Reakcije evropskih stručnjaka na američke pritiske zbog „Severnog toka 2“ - Sputnjik Srbija\n22:31 24.01.2019 (osveženo 22:58 24.01.2019) Preuzmite kraći link\nNemački politikolog Aleksandar Rar kaže da Amerikanci dugi niz godina krive Rusiju da ona navodno upotrebljava energetiku kao oružje, kako bi kontrolisala i porobila Evropu, ali oni sami to sada otvoreno rade.\n„Oni koriste političke instrumente kako bi izvršili pritisak na Nemačku, prete sankcijama nemačkim kompanijama kako bi obezbedile isporuke sopstvenog tečnog gasa u Evropu, koriste svoj gas kao oružje. To je svima jasno. Takav dvostruki moral je neprihvatljiv za Nemačku“, rekao je Rar.\nRar smatra da „ako Nemačka popusti u pitanju ’Severnog toka‘, staviće se u smešan položaj“. Po rečima političkog analitičara, Berlin je ovu temu odavno depolitizovao, „svuda objašnjavajući da se radi o komercijalnom projektu u koji su uključene nemačke kompanije“, dok je ruski gas visokog kvaliteta jeftiniji od skupog američkog. Rar je nazvao „apsurdnim“ odbacivanje ovih argumenata u Sjedinjenim Američkim Državama i nekim zemljama centralne Evrope.\nSa svoje strane, italijanski geopolitičar i predsednik Instituta za geopolitička istraživanja Gracijani Tiberio smatra da ciljevi Sjedinjenih Američkih Država imaju geostrateški karakter i dugoročnu perspektivu. Realizacija „Severnog toka 2“ je samo deo velike igre. Glavni cilj je da se prekinu sve veze u infrastrukturi za predaju resursa između kontinentalne Evrope i Rusije.\n„Sjedinjene Američke Države traže svaki mogući izgovor kako bi podelile Evropu i učinile je slabijom, čime bi je prisilile da se okrene svom savezniku, Sjedinjenim Američkim Državama. Drugi srednjoročni cilj SAD je da prodaju Evropi svoj gas iz škriljaca, iako ne razmišljaju o teškoćama njegovog transporta preko okeana. Rusija je zainteresovana za jaku, nepodeljenu Evropu kao ekonomskog partnera, Rusiji je potreban pouzdan kupac. Evropa nema dovoljno resursa da bi ispunila zadatke svoje ekonomije, pa su joj potrebne ruske sirovine“.\nBivši ambasador Češke u Rusiji i Ukrajini Jaroslav Bašta rekao je da je „nemački ministar izjavio da to nije pitanje o kome SAD imaju nešto da kaže Nemačkoj. Mislim da je u ovaj projekat suviše mnogo investirano da bi se tek tako poništio“.\nBašta smatra da će negativno mešanje u ovaj projekat značiti velike teškoće u odnosima između Nemačke i Sjedinjenih Američkih Država.\n„Kada bi se to odnosilo na Rusiju, ni u kom slučaju ne bi odstupalo od trenutne američke politike. Gledajući sa strane, ja to vidim kao simptom američkog trgovinskog rata koju SAD vode protiv Kine, Rusije, a sada izgleda da u tom smislu ni Evropa neće biti bezbedna.“\nAmerički pravnik, autor i bivši diplomata iz Vašingtona Majkl Springman kaže da je to ustvari, „još jedan pokušaj američke vlade da kontroliše Evropu i Rusiju. SAD su pokušale da blokiraju ruske gasovode koji mogu da isporučuju jeftiniji gas u Evropu“.\n„Sjedinjene Američke Države žele da iskoriste svoj pritisak na Evropu kako bi naštetile ruskoj ekonomiji preko osujećivanja prodaje prirodnog gasa. To je takođe način da se kontroliše Evropa kako bi se naterala da kupuje američki prirodni tečni gas. To će takođe naneti štetu Evropljanima povećanjem cena važnog dela ekonomije. Takođe, zaustavljanje izvoza ruskog gasa, osim preko Ukrajine, ide naruku (ukrajinskoj) ekstremističkoj vladi, što im u suštini dopušta da izlivaju ruski gas i da za njega ne plaćaju“, naglasio je Springman.\nSjedinjene Američke Države, koje se protive realizaciji projekta „Severni tok 2“, imaju za cilj ne samo da prodaju svoj gas iz škriljaca Evropljanima, već i da spreče zapadnu Evropu da se približi Rusiji, rekao je direktor Centra za geopolitička istraživanja Eurocontinent Pjer-Emanuel Toman.\nPrema njegovim rečima, protiveći se „Severnom toku 2“ Sjedinjene Američke Države „takođe se suprotstavljaju multipolarnom svetu: ako se Evropa i Rusija približe, smanjiće se težina Sjedinjenih Američkih Država. Ali za Donalda Trampa verovatno je najvažnija trgovina i zato on čak pribegava političkoj uceni. I to funkcioniše — Nemci su odlučili da na severu Nemačke izgrade luku za snabdevanje američkim gasom iz škriljaca. Međutim, to je i da bi se očuvao „Severni tok 2“, ukazao je stručnjak.\n„Ono gde su Evropljani do sada bili čvrsti u odnosima sa SAD to su energetska pitanja. Smatram da će ’Severni tok 2‘ biti izgrađen, jer Evropa ne može bez ruskog gasa, za nju bi to bilo ubistveno“, zaključio je analitičar.\nAmeričke pretnje o uvođenju sankcija kompanijama koje učestvuju u izgradnji gasovoda su primer hibridnog rata, smatra Joahan Bekman, doktor društvenih i političkih nauka sa Univerziteta u Istočnoj Finskoj.\n„Sjedinjene Američke Države u savezu sa Ukrajinom pokušavaju da diskredituju izuzetno uspešan projekat gasovoda „Severni tok 2" u Evropi, a pre svega u Nemačkoj, što izgleda krajnje glupo“, rekao je Bekman.\n„To niko ne može ozbiljno da shvati, a posebno u uslovima podrške (nemačkog lidera) Angele Merkel i zemalja Baltičkog regiona kroz čije vode prolazi. Pretnje evropskim kompanijama sankcijama se ne odnose na cevovode u principu — po dnu Baltika ili preko Ukrajine. Radi se o isporuci američkog gasa iz škriljca Evropi. Ovo je primer hibridnog rata“, zaključuje finski stručnjak.


