju goriva, zavisno od dela koji se menja. Polovni auto delovi za Mini ne bi ni trebalo da budu vaša opcija kada želite da odradite veliki servis, jer ne možete biti sigurni u njihovu ispravnost i koliko su zaista istrošeni.\nZato naši Mini auto delovi potiču od sigurnih proizvođača, a na svaki deo koji kupite u MD Auto prodavnicama dobijate i fiskalni račun, kao i garanciju za ispravnost svakog pojedinačnog dela za automobil.\nDelovi za Mini cene - cene delova na kontakt\nMini delovi koje imamo u ponudi za različite modele su:\nAkumulator Energizer, Varta\nAlnaser za Mini\nDelovi karoserije branik, krilo, hauba, potkrilo, retrovizor, brave vrata , haube, maska, resetka, sajtne\nDelovi motora karike, klipovi, bregasta, dihtunzi, semerinzi, ventili, vodjice\nSet lanaca lančanika ukoliko tip vozila ima\nSijalice za Mini automobile\nMini - informacije o kompaniji\nMini je po mišljenju velikog broja ljudi najlepši „mali automobil“ na svetu.\nNjega je 1959. godine počeo da proizvodi engleski proizvođač automobila BMC zbog velike krize sa naftom koja je u to vreme pogodila kraljevstvo, te im je bio potreban mali potrošač goriva.\nZa razvoj automobila, u to vreme na prvi pogled gotovo nemoguć zadatak, dobio je niko drugi do legendarni britansko-grčki dizajner Alek Isigonis, koji je u rekordnom roku završio skicu i nakon samo nekoliko meseci dobili smo prvi prototip - čuveni The Orange Box.\nVeć sledeća generacija je potpuno oduševila svet i ovi automobili su korišćeni u čuvenom filmu The Italian Job sa Majklom Kejnom u glavnoj ulozi.\nO kakvom je automobilu reč najbolje govori podatak da je model Mini Cooper S osvajao prva mesta na trkama u Monte Karlu 1964, 1965. kao i 1967. godine.\nMini automobil su nekada vozili najveći šmekeri na svetu – članovi grupe Bitls, fudbaler Džordž Best, legendarni Enco Ferari kao i jedan jedini, nama neponovljivi Mister Bin.\n1994. godine prelazi u ruke BMW koji uspeva da uklopi prepoznatljiv Mini stil sa modernim dizajnom..


Cineplexx bioskop na otvorenom stiže u Lazarevac Prolog\nNakon rasprodatih projekcija pod otvorenim nebom u Sremskoj Mitrovici i Čačku, Cineplexx bioskop na otvorenom dolazi u Lazarevac. Od petka, 30.jula do 1.avgusta svake večeri u STOP SHOP Lazarevac ritejl parku će biti organizovana projekcija najnovijeg filma „Svemirski basket: Novo nasleđe“ sa LeBronom Džejmsom u glavnoj ulozi.\n„Svemirski basket“ nam otkriva koliko su daleko neki roditelji spremni da idu kako bi se povezali sa svojom decom. LeBron i njegov sin Dom zarobljeni su u digitalnom prostoru i LeBron mora da ih odvede kući na sigurno, vodeći sa sobom i Bagsa, Lolu i celu bandu notorno nedisciplinovanih Looneyja Tunesa. U filmu „Svemirski basket“ se pojavljuju i mnoge profesionalne košarkaške zvezde u ulogama u kojima ih do sada niste videli.\nRepertoar bioskopa Vilin Grad od 18. do 24. jula


Istražili smo: Koliko će ove godine roditelje koštati nabavka udžbenika za djecu - mojusk.ba\nBliži nam se nova školska godina, a s njom i priprema đaka za školu i neizbježna kupovina udžbenika za novi razred.\nIz Federalnog ministarstva obrazovanja i nauke za Klix.ba navode kako ne raspolažu saznanjima da je došlo do izmjena dosadašnjih cijena udžbenika.\nNa osnovu Okvirnog nastavnog plana i programa za devetogodišnju osnovnu školu, cijena kompleta udžbenika se kreće od otprilike 40 KM (1. i 2. razred) do blizu 140 KM (7., 8. i 9. razred) za osnovnu školu. Cijene kompleta udžbenika za srednju školu se kreću između 180 KM i 190 KM.\nKada je riječ o udžbenicima za srednje škole, iz Federalnog ministarstva obrazovanja i nauke navode kako je raspisan Stalni javni konkurs za pribavljanje rukopisa udžbenika za gimnazije, srednje tehničke i srodne, srednje stručne i srednje umjetničke škole pa postoji mogućnost da se u narednom periodu odobre novi naslovi za srednju školu, naravno, ukoliko su u skladu s odredbama ovog konkursa.\nZa razliku od prošlogodišnjeg Spiska, u dijelu koji se odnosi na osmogodišnju osnovnu školu, brisana su 363 naslova, a ostali su samo naslovi koji će se koristiti za realizaciju nastave u 8. razredu osmogodišnje osnovne škole.\nKada je riječ o Republici Srpskoj, cijene kompleta udžbenika od 1. do 9. razreda u osnovnim školama u RS-u se nisu mijenjale u prethodnih nekoliko godina i one su ostale iste bez obzira na ekonomske prilike koje su zadesile regiju i našu zemlju, navodi u razgovoru za Klix.ba Rade Ristović, direktor Zavoda za udžbenike i nastavna sredstva Republike Srpske.