MZ Razbojna: šta misle građani i građanke – GRAD Kruševac\nNaslovna » Društvo » MZ Razbojna: šta misle građani i građanke\nDomaćica Miljana Jeftić, slaže se da je najveći problem Razbojne nedostatak vode, ali navodi i da su selu potrebni i kvalitetniji kulturni sadržaji i radna mesta.\n– Savet Mesne zajednice na čelu sa Slavišom Virijevićem, kao i naš meštanin Zoran Radenković, mnogo rade da se problem nedostatka vode reši. Veoma je važno što smo sanirali divlje deponije i značajno poboljšali higijenu, a potrebne su i znatno veće aktivnosti u oblastima kulture, zabave i sporta. Da bi se naša deca uspešno i kvalitetno razvijala trebalo bi formirati folklornu grupu, škole stranih jezika i informatike, a potrebna je i neka proizvodna investicija da bi omladina mogla da radi i ostane u selu.\nSlično misli i kazandžija Milosija Nedić –Letos smo bili prinuđeni da vodu dopremamo iz sela Ravni da bi smo napunili cisterne, jer je nije bilo dovoljno zbog velike suše i neracionalnog korišćenja. Treba nešto učiniti da se zaustavi pad broja stanovništva i opstanak sela, ima desetak momaka u ozbiljnim godinama i sve manje dece, a sve to ugrožava egzistenciju sela u narednom periodu.\nDomaćica Miljana Jeftić, slaže se da je najveći problem Razbojne nedostatak vode, ali navodi i da su selu potrebni i kvalitetniji kulturni sadržaji i radna mesta. - Savet Mesne zajednice na čelu sa Slavišom Virijevićem, kao i naš meštanin Zoran Radenković, mnogo rade da se problem nedostatka vode reši. Veoma je važno što smo sanirali divlje deponije i značajno poboljšali higijenu, a potrebne su i znatno veće aktivnosti u oblastima kulture, zabave i sporta. Da bi se naša deca uspešno i kvalitetno razvijala trebalo bi formirati folklornu grupu, škole stranih jezika i informatike, a potrebna je i neka proizvodna investicija…\nPrethodni : Zakazivanje kao preporuka ili zakonska obaveza?\nSledeći : Stigle vakcine protiv gripa, imunizacija u toku\n12. maja 2021., 08:17\nKoorodinator Kovid bolnice – prvi pacijenti u ponedeljak ujutru\nU nastavku suđenja Jeličiću utvrđeno – prijava nestanka telefona bez pečata\nFudbalerke kruševačkog Napredak juniora pobedile su na svom terenu ŽFK Radničkog 2012 sa 7:3. Kruševljanke su sačuvale treće mesto na ...\nGrad Kruševac je, u okviru programa podsticanja nataliteta, raspisao je Javni poziv za dodelu novčanih sredstava parovima koji su u ...\nTakmičenje iz preduzetništva održano je u online formatu, u organizaciji Beogradske bankarske akademije, a pod nazivom Start-up i učeničko preduzetništvo. ...\n– Tri odabrana projekta u oblasti javnog zdravlja, obrazovanja i ekologije dobiće ukupno 10 miliona dinara u okviru novog društveno ...


Poslodavci u problemima: Nestašica je profesora, a trebaju i zdravstveni radnici i skladištari – Gluporije\nDirektor Zavoda za zapošljavanje RS, Miroslav Vujičić, kaže da je najčešći razlog ostanka bez posla prestanak rada na određeno vrijeme. Upravo se zbog tog razloga na evidenciju nezaposlenih prijavilo 6.472 radnika.\nDrugi najčešći razlog je tehnološki višak i po tom osnovu na biro rada se prijavilo 3.778 osoba, zatim sporazumni raskid – 3.291 radnik.\nNa evidenciji Zavoda za zapošljavanje RS na kraju oktobra evidentirano je 71.477 nezaposlenih, što je za 12.293 osoba ili za 14,7 odsto manje u odnosu na isti period lani.\nPosredstvom Zavoda za zapošljavanje zaposleno je 26.979 radnika ili za 8,7 odsto više u odnosu na prošlu godinu.\nU okviru sedmog stepena stručne spreme (VSS) poslodavci su iskazali potrebu za zapošljavanjem ekonomista i pravnika, koji su ujedno i najbrojniji na evidenciji nezaposlenih, te profesora matematike i fizike, ljekara i drugih.\nKada je u pitanju srednja stručna sprema, na tržištu rada su najtraženiji medicinske sestre-tehničar, ekonomski tehničari, mašinski tehničari i operateri na računaru.\nU okviru trećeg stepena stručne spreme (KV) najtraženiji su skladištari, elektromonteri, krojači, pekari, montažeri, te vozači motornih vozila.


Lavrov: Rusija i SAD pronalaze sve više dodirnih točaka po pitanju Sirije - Russia Beyond Croatia\nLavrov: Rusija i SAD pronalaze sve više dodirnih točaka po pitanju Sirije\nRusija i SAD pronalaze sve više dodirnih točaka po pitanju Sirije, rekao je po završetku pregovora u Ženevi ministar vanjskih poslova Ruske Federacije, Sergej Lavrov, pri tome naglasivši i samu duljinu trajanja pregovora.\n"To što mi ne dijelimo okolo dokumente, ne znači da ne nalazimo sve više dodirnih točaka", - rekao je ministar vanjskih poslova Rusije. "Vjerujem da su se mnogi kladili hoćemo li srušiti rekord u duljini trajanja pregovora, no moskovski rekord je ipak ostao netaknut", - prenosi Kommersant riječi Lavrova.\nSa svoje strane, John Kerry je izjavio, kako je neophodno ponovno razmotriti dogovor o prekidu vatre u Siriji. "Većina Sirijica ni danas ne zna, kako izgleda ranije postignuti dogovor o prekidu vatre. Većina toga je ipak ostalo samo mrtvo slovo na papiru", - rekao je državni tajnik SAD-a nakon završetka pregovora. Također je naglasio kako je završeno i posljednje poglavlje tehničkih rasprava koje su bile usmjerene na ostvarivanje primirja u stvarnosti, na terenu.


Lea Vlajnić i njena inovacija predstavljaju Srbiju u Berlinu\nTanjug 9. juna 2019. 22:22\nBEOGRAD – Lea Vlajnić, saradnik u nastavi na Biološkom fakultetu u Beogradu, pobednik je danas održanog takmičenja „Falling Walls Lab Belgrade“ u Gete institutu u Beogradu i predstavljaće Srbiju 8. novembra u Berlinu na finalnom takmičenju.\nVlajnić i svi drugi finalisti berlinskog takmičenja „Falling Walls Lab Finale“ publici će predstaviti svoju inovaciju, a oni koji zauzmu prva tri mesta dobiće novčane nagrade i mogućnost da narednog dana, 9. novembra, svoju ideju predstave na konferenciji koja će takođe biti u Berlinu, a koja će okupiti vlasnike najvećih svetskih firmi na svetu i predstavnike istraživackih instituta.\nVlajnić je radila na inovaciji vezanoj za razvoj nove metode za biološku kontrolu insekata, konkretno pasuljovog žiška.\n„Velika prednost ove metode je što je potpuno čista, odnosno ne ugrožava biodiverzitet i okolinu, takođe je jeftina i omogućava vrlo lak način za borbu protiv štetnih insekata“, rekla je Vlajnić, koja je osvojila prvo mesto i po izboru žirija i po izboru publike.\nNa takmičenju „Falling Walls Lab Belgrade“ predstavljene su još dve inovacije.\n„U Srbiji sarađujemo sa brojnim institutima i univerzitetima kako bismo pospešili njihovu saradnju sa nemačkim obrazovnim institucijama“, rekla je Hajne.\n„Inovacije su usmerene ka održivosti sveta. Bavimo se inovacijama pogotovo u oblasti životne sredine kako bismo obezbedili predvidivu budućnost u narednih 50 godina“, naglasila je Hajne.\nNorbert Bekman Dirkes, direktor Fondacije Konrad Adenauer u Beogradu, kaže da se na „Foling volsu“ takmiče najbolji od najboljih.\n„Oni imaju priliku da pokažu koliko su njihove ideje inovativne i kako oni mogu da doprinesu evropskoj nauci. Veoma sam srećan što organizujemo ovo takmičenje i u Srbiji već treću godinu za redom“, rekao je Bekman Dirkes.\n„Ovo takmičenje se održava svuda u svetu i okuplja lokalne pobednike na finalom takmičenju u Berlinu u novembru. Pobednik dobija nagradu Inovatora godine na Falling Wall takmičenju“, rekla je Reimers.