\nOn otkriva kako cijena kompleta za treći razred iznosi 68,70 KM, za četvrti razred 76,20 KM, a za peti 74,30, s tim da su udžbenici za više razrede nešto skuplji.\n“Svih ovih godina smo se vodili time da se cijena prilagodi budžetu roditelja, pogotovo kada je u pitanju kompletna situacija na tržištu i stanje ekonomskih prilika u RS-u. Cijene nismo željeli mijenjati niti smo imali namjeru.\nU saglasnosti sa Pedagoškim zavodom i Ministarstvom sporta i kulture, Zavod za udžbenike i nastavna sredstva Republike Srpske je i ove godine pripremio jedan dio udžbenika koji će biti potpuno novi i jedan koji će biti adaptiran, tj. u kojima će biti izvršene korekcije.\n“Zavod za udžbenike će kao i svih prethodnih godina biti u potpunosti spreman da u septembru za sve đake osnovce i srednjoškolce na vrijeme osigura sve udžbenike”, kaže Ristović.\nKada su u pitanju novi udžbenici, tu je čitanka za drugi razred osnovne škole, udžbenik srpskog jezika i jezičke kulture za 6., 7., 8. i 9. razred te radna sveska geografije za 9. razred. Adaptacije i korekcije su izvršene na udžbeniku i radnoj svesci matematike za drugi razred i udžbenicima likovne kulture od 6. do 9. razreda, a riječ je o otklanjanju sitnih štamparskih grešaka koje su otkrivene tokom školske godine. Ove godine će se u knjižarama u RS-u naći i udžbenik engleskog jezika od 3. do 9. razreda.


Posted on 27/03/2019 30/11/2020 inZanimljivosti\nGrad Ingolštat, u nemačkoj pokrajini Bavarskoj, poslužiće kao poligon za testiranje lokalnog saobraćaja u budućnosti. Zbog toga je evropski proizvođač aviona „Erbas“ na trgu ispred Gradske većnice predstavio „CityAirbus“.\nBaš kao i konkurentska firma „Boing“, kompanija vidi vazdušni taksi kao alternativu drumskim taksi-vozilima, autobusima i metrou, pre svega u milionskim gradovima. Ingolštat je jedan od probnih regiona evropske incijative „Urban Air Mobility“, koja je zadužena za pripremu korišćenja putničkih dronova u gradskom okruženju. Mini erbas sa četiri sedišta i dva rotora radi na električni pogon, a prvi put će poleteti sa poligona u susednom Mančingu, gde će sredinom godine početi testiranje u praksi. Letovi iznad urbanih područja za sada još nisu mogući, zato što letelice nisu registrovane.\nNovi vazdušni taksi konstruisan je u poslednje dve godine u Erbasovoj fabrici helikoptera u Donauvertu, u Švabiji (Bavarska). „Boing“ je još u januaru u SAD obavio probni let prototipa autonomnog električnog vazdušnog taksija.\nPored avio-industrije, i industrija automobila u letećem taksiju vidi šansu za razvoj u budućnosti. Zbog toga je kompanija „Dajmler“ investirala u startap kompaniju „Volocopter“, koji vidi kao sredstvo za redovan prevoz od centra grada do aerodroma u okolini. Aerodrom u Frankfurtu trentuno analizira projekat „Volokopter“.\n– Cilj nam je da dronovi i leteći taksiji iz laboratorije dospeju u vazduh – izjavio je Andreas Šojer, nemački ministar za saobraćaj i infrastrukturu.\nNovi leteći uređaj treba posmatrati kao konkurenciju putničkom automobilskom saobraćaju ili javnom saobraćaju, a ne klasičnom avio-saobraćaju. „CityAirbus“ ima dolet od 50 kilometara i kreće se brzinom od maksimalnih 120 km/h.\n– Takve letelice verovatno neće leteti od grada do grada – objašnjava Grebor fon Kurzel, portparol „Erbasa“. On ističe da naziv „vazdušni taksi“ navodi na pogrešne zaključke, jer nije reč o taksiju. „CityAirbus“ će se verovatno koristiti samo na tačno određenim rutama od jedne tačke do druge.\n– Nećete moći da letite kao pojedinac – objašnjava Kurzel. Prema procenama „Erbasa“, evropski propisi za njihovo korišćenje biće uvedeni najranije sredinom naredne decenije.\nPreviousPrevious post: Svi kažu 14 i SILNO GREŠE: Niko nije uspeo da prebroji SVE KVADRATE na ovoj slici – da li ćete vi moći?\nNextNext post: 12 SATI NIJE MOGLA DA SE POMERI OD GLAVOBOLJE: Užasna migrena mučila ju je i NIJEDNA TABLETA joj nije pomogla, a onda je uzela OVU STVARČICU iz kuhinje napravila ČUDO