Beta 19. februara 2016. 16:00\nPredsednica DSS-a Sanda Rašković Ivić kazala je da taj sporazum omogućava NATO vojnicima da udju u svaku kasarnu, institut i kuću, a da za to ne odgovaraju.\n„Pozivam predsednika države, koji je položio zakletvu da će čuvati celovitost i slobodu Srbije, da ne potpisuje ovaj zakon jer potpisujući ovaj zakon on postaje saučesnik u okupaciji vlastite države od strane NATO. Predsednik treba da zna da on ne odgovara za svoje postupke samo Aleksandru Vučiću, nego i gradjanima Srbije“, rekla je Rašković Ivić.\nOna je uporedila sporazum koji je DSS potpisala sa NATO 2005. godine, kada je ta stranka bila na vlasti, sa novim sporazumom.\n„Sporazum koji je tada potpisan je sporazum koji nije ni izdaleka izgledao tako kako izgleda ovaj. Sporazum koji je tada potpisan bio je u okviru aranžmana Partnerstva za mir, koji ima i Ruska Federacija, pa onda to nije ništa strašno. I taj sporazum je podrazumevao da samo trupe mogu da imaju prolaz, bez mogućnosti da se ulazi u kasarne i kuće, da se ima diplomatski imunutet“, rekla je Rašković Ivić.


Odnos prema migrantima i izbeglicama, manjinskim grupama, ali i neprocesuirani ratni zločini i ugrožena sloboda medija u zemljama Zapadnog Balkana najviše su kritikovani u najnovijem izveštaju međunarodne nevladine organizacije Amnesti internešnal (Amnesty International – AI) o stanju ljudskih prava u 2019. godini.\nU zaključcima zemlje regiona - Srbija, Bosna i Hercegovina i Hrvatska, pominju se kao primeri država u kojima su „novinari koji su istraživali korupciju, organizovani kriminal i ratne zločine bili izloženi pretnjama, uvredama, zastrašivanju, a u nekim slučajevima bili su i mete fizičkog nasilja“, uz napomenu da su ti slučajevi često ostali bez osude vlasti. Takođe, navodi se da je u Albaniji „kontroverzni zakonodavni paket pretio slobodi medija“.\nKao pozitivni primeri unapređenja LGBTI prava ističu se Bosna i Hercegovina i Severna Makedonija, zbog organizacije prvih Parada Ponosa (Pride) u Sarajevu i Skoplju, uz napomenu da ipak širom Evrope dolazi do usvajanja zakona kojima se unazađuju prava LGBTI zajednice.\nU Skoplju održana prva Parada ponosa\nU izveštaju se naglašava da je tokom 2019. godine oko 120 000 azilanata i migranata stiglo u Evropu neregularnim putem, te da je „prevladalo uverenje da se migracijama i kontrolom granica najbolje može upravljati tako što će se migranti i izbeglice zadržati u zemljama sa upitnim stanjem ljudskih prava“.\n„Činilo se da je jednako prihvatljivo zemljama Evropske unije (EU) da zadrže migrante i azilante u ekstremno lošim uslovima na periferiji EU ili neposredno izvan njenih granica“, smatraju autori izveštaja.\nNaglašava se da je preko 10.000 ljudi ostalo u kampovima u Bosni i Hercegovini i Srbiji, te da oni „nisu u mogućnosti da nastave svoja putovanja zbog upornih i sistemskih kolektivnih proterivanja praćenih nasiljem hrvatske policije“.\nUdruge zabrinute za migrante na granici s Hrvatskom\nU izveštaju se dodaje i da je „uprkos ogromnim dokazima o kršenju ljudskih prava na hrvatskoj granici“, Evropska komisija u oktobru preporučila potpunu integraciju Hrvatske u Šengensku (Schengen) graničnu zonu.\n„U 2019. godini vrednosti na kojima je zasnovana Evropska unija (EU) direktno su dovedene u pitanje iznutra“, zaključuje se u izveštaju.\nSrbija: Vlasti aktivno narušavale slobodu medija\n“Izostaje kažnjavanje ratnih zločina, vlasti su aktivno narušavale slobodu medija, a branioci ljudskih prava bili su izloženi pretnjama”, zaključak je AI kada je reč o stanju ljudskih prava u Srbiji.\nU izveštaju se podseća da su tokom 2019. godine opozicione stranke bojkotovale parlament “u znak protesta zbog podrivanja ljudskih prava i vladavine prava od sve autoritarnije vlade”, kao i da su “hiljade građana učestvovale u nedeljnim demonstracijama, pozivajući na ostavke predsednika i premijerke i zahtevajući slobodu izražavanja, poštene izbore i prestanak korupcije i zloupotrebe vlasti”.\nU dokumentu se podvlači i da je Komesar za ljudska prava Saveta Evrope apelovao na vlasti da revidiraju zakon kojim se uvodi doživotna robija zbog teških krivičnih dela bez mogućnosti uslovnog otpusta ili preispitivanja slučaja.\nKada je reč o ratnim zločinima, u izveštaju se naglašava da je „nekažnjivost zločina ohrabrena nedostatkom političke volje“, uz negiranje genocida u Srebrenici.