Šta se događa - Bajden preuzima vlast, Tramp ne priznaje poraz | Borba Info\nHome/Fakti/Šta se događa – Bajden preuzima vlast, Tramp ne priznaje poraz\nŠta se događa – Bajden preuzima vlast, Tramp ne priznaje poraz\n25/11/2020\tFakti Leave a comment\nIako je odobrio sredstva za prenos vlasti na protivkandidata Džoa Bajdena, Donald Tramp nije priznao poraz i nastavlja pravnu borbu za osporavanje rezultata.\nMeđutim, svakim danom šanse da ospori rezultat izbora sve su manje i bez obzira na očigledne manipulacije, Bajden postaje predsednik SAD po narodnoj — „pojeo vuk magarca“.\nOvo kaže za Sputnjik spoljnopolitički urednik američkog časopisa „Hronikls“ Srđa Trifković povodom poslednjih političko-izbornih obrta u SAD.\nDonald Tramp odobrio je prenos vlasti na Bajdena, ali je kasnije napisao da nikada neće odobriti rezultate izbora, za koje i dalje tvrdi da su pokradeni.\nPrenos vlasti na Bajdena, ali Tramp ne priznaje poraz\nTrampovo odobrenje sredstva Upravi opštih poslova za proces tranzicije vlasti sa stanovišta njegovih pravnih savetnika je više preliminarna ili privremena mera, čiji je cilj da obezbedi miran transfer u slučaju da se procesi pred američkim sudovima ne završe kako oni žele, ističe Trifković.\nPrema njegovim rečima, reč je o rezervnoj meri koja ne prejudicira ishod tužbi Trampovog pravnog tima. Međutim, Trampovi izgledi da opovrgne ishod izbora svakim danom su „sve više teoretski, nego što imaju snažnu pravnu ili političku zasnovanost“.\nSlabe šanse za preokret\nSagovornik Sputnjika podseća na primer Džordžije, gde je trebalo da bude ručno prebrojavanje glasova, ali gde nije bilo promena u selekciji glasova koji će biti uvaženi, a to je ključno pitanje i u Pensilvaniji i zato je vrlo teško zamisliti da bi se situacija mogla preokrenuti u Trampovu korist.\n„U politici je utisak često važniji od supstance. Sad čak i Trampove pristalice imaju utisak da je stvar nepovratno izgubljena, pa je vrlo teško zamisliti da bi u poslednjem trenutku, recimo, intervencijom Vrhovnog suda mogao da bude opovrgnut rezultat u Pensilvaniji i da se sa tih 21 ili 22 elektorska glasa dovede u pitanje i ishod na nacionalnom nivou“, kaže Trifković.\nTrenutno stanje je rezultat političko-pravne konstelacije snaga na terenu, ističe Trifković i naglašava da on lično nema sumnju da je Tramp bio oštećen i da je bilo i grubih manipulacija, pogotovo u većim gradovima u tri države srednjeg zapada — Pitsburgu i Filadelfiji u Pensilvaniji, Detroitu u Mičigenu i Milvokiju u Viskonsinu.\n„Možemo samo zaključiti narodnom mudrošću da je ’pojeo vuk magarca‘, odnosno, da zahvaljujući sposobnosti Demokratske stranke da manipuliše izbornim procesom na lokalnom nivou jeste doveden u pitanje legitimitet izbora na federalnom nivou. Za republikance je barem utešna nagrada da su sačuvali kontrolu nad Senatom, tako da ni demokratama neće biti otvoren teren za sprovođenje radikalno drugačije agende po pitanju spoljnih poslova, migracije, ili zdravstvene zaštite“, kaže Trifković.\nAko se dokaže krađa, Predstavnički dom „bira“ predsednika\nUkoliko bi se sudski dokazalo da je bilo krađe glasova posle Bajdenovog preuzimanja vlasti, to bi bilo jedno vrlo interesantno pitanje za koje nema precedenta u američkoj istoriji, smatra sagovornik Sputnjika.\nVrlo verovatno da bi u tom slučaju izbor novog predsednika države išao u Predstavnički dom, u kome bi glasale delegacije država, a ne pojedinačni članovi Predstavničkog doma kao kongresmeni.\n„Ovo je bitna distinkcija, zato što u pojedinačnom zbiru demokrate imaju većinu. Međutim, kad gledate kongresne delegacije država u Predstavničkom domu, onda republikanci imaju većinu od 32 prema 18. Ali, ovo za sada više ostaje u domenu teoretskog spekulisanja, nego što u ovom trenutku vidimo putanju koja bi Trampovom timu otvarala mogućnost direktne intervencije i preokreta, pre nego što proces tranzicije bude već dobrano poodmakao“, smatra Trifković.\nPensilvanija — poslednja šansa Trampovog tima\nJedina prava tema koja je preostala Trampovom pravnom timu da ospori rezultate predsedničkih izbora je Pensilvanija, zato što je tamo pravna zasnovanost primedbi najrealnija, smatra Trifković.\nVrhovni sud te države dopustio je produžetak roka za prebrojavanje glasova za tri dana, što je u direktnoj suprotnosti sa zakonom Pensilvanije, a uz to, nisu ni jednako primenjivani propisi u različitim srezovima, što je u suprotnosti sa ustavnom odredbom o zaštiti jednakih prava, a to predstavlja „snažnu osnovu za intervenciju Vrhovnog suda SAD“, objašnjava Trifković.\nPrevious Nemačka predvodi EU protiv Rusije i Kine\nNext Vraća globalizaciju: Oštrije protiv Rusije, zadatak Nemačkoj da pritisne Srbe …


“FARBA BR.1” OVE GODINE: Hit boja neonski zelena | Novosti.RS\n“FARBA BR.1” OVE GODINE: Hit boja neonski zelena\n28. 01. 2017. u 13:30\nPoznata svetska kuća “Pantone” predlaže da u ovoj godini u vaš stan “uđe” jedna smela nijansa\nJEDNA od najpoznatijih svetskih firmi za boje “Pantone” objavila je da je u 2017. godini “farba br.1” neonska i jaka zelenkasta nijansa, koja balansira između zelene i žute.\nTakozvana grineri nijansa izgleda odlično u prirodnim enterijerima i može da se uklopi u neočekivano koloritnim ambijentima, sa bojama kao što su svetlo roze, tamnoplavo, bordo, belo. Ova boja može da se koristi na zidovima, nameštaju, tkaninama, ali samo kao detalj.\nUkoliko se odlučite da neki od zidova okrečite u ovu prilično jaku boju, računajte da će svakako biti centar pažnje u vašem stanu. Akcentni zid može biti prekriven tapetama sa obrascima.\nU slučaju da ne želite velike promene, možete da se odlučite da ovu hit boju koristite za posteljinu, zavese, jastuke, tepihe i tapacirung, što će učiniti vaš enterijer vrlo stilskim i smelim. Ova nijansa zaista privlači pažnju, što će vam sigurno potvrditi i svi vaši gosti.\nNameštaj je još jedno rešenje ako hoćete da budete moderni i u stan unesete “boju godine”. Postoji mnogo stilova i komada nameštaja koje možete da “ozelenite” - stolice, sofe, ormari, otomani, fotelje, kredenci... Vodite računa da sa ovom jakom bojom ne preterate, koristite je samo ponegde i kombinujte sa nekim drugim, umirujućim tonovima.\nSvidja mi se sto u Januaru vec hit 2017 xaxxax fuj zelena\nImamo zid okrecen u toj boji, pored njega tapeta sa imitacijom kamenog zida-odlicno se ukombinovalo\nOvaj hit je verujem inspirisan ocekivanom navalom migranata sa Istoka ove godine.


OSM Televizija - Dačić: Sve znamo šta radi i sprema Makedonija\nDačić: Sve znamo šta radi i sprema Makedonija\nPotpredsjednik Vlade Srbije i ministar spoljnih poslova Ivica Dačić izjavio je danas da je odluka Srbije da povuče osoblje Ambasade u Makedoniji zapravo poruka Skoplju da u Srbiji sve znaju i "šta su se dogovarali i šta su dogovorili", a to je, istakao je, nešto što se ne radi prijateljima.\nDačić je rekao da Srbija želi dobre odnose sa svim državama u regionu radi mira i stabilnonsti i želi da smiri novonastalu situaciju sa Makedonijom koja se ne zasniva na pretpostavkama, već na nedvosmisleno utvrđenim radnjama koje govore o pojačanom ofanzivnom djelovanju prema Srbiji.\nGostujući u Jutarnjem programu "Pinka" rekao je da će sve što se dogodilo posljednjih dana biti predmet razgovora sa srpskim i makedonskim diplomatama. Najavio je da će predsjednik Srbije Aleksandar Vučić sutra razgovarati telefonom sa premijerom Makedonije Zoranom Zaevom i da će se on čuti sa svojim kolegom Nikolom Dimitrovim. I premijerka Srbije Ana Brnabić će, kaže, imati priliku da se sretne sa Zaevim na jednom međunarodnom skupu ovih dana.\nsve znamo sta radi i sprema Makedonija\nDačić: Srbija spremna da doprinese suzbijanju terorizma\nDačić: Brisel da se oglasi povodom Haradinajeve izjave\nJoš iz iste kategorije: « Sputnjik: Makedonija je talac Kosova Novi požar na Braču, brzo se širi »


Španović: Imala sam tremu, u finalu će biti lakše\nPrvog takmičarskog dana na prvenstvu Evrope u atletici reprezentativka Srbije Ivana Španović postigla je veliki uspeh plasmanom u finale skoka u dalj, a nakon kvalifikacija priznala je da je skakala sa velikom tremom.\n"Nadam se da je ovako napeto bilo samo u kvalifikacijama i da će u finalu biti mnogo lakše", rekla je Španović, koja je sa preskočenih 6,63 metra zauzela ukupno 11. mesto.\nNa zaletištu skoka u dalj odvijala se prava drama, a koliko je jaka konkurencija govori I činjenica da jedna od favoritkinja za zlatnu medalju, Ruskinja Tatjana Kotova, sa ličnim rezultatom 7,42 metra nije uspela da se domogne finala evropskog prvenstva.\nSamo petnaest minuta posle Ivane Španović, u kvalifikacijama u bacanju diska nastupila je Dragana Tomašević, koja je takođe izborila plasman u finale hicem od 59,24 metara iz drugog pokušaja, što je bio ukupno četvrti rezultat.\n"Važno je da sam se dobro osećala, da nisam imala tremu. Proteklih godina stalno sam očekivala veliki rezultat, pa se desi nešto što nismo planirali. Zadovoljna sam i spremna očekujem finale", izjavila je Tomašević.\nFinale discipline bacanje diska u ženskoj konkurenciji počinje danas u 18 časova i 30 minuta, a sat i po posle Dragane Tomašević na stadion u Barseloni će i Ivana Španović, koju od 20 časova očekuje borba za medalje u skoku u dalj.