\nZaključak je da se u Srbiji sprovelo malo istraga za ratne zločine, te da je bilo malo podignutih optužnica, uz podsećanje da su suđenja nastavljena pred Višim sudom u Beogradu „uz izostanak krivičnog gonjenja zbog komandne odgovornosti“.\nUz nabrajanje svih postupaka koji su se vodili pred Višim sudom tokom 2019. godine, autori izveštaja zaključuju da u prošloj godini „nije bilo opipljivog napretka“ u izradi zakona o nestalima ili pronalasku tela žrtava.\n“Vlada je aktivno narušavala medijske slobode nagrađujući lojalne medije finansiranjem iz budžeta i novcem za reklame, dok su kritički nastrojeni mediji zastrašivani poreskim i drugim pravnim postupcima“, ističe se u delu izveštaja o medijskim slobodama.\nTakođe, naglašava se da su “predsednik i ministri sproveli kampanju protiv nezavisnih novinara”, te da su “pretnje bile uobičajena pojava”.\nI afera „Krušik“ u izveštaju o Srbiji\n“Braniocima ljudskih prava pretili su osuđeni ratni zločinci i njihove pristalice”, navodi se u odeljku izveštaja Amnesti Internešnala za Srbiju, uz podsećanje da je haški osuđenik Vojislav Šešelj i dalje narodni poslanik u Skupštini Srbije, uprkos pozivima da mu se ukine poslanički mandat.\nDalje se navodi da je Šešelj pretio i vređao novinarku lista “Danas” Snežanu Čongradin i Poverenicu za zaštitu ravnopravnosti Brankicu Janković.\nPodseća se da je radnik valjevske fabrike oružja Krušik Aleksandar Obradović bio u pritvoru, a zatim i u kućnom pritvoru, nakon što je sa novinarima podelio informacije o povezanosti Branka Stefanovića, oca ministra policije i potpredsednika Vlade Nebojše Stefanovića, sa trgovinom oružjem.\nKada je reč o pravima Roma, međunarodna nevladina organizacija naglašava da se Romima u Srbiji i dalje uskraćuju socijalna i ekonomska prava, uključujući pravo na obrazovanje, zdravstvenu zaštitu i smeštaj.\n“Romi su se takođe suočili sa zlostavljanjem od strane policije, a niz napada na Rome u Leskovcu, koje su u maju počinili mladi, nisu istraženi kao zločini iz mržnje”, pišu izvestioci Amnesti Internešnala.\nUz podsećanje da je lezbejski par iz Novog Sada pokrenuo pravnu borbu za registraciju istopolnih zajednica u Srbiji u junu prošle godine, te da je nacrt zakona i dalje u zastoju, u izveštaju se pominje i da je partnerka premijerke Srbije Ane Brnabić, Milica Đurđić rodila dete nakon što je navodno otputovala u inostranstvo na vantelesnu oplodnju, a da je ministar zdravlja zabranio vantelesnu oplodnju “pojedincima sa nedavnom istorijom homoseksualnih odnosa”.\n“Vlasti su neadekvatno odgovorile na napade na LGBTI zajednicu i nisu prikupile podatke o zločinima iz mržnje, a do danas je zaključen samo jedan sudski proces. Nakon septembarske Parade ponosa, policija je prestala da štiti Prajd Info Centar, koji su u oktobru napali fudbalski navijači”, piše u izveštaju.\nU izveštaju se navodi i da je više od 30.000 izbeglica i migranata ušlo u Srbiju tokom prošle godine, te da su uslovi prijema i postupak azila “ostali neadekvatni”. Ističe se da je većina migranata i izbeglica bila u tranzitu, ali da su često bili nasilno vraćeni u Srbiju (takozvani “push back”) iz okolnih država članica Evropske unije, posebno Hrvatske.\n“U septembru je zabeležen porast nasilja od strane srpske policije prilikom vraćanja u Severnu Makedoniju”, navode autori izveštaja.\nKosovo: Nedostaju kapaciteti za procesuiranje ratnih zločina\nU izveštaju Amnesti Internešnala za Kosovo, podseća se da su pregovori o normalizaciji odnosa Srbije i Kosova u kojima posreduje Evropska unija i dalje u zastoju.\nKada je reč o procesuiranju ratnih zločina na Kosovu, u izveštaju piše da “specijalnom tužilaštvu nedostaju kapaciteti da procesuira više od 900 nerešenih ratnih zločina i više od 2.000 nerešenih slučajeva nestalih osoba, koji su nasleđeni od misije EULEX, uz ograničenu međusobnu saradnju sa Srbijom”.\nNaglašava se i da tokom 2019. godine, uprkos jednoj optužnici i 48 istraga koje su u toku, nije održano nijedno suđenje počiniocima seksualnog nasilja tokom rata.\nNavodi se da je tokom prošle godine primljeno 1.198 predstavki, ali da je 756 osoba dobilo pravni status žrtava seksualnog nasilja u ratu što im je omogućilo određene beneficije i malu penziju, te da su se neki od odbijenih žalili na odluke sudova. Napominje se i da zakon ne omogućava žrtvama medicinsku i psihološku podršku.