FK Sarajevo prije 53 godine osvojio titulu i postao prvi profesionalni šampion Jugoslavije – Sport Centar FK Sarajevo prije 53 godine osvojio titulu i postao prvi profesionalni šampion Jugoslavije – Sport Centar\nNa današnji dan prije 53 godine, u nedjelju 2. jula 1967. godine, u 18 sati i 45 minuta FK Sarajevo je i zvanično postao šampion Jugoslavije u fudbalu. Tim sa Koševa je tada bio šesti prvak države i prvi klub u historiji bh. fudbala koji je ponio naslov prvaka bivše zemlje.\nNekada nedostižna ”velika četvorka” tih godina je stekla dostojne rivale u Vojvodini (šampion sezonu ranije) i Sarajevu, tada mladoj ekipi koja se prekalila u toku samo jednog takmičenja i pod veoma uzbudljivim okolnostima, boreći se sa čudesnim elanom, uspjeli su da se popnu na sam vrh fudbalskog Olimpa i tamo istaknu svoju zastavu.\nBila je to tada prva profesionalna sezona jugoslovenskog fudbala u kojoj su fudbalski radnici, stručnjaci i fudbaleri praktično ”u mraku” tražili svoje mjesto u u novim uslovima krupne reogranizacije fudbala i jednog procesa koji se tek trebao iskristalisati kroz fudbalska zbivanja.\nSarajevo je pred početak te sezone ostalo bez dva ponajbolja igrača – defanzivca Aleksandra Ristića i prvog strijelca Džemaludina Mušovića koji su prešli u Hajduk, iako su prethodno načelno dogovorili ostanak na Koševu. Refik Muftić i Svetozar Vujović morali su na odsluženje vojnog roka, dok su klupske legende i veterani Asim Ferhatović i Ibro Biogradilić najavljivali oproštaj od fudbala, ali su odlučili da nastave igrati i pomognu ekipi koja se našla u teškoj situaciji. Navijači, suočeni s odlascima klupskih vedeta, s pravom su strahovali za opstanak u društvu najboljih, ali na kraju se desilo veliko čudo.\nIpak, nije sve bilo glatko na samom početku. Zeničani su u prvom poluvremenu poveli sa 2:1, pa je za čas Koševom zavladala panika. Međutim, za samo deset minuta od 33. do 43. Sarajevo je postiglo tri gola i sve je bilo gotovo. Vahidin Musemić je postigao hat-trick, a Boško Antić i Boško Prodanović su završili posao.\nNajbolja generacija u historiji tima sa Koševa\nŠampionska generacija Sarajeva je ostvarila i plasman u finale Kupa Maršala Tita, ali pod dosta sumnjivim okolnostima žrijebanja domaćina je poražena od Hajduka u Splitu sa 2:1, u prvoj finalnoj utakmici koja se do tada igrala van Beograda. Osvajanjem titule, Sarajevo je steklo pravo nastupa u Kupu šampiona, gdje je kasnije ostvarilo plasman među 16 najboljih evropskih timova, ali tamo je eliminisano od strane čuvenog engleskog Manchester Uniteda, koji nakon izbacivanja Sarajeva (0:0 i 2:1) odlazi do samog kraja i postaje prvak Europe te sezone.\nMirsad Fazlagić je bio najbolji desni bek prvenstva i jedan od najboljih u Evropi na svojoj poziciji, a u šampionskoj sezoni formirao se kao bek savremenog shvatanja fudbala. Priseban, sa prefinjenim osjećajem za akciju, brz i spreman da krene u napad kada se ukaže prilika, pokretljiv i okretan, ulijevao je povjerenje cijeloj zadnjoj liniji koja je tada primila samo 28 golova.\nFahrudin Prljača se tada pokazao kao neumorni radnik, borben, lukav i izdržljiv, sa velikim radiusom kretanja i bio je jedna od glavnih poluga u timu, nastupajući na poziciji halfa.\nBoško Prodanović je imao sve odlike dobrog desnog krila, često sa defanzivnim zadacima, a njegov imenjak Antić na drugoj strani je svojom brzinom i prodorima bio u stanju da se poigra i sa najboljim igračima odbrane. U vrhu napada, neizostavan je bio tada mlađahni Vahidin Musemić koji je sa 15 golova bio najbolji strijelac ekipe, a u godinama koje slijede razvio se u jednog od najboljih centarfora Starog kontinenta.\nTim sa Koševa je te sezone postigao ukupno 51 prvenstveni gol, a trio Prodanović-Antić-Musemić dali su više od 80% golova (Prodanović 10 golova, Antić 14 i Musemić 15), pa je do danas ostala upamćena navijačka pjesma na Koševu iz tog vremena: “Dva Boška na dva ćoška, Musemija u sredini, za pobjedu ne brini.”\nSvakako, vrijedno je istaći da je u šampionskoj sezoni osam nastupa upisao i legendarni Asim Ferhatović Hase koji je i najbolji strijelac tima sa Koševa u historiji, od čega posljednji meč 16. oktobra 1966. godine, na Kantridi, kada je nakon samo 15-ak minuta igre zbog povrede morao napustiti teren.\nFK SARAJEVO – NK ČELIK 5:2\n1:0 – Musemić 7’\n1:1 – Čerimagić 10’\n1:2 – Čerimagić 21’\n2:2 – Musemić 33’\n3:2 – Musemić 37’\n4:2 – Antić 43’\n5:2 – Prodanović 81’\nPejović: Upoznat sam s kvalitetom Sarajeva i lige, bit će mi velika čast braniti boje ovog kluba