\nAutori izveštaja podvlače i da Specijalizovano tužilaštvo Kosova u Hagu, koje je uspostavljeno da ispita navodne ratne zločine i zločine protiv čovečnosti počinjene od Oslobodilačke vojske Kosova (OVK), nije podiglo optužnice, ali da je oko 100 bivših pripadnika OVK pozvano na saslušanje.\nIstiče li mandat kosovskom sudu u Hagu?\nKako se navodi u izveštaju, nakon više od 20 godina od završetka rata, na Kosovu se i dalje traga za 1.646 nestalih, među kojima je 1.100 Albanaca, više od 400 Srba i 150 građana drugih nacionalnosti.\nNa Kosovu unapređene medijske slobode\nAmnesti Internešnal naglašava da su na Kosovu unapređene medijske slobode i medijski pluralizam, te da je manje zabeleženih fizičkih napada na novinare.\n“Međutim, u julu je dopisnica televizije N1 sa Kosova Zana Cimili dobila etnički motivisane pretnje smrću, a osumnjičeni je uhapšen u Srbiji. U septembru i oktobru su srpski novinari privedeni nakon ulaska na Kosovo”, navodi se u izveštaju.\nKosovski novinari i Ana Brnabić osuđuju pretnje Zani Cimili\nIstiče se i da je tokom 2019. godine “nakon ponovljenih neadekvatnih odgovora vlasti”, nasilje u porodici redefinisano u Krivičnom zakoniku kao odvojeno krivično delo, što je u skladu sa Istanbulskom konvencijom. Pominju se i prošlogodišnji primeri presuda i optužnica pred kosovskim institucijama u vezi sa nasiljem nad ženama i devojčicama.\n“U novembru je optuženo šest muškaraca u vezi s navodnim silovanjem 16-godišnje učenice u 2017. godini. Među šestoricom optuženih su bili njen bivši učitelj i policajac određen za istragu slučaja”, piše AI u izveštaju.\nProtesti u Prištini zbog optužbe za silovanje\nU delu koji se odnosi na prava manjina, naglašava se da su se pripadnici zajednica Roma, Aškalija i Egipćana suočavali sa “hroničnom diskriminacijom” u obrazovanju, zdravstvu, smeštaju i zapošljavanju, kao i da su mnogima nedostajale lične isprave.\nKada je reč o pravima LGBTI zajednice na Kosovu, u izveštaju se podseća da je presuda Apelacionog suda omogućila transrodnim osobama da registruju promenu imena i pola. U oktobru, Priština Pride pozvao je Vladu i sudove da poštuju i sprovode zakone o seksualnim manjinama.\nBiH: Neuspeh vlasti u prihvatu migranata\nU delu izveštaja o stanju ljudskih prava u Bosni i Hercegovini zaključuje se da “vlasti nisu uspele da obezbede osnovni prijem i podršku hiljadama izbeglica, azilanata i migranata koji su smešteni u BiH”.\n“Manjine su se i dalje suočavale sa širokom diskriminacijom i socijalnom isključenošću. Pretnje i napadi na novinare i slobodu medija su i dalje postojali. Civilnim žrtvama rata je i dalje ograničen pristup pravdi i ratnim odštetama”, stoji u izveštaju.\nKao jedan od osnovnih problema u Bosni i Hercegovini navodi se to što azilantima nije osiguran efikasan pristup međunarodnoj zaštiti ili uslovima prijema.\n„Desetine hiljada ljudi prošlo je kroz BiH, većina je nameravala da zatraži azil u Evropskoj uniji. Do kraja 2019. vlasti su registrovale skoro 29.000 neregularnih ulazaka. Mnogobrojne birokratske prepreke za registraciju, nedostatak adekvatne pravne pomoći i prevođenja, ograničeni kapacitet i oskudna finansijska podrška potencijalnim azilantima sprečili su efikasan pristup međunarodnoj zaštiti“, piše u izveštaju.\n'Od Bihaća do Slovenije za 3.000 eura'\n„Do kraja godine, od ukupno 28.000 ljudi koji su izrazili nameru da zatraže azil, manje od pet odsto uspelo je u tome. Vlasti na različitim nivoima nisu uspele da sarađuju, kako bi zadovoljile potrebe preko 8.000 izbeglica i migranata koji su zaglavljeni u BiH, zbog vraćanja iz susedne Hrvatske“, navodi AI.\nNaglašava i da je u privremene prihvatne centre, kojima upravlja Međunarodna organizacija za migracije, smešteno oko 4.000 ljudi, te da su kampovi bez adekvatnih uslova boravka i prenatrpani. Prihvatni centri su ostali isključivo u jednom od dva entiteta u zemlji, Federaciji BiH, prvenstveno u Unsko-sanskom kantonu.\nDodik odbio raspoređivanje vojske zbog migranata\n„Vlasti u drugom entitetu, Republici Srpskoj, odbile su da osnuju bilo kakve kampove na svojoj teritoriji. U maju su lokalne vlasti prisilno prebacile oko 800 ljudi, uglavnom muškaraca, u neformalni kamp u Vučjaku, na nekadašnjoj deponiji bez pristupa pijaćoj vodi ili odgovarajućoj sanitarnoj opremi i u neposrednoj blizini minskog polja. Specijalni izvestilac UN-a za ljudska prava migranata upozorio je vlasti da lokacija predstavlja ozbiljan rizik po zdravlje i bezbednost i da je potpuno nepodobna za boravak ljudi. Kamp je konačno razrušen u decembru i ljudi koji su tamo smešteni prebačeni su u formalne prihvatne centre u druge zemlje“, navodi se u delu izveštaja o pravima migranata i izbeglica u Bosni i Hercegovini tokom 2019. godine.\nNastavljene pretnje i napadi na novinare u BiH\nU delu izveštaja o diskriminaciji u BiH, navodi se da su se Romi i dalje suočavali sa sistemskim preprekama u obrazovanju, stanovanju, zdravstvenim uslugama i zapošljavanju.\n„Nemogućnost registracije stalnog prebivališta ostala je nepremostiva prepreka zbog koje mnogi Romi nisu mogli da pristupe osnovnim pravima i uslugama, jer to zahteva da imaju pravni dokaz o prebivalištu“, piše u izveštaju.\nLGBTI osobe suočene su sa širokom socijalnom isključenošću i diskriminacijom, smatra AI.\n„Iako su organizacije za zaštitu prava LGBTI prijavile poboljšanu saradnju s policijom i pravosuđem u Federaciji BiH, krivična dela nasilja i diskriminacije nad LGBTI osobama nisu detaljno istraženi. Uprkos protestima i pretnjama nasiljem, prva Parada ponosa u zemlji uspešno je organizovana u septembru u Sarajevu“, podsećaju u izveštaju.\nAI ističe i da vlasti nisu uspele da sprovedu više presuda Evropskog suda za ljudska prava i Ustavnog suda BiH koji su utvrdili da su principi podele vlasti u Ustavu diskriminatorni, jer sprečavaju ljude koji ne pripadaju nekom od konstitutivnih naroda (Bošnjaci, Hrvati ili Srbi) da se kandiduju za zakonodavnu i izvršnu funkciju.\n“Nastavljen je obrazac pretnji, političkog pritiska i napada na novinare”, pišu autori izveštaja AI o stanju slobode govora u BiH.\nKao razlog napada na novinare navodi se njihovo etničko poreklo i sadržaj njihovog rada.\n“U januaru su vlasti u Republici Srpskoj upotrebile prekomernu silu da razbiju višemesečne proteste, na kojima su okupljeni zahtevali istinu o smrti mladića, te su zabranile skupove u Banjaluci, glavnom gradu entiteta. Pravni amandmani kojima se želi kriminalizirati neovlašćeno snimanje ili fotografiranje javnih službenika tokom protesta u Republici Srpskoj, povučeni su nakon pritiska novinarskih udruženja i međunarodne zajednice”, navodi se u izveštaju.\nNagomilani nerešeni predmeti za ratne zločine u BiH\nKada je reč o presudama za ratne zločine, u izveštaju AI naglašava se da je u martu 2019. godine Žalbeno veće Međunarodnog rezidualnog mehanizma za krivične sudove u Hagu potvrdilo prvobitnu presudu iz 2016. godine i osudilo bivšeg lidera bosanskih Srba Radovana Karadžića na doživotni zatvor.\nIstiče se i da Veće ministara BiH nije usvojilo revidiranu Strategiju ratnih zločina, te da je usporeno krivično gonjenje za ratne zločine pred domaćim sudovima, sa preko 550 predmeta koji su bili u toku pred raznim sudovima krajem 2019. godine.\n„Sistemski nedostaci u Tužilaštvu, uključujući gomilanje nerešenih predmeta, neefikasno upravljanje predmetima i dramatičan pad stope presuda, pretili su da će mnoge žrtve ostati bez pravde, istine i odštete“, podvlači se u izveštaju.\nZakon o zaštiti žrtava ratnih mučenja u Republici Srpskoj stupio je na snagu u januaru 2019, podsećaju autori dokumenta o stanju ljudskih prava u BiH.\n„Do kraja godine, 86 ljudi se prijavilo za status žrtava ratnog silovanja i mesečnu finansijsku podršku. Ipak, podnosioci predstavke su se suočili sa brojnim preprekama u procesu, uključujući nedostatak informacija, poteškoće u obezbeđivanju odgovarajuće dokumentacije, nejasne procedure i proizvoljna odbijanja“ , ističe se u izveštaju.\nU avgustu, Komitet UN-a protiv torture presudio je u slučaju ratnog silovanja da zastara ili nesposobnost počinilaca da plate naknadu ne bi trebalo da spreče žrtve da dobiju naknadu koju su odredili sudovi, te je naloženo BiH da pruži svim žrtvama torture adekvatnu nadoknadu i pristup medicinskoj i psihološkoj podršci.\nZaključuje se da potragu za 7.200 ljudi koji se još vode kao nestali nakon oružanog sukoba u BiH ometaju nedostatak resursa i kapaciteta i loša saradnja između vlasti.\nSeverna Makedonija: Zabrinutost zbog korupcije i diskriminacije\n„Uprkos napretku u sprovođenju reformi koje je utvrdila Evropska komisija (EK), ostaje zabrinutost u vezi s korupcijom, pravom na azil i diskriminacijom žena, Roma i LGBTI osoba“, zaključuju autori izveštaja o stanju ljudskih prava u Severnoj Makedoniji.