SMJENA MALEŠEVIĆA Čeka se mišljenje predsjednika Dodika, Čubrilović ne da saglasnost za smjenu | Banjaluka.net\nSMJENA MALEŠEVIĆA Čeka se mišljenje predsjednika Dodika, Čubrilović ne da saglasnost za smjenu\nPredsjednik Vlade Republike Srpske Željka Cvijanović odlučila je da izvrši izmjenu u sastavu Vlade koja se odnosi na ministra prosvjete i kulture Daneta Maleševića, saznaje RTRS.\nCvijanovićeva je u vezi toga zatražila mišljenje predsjednika Republike Srpske Milorada Dodika i predsjednika Narodne skupštine Nedeljka Čubrilovića.\nPredsjednik Narodne skupštine Nedeljko Čubrilović dostavio je negativno mišljenje predsjednici Vlade Republike Srpske Željki Cvijanović na razrješenje Daneta Maleševića sa mjesta ministra prosvjete i kulture u Vladi Republike Srpske.\nTo je za Srpskainfo potvrđeno u Odsjeku za odnose sa javnošću parlamenta Srpske. Međutim, nismo dobili konkretan odgovor na pitanje da li je premijerka, prilikom odlučivanja o smjeni ministra, obavezna da se drži mišljenja predsjednika Narodne skupštine.\n– Na osnovu člana 94. Ustava Republike Srpske i člana 13. Zakona o Vladi Republike Srpske predsjednik Vlade može, za vrijeme trajanja mandata, na osnovu prethodno pribavljenog mišljenja predsjednika Republike i predsjednika Skupštine, vršiti promjene u sastavu Vlade do jedne trećine prvobitno izabranog sastava Vlade, o čemu obavještava Narodnu skupštinu – kažu u Skupštini.\nCvijanovićeva je odlučila da pred kraj mandata Vlade smijeni Maleševića, te je zatržila mišljenje Čubrilovića i predsjednika Srpske Milorada Dodika.\nMaleševićeva smjena bila bi nastavak uklanjanja karova DNS s funkcija u Srpskoj nakon što je Dodik izjavio da u toj partnerskoj stranci postoje „mangupi“ koji su navodno na proteklim izborima radili protiv kaolicije SNSD, DNS i SP.\nZahtjev za smjenu Maleševića stigao je nakon što je lider DNS Marko Pavić izjavio da više neće biti smjena bez dogovora njega i Dodika.\nDa li je dogovorena Maleševićeva smjena nismo usjeli da saznamo, jer se Pavić za sada ne javlja na naše pozive.


Asiana Airlines organizuje obilaske Južne Koreje | Avio Press\nAsiana Airlines organizuje obilaske Južne Koreje\nKorejski prevoznik Asiana Airlines će tokom oktobra organizovati turističke letove iznad Južne Koreje. Kompanija planira da sa svojim Airbusom A380 obavi dva leta oko cele države i time svojim putnicima pruži jedinstveno iskustvo. Airbus A380 će poletati sa aerodroma Seul (ICN) i nakon nekoliko sati obilaska će se vratiti na isti aerodrom. Kompanija planira da avion nakon poletanja leti istočnom obalom Koreje sve do ostrva Čedžu odakle će se okrenuti ka severu i vratiti na matični aerodrom.\nAirbus A380 će najverovatnije leteti na malim visinama da bi putnici što bolje videli atrakcije na zemlji. Karte za ove obilaske se mogu kupiti za 175 dolara a u cenu karte je uračunat i obrok na letu. Kompanija novodi da će putnici morati da nose makse kao i da poštuju socijalnu distancu.\nIdeja obilazaka tj. “letova za nigde” nije nova i nekoliko kompanija je već organizovalo slične letove. Australijski Qantas je nedavno uveo obilazak Velikog koralnog grebena koji se rasprodao za svega 10 minuta.\nAsiana Airlines Azija\nAmerican Airlines menja azijski hub\nEmirates prevezao 160t pomoći za Liban\nJandreoski: Ima viška zaposlenih u ACG\nSeverna Amerika United Airlines uvodi direktne letove Boston –...\nEvropa Poslednji A380 obavio svoj prvi let\nEvropa Jet Airways-ov Boeing 777 prodat za 9 miliona dolara\nOkeanija Saobraćaj između Novog Zelanda i Australije opet u...