\nU odeljku za Severnu Makedoniju pominje se promena naziva države u februaru prošle godine, čime je završen dugogodišnji spor sa Grčkom.\nPodseća se i da je specijalno tužilaštvo nastavilo da privodi na odgovornost bivše ministre, zvaničnike i zaposlene u vladi.\n„U martu je bivši direktor bezbednosne i kontraobaveštajne službe osuđen na tri godine zatvora zbog korupcije tokom izbora. U aprilu je 16 policajaca i pripadnika službi bezbednosti, uključujući bivšeg šefa policije, osuđeno zbog 'terorističkog ugrožavanja ustavnog poretka' zbog napada na članove opozicije u aprilu 2017. godine.\nPostupak je otvoren u decembru protiv specijalne tužiteljke Katice Janeve, koja je tu funkciju obavljala do avgusta, a optužena je za zloupotrebu službenog položaja i primanje mita. Predložene su mere da se nadležnost specijalne tužiteljke prenese na javnog tužioca“, nabraja se u izveštaju.\nAfera 'Reket', evri i video snimci\nNapominje se i da se sloboda medija postepeno povećavala, te da je zabeleženo manje fizičkih napada na novinare.\nU izveštaju se podseća da je u maju novi Zakon o prevenciji i zaštiti od diskriminacije uključio seksualnu orijentaciju i rodni identitet kao zaštićene kategorije, ali nije priznao istopolna partnerstva.\n„Komisija za primanje žalbi nije uspostavljena do kraja godine, a premijer i poglavar Islamske zajednice kritikovani su zbog homofobičnih ispada“, piše u dokumentu o stanju ljudskih prava u Severnoj Makedoniji.\nGovor mržnje prema LGBTI osobama porastao je pre prve Parade Ponosau Skoplju, koja je održana u junu.\n„Međuetnički govor mržnje i zločini iz mržnje - uključujući slučaj ubistva koji je procesuiran u aprilu - i dalje su u porastu. Romi i dalje doživljavaju institucionalnu diskriminaciju u obrazovanju, zdravstvu, stanovanju i zaposlenju“, a kao primer navode se slučajevi zabrane pristupa barovima, kafićima i radnjama, te ponovljeni slučajevi diskriminacije u pogledu vlasničkih prava, kao i tokom kontakta sa policijom.\nNaglašava se i da je oko 440 Roma ostalo bez državljanstva.\nPrebacivanje migranata iz Severne Makedonije u Grčku\nU izveštaju se navodi da je Ministarstvo unutrašnjih poslova registrovalo više od 40.000 neregularnih ulazaka u zemlju.\nTakođe, navodi se od ukupnog broja žalbi migranata i izbeglica gotovo polovina odnosila na protivpravno zadržavanje u neadekvatnim uslovima u kampu u Gazi Babi.\n„Ministarstvo unutrašnjih poslova nastavilo je kolektivno proterivanje u Grčku, gurajući natrag više od 10.000 ljudi koji su pokušavali da uđu u Severnu Makedoniju“, stoji u izveštaju, uz napomenu da je prema sporazumu sa Evropskom unijom, Evropska granična i obalska straža (Fronteks) raspoređena na granici zajedno sa makedonskom policijom.\nCrna Gora: Evrointegracije ometa korupcija\n“Napredak ka članstvu u EU ometala je korupcija na visokom nivou i zabrinutost zbog slobode medija. Protesti koje su predvodile organizacije civilnog društva, pokrenuti zbog navodne korupcije tokom izbornog procesa, ukazali su na hronično siromaštvo i umanjenje ljudskih prava, uz zahteve za ostavkom predsednika i visokih tužilaca”, zaključuju autori izveštaja o stanju ljudskih prava u Crnoj Gori.\nAutori izveštaja ističu da u Crnoj Gori i dalje nema procesuiranja ratnih zločina.\n“Iako su četiri slučaja ratnih zločina ostala pod istragom, Specijalno tužilaštvo nije pokrenulo postupak. U junu je Vlado Zmajević osuđen za ratni zločin zbog ubistva četvoro albanskih civila u Žegri na Kosovu 1999. godine i osuđen na 14 godina zatvora”, piše u izveštaju.\n“Crna Gora je pala na 104. mesto na svetskom indeksu slobode štampe”, konstatuje se u izveštaju. Podseća se da je istraživački novinar Jovo Martinović u januaru prošle godine osuđen na 18 meseci zatvora, zbog umešanosti u trgovinu drogom, što je izazvalo međunarodnu osudu.\nMartinović je, stoji u izveštaju, negirao optužbe i tvrdio da legitimno istražuje kriminalnu grupu. Žalba mu je prihvaćena u oktobru, a ponovno suđenje počelo je u decembru.\nPoziv Crnoj Gori da oslobodi novinara Jova Martinovića\nAutori izveštaja pominju i da je u februaru devet osoba uhapšeno pod sumnjom da su umešani u pucnjavu u kojoj je meta bila novinarka Olivera Lakić, koja je istraživala veze države sa organizovanim kriminalom.\n“Povećava se broj zabeleženih zločina iz mržnje, ali je broj krivičnih gonjenja i dalje nizak