Srbija na dnu liste kvaliteta zdravstva\nNaslov: Srbija na dnu liste kvaliteta zdravstva Sre 16 Maj - 19:41\nSrbija je poslednja na listi 34 evropske zemlje po kvalitetu zdravstvene zaštite, pokazuje Evropski zdravstveni potrošački indeks (Euro Health Consumer Index) za 2012. godinu, predstavljen u Evropskom parlamentu u Briselu.\nPrema indeksu EHCI (Euro Health Consumer Index) kojim se meri standard evropske zdravstvene zaštite na osnovu 42 indikatora, Srbija je dobila 451 poen od maksimalnih 1.000, a Holandija koja je prva na listi, ima 872 poena.\nDruge zemlje koje imaju, prema ovom merenju, dobar sistem zdravstva su Danska, Luksemburg i Island. Od zemalja Evropske unije najniža na listi je Bugarska sa 458 poena, a iza nje je samo Srbija.\nEHCI je postao standard merenja evropske zdravstvene zaštite, a od 2005. godine ga objavljuje ekspertska organizacija Helt Konzjumer Pauerhaus (Health Consumer Powerhouse - HCP) sa sedistem u Švedskoj.\nDirektor organizacije HCP koja sprovodi ovo istraživanje Arne Bjorberg rekao je da Srbiju ne bi trebalo porediti sa bogatim članicama EU. "Susedi kao što su Hrvatska (655 bodova), Makedonija (527) ili Albanija (535) su relevantniji, i pokazuju da je pred Srbijom težak posao da dostigne te nivoe", rekao je Bjornberg.\nOn je rekao da izgleda da osnovne usluge, kao što je vakcinacija beba funkcionišu u Srbiji i da se vidi da rastu prava pacijenata, ali da "u celini, rezultat lečenja, kao i pristup pacijentima, moraju da se poprave".\nMeđutim, kako navodi Nju Jurop, indeksi ukazuju da na početku ekonomskih teškoća treba obratiti posebnu pažnju na tri izražena područja.\nRFZO: Loša ocena zbog malih izdvajanja za zdravstvo\nSrbija je loše ocenjena po kvalitetu zdravstvene zaštite jer su joj izdvajanja u zdravstvu najmanja u regionu, rečeno je u Republičkom fondu za zdravstveno osiguranje (RFZO).\nU RFZO-u agenciji Beta je rečeno da nisu iznenađeni lošim plasmanom Srbije, jer se sa izdvajanjem manjim od 250 evra po stanovniku ne može očekivati visok standard.\nImamo 109 korisnika na forumu: 2 Registrovanih, 0 Skrivenih i 107 Gosta :: 3 Provajderi


11. Apr. 2017 u 17:52 Članovi Predsjedništva BiH primili McCaina\nČlanovi Predsjedništva BiH primili su danas delegaciju Senata Sjedinjenih Američkih Država, predvođenu republikanskim senatorom iz Arizone i predsjednikom Komisije za oružane snage Senata Johnom McCainom. Članovi Predsjedništva BiH zahvalili su senatoru\n10. Apr. 2017 u 16:14 Članovi Predsjedništva BiH primili predsjednika Vlade Slovenije\nČlanovi Predsjedništva BiH primili su danas predsjednika Vlade Republike Slovenije Miroslava Cerara. Ocijenjeno je da su bilateralni odnosi Bosne i Hercegovine i Republike Slovenije tradicionalno dobri i prijateljski i u interesu\n10. Apr. 2017 u 13:59 Crnadak: Sankcionisati manipulacije predstavnika RS-a na teritoriji Izraela\nPovodom negativnih reakcija koje se odnose na Predstavništvo Republike Srpske u Državi Izrael, ministar inostranih poslova Bosne i Hercegovine Igor Crnadak uputio je danas pismo premijerki Republike Srpske Željki Cvijanović, saopćeno je\n29. Mar. 2017 u 14:09 Opozicija u RS-u protiv promjene kvoruma za rad parlamenta\nPoslanici SDS-a i PDP-a protiv su izmjena Poslovnika u dijelu koji definiše da će za rad Narodne skupštine Republike Srpske ubuduće biti dovoljno prisustvo 28 od ukupno 83 poslanika. Kvorum je\n29. Mar. 2017 u 12:13 Brčkalo: SNSD se stidi svoje političke prošlosti\nŠef Kluba poslanika Partije demokratskog progresa (PDP) Miroslav Brčkalo tvrdi da se, na jučerašnjoj sjednici Narodne skupštine o deklaraciji o podršci Dejtonskom sporazumu, pokazalo da se Savez nezavisnih socijaldemokrata (SNSD)\n19. Mar. 2017 u 12:40 VUČUREVIĆ: "MILORADE, PROPALA SI POLITIČKA PRIČA"!\nPotpredsjednik Partije demokratkog progresa (PDP) Slavko Vučurević tvrdi da je predsjednik RS-a i SNSD-a Milorad Dodik „iz političkog straha izgubio kompas te da je svjestan da će morati položiti račune\n18. Mar. 2017 u 14:11 Brčkalo: Dodikova avanturistička politika koštat će građane RS-a\nGeneralni sekretar Partije demokratskog progeresa (PDP) Miroslav Brčkalo ocijenio je da predsjednik RS-a i SNSD-a Milorad Dodik „nastavlja da luta na političkoj sceni“. Dodikov sinoćnji istup za sarajevsku Face TV, u


Teniska akademija Tipsarević I Peugeot objavili početak saradnje u Srbiji - Automagazin\nSaradnja je dogovorena na period od dve godine tokom kojih će članovi akademije imati obezbeđen prevoz u automobilima francuskog proizvođača.\nLogičan nastavak ovih poslovnih odluka predstavljao je uspostavljanje saradnje sa najboljim igračima ATP turneje. Od 2014. godine Peugeot promoviše najbolji igrač sveta Novak Đoković, i ova saradnja je pokazala sjajne rezultate tokom perioda od tri godine. Novi ugovor sa Đokovićem potpisan je prošle godine - kojim je Novak postao ambasador game električnih I hibridnih Peugeot vozila. Pored Novaka , dugačak je spisak bivših I aktivnih tenisera sa kojima su potpisani ugovori : Huan Martin del Potro, Fernando Verdasko, Aleksandar Zverev, Žil Simon, Gustavo Kuerten I mnogi drugi.


Zašto Vlada Republike Srpske blokira Transportnu zajednicu? – BiGportal.ba\nZašto Vlada Republike Srpske blokira Transportnu zajednicu?\nNa juče završenom Samitu lidera zemalja zapadnog Balkana i Evropske unije u Trstu od šest odobrenih projekata iz oblasti saobraćaja četiri su za BiH.\nUkupna investiciona vrijednost tih projekata je 500 hiljada maraka uz dodatnih skoro 100 miliona nepovratnih sredstava. Međutim, BiH bi mogla ostati bez i jedne marke ako ne potpiše Ugovor o transportnoj zajednici jugoistočne Evrope.\nTo jedino nije učinila BiH jer Vlada Republike Srpske nije dala saglasnost, jer za nju je prihvatljiv taj ugovor pod uslovom da Savjet ministara BiH usvoji zaključak kojim će se utvrditi da u definisanju stavova BiH, koji će biti predstavljani u Sekretarijatu transportne zajednice, učestvuju resorna ministarstva Savjeta ministara i entitetskih vlada te da tako usaglašene stavove naizmjenično predatavljaju nadležni ministri Savjeta ministara,Federacije BiH i Republike Srpske.\nPredsjedavajući Savjeta ministara BiH Denis Zvizdić odgovara da je Transportna zajednica međunarodni ugovor te da ne može biti nikave rotacije u predstavljanju BiH a što se tiče saradnje u definisanju stavova to je bilo i do sada.\n,,Saradnja resornih ministarstva je obavezna.Tako je bilo i prilikom usvajanja Transportne strategije BiH kada su entitetske vlade priložile svoje Transportne strategije u kojima su definisani prioriteti.Nikome ne pada na pamet da se miješa u strategije entiteta,ali ne mogu se ni entiteti miješati u posao Savjeta minsistara”,kategoričan je Zvizdić.\nOn kaže da je Ugovor o Transportnoj zajednici jugoistočne Evrope dogovoren od strane svih zemalja učesnica te da ne postoji mogućnost naknadnih izmjena zbog zahtjeva Vlade Republike Srpske.\nNajčudnije je to da je u dogovorima, koji traju duži niz godina, učestvovao i kadar SNSD-a koji se sada protivi tome.\n,,Prvi koraci na izradi Sporazuma,koji je vodio ka ovom Ugovoru o transportnoj zajednicidesili su se 2009. godine od strane tadašnjeg saziva Savjeta ministara. Sve to potvrđeno je 2010. Od strane tadašnjeg Predsjedništva BiH.Tada nije bilo nikavih primjedni,prijedloga ili uslova od strane entitetskih vlada”,ističe Zvizdić.\nTe 2009. godine predsjedavjući Savjeta ministara bio je Nikola Špirić, a srpski član Predsjedništva Nebojša Radmanović. Na čelu Vlade Republike Srpske,koja tada nije imala primjedbi na Ugovor o transportnoj zajednici,bio je Milorad Dodik a zatim Aleksandar Džombić, svi iz SNSD-a.\nZbog čega se sada,gotovo isti ljudi, protive Ugovoru koji će BiH donijeti više od pola milijarde maraka od čega polovina ide u Republiku Srpsku za izgradnju putne infrastrukture?\nUslovljavanje Republike Srpske ne šteti samo BiH već i ostalim zemljama zapadnog Balkana među kojima je i Srbija u čijem glavnom gradu će biti i sjedište Transportne zajednice jugoistoč ne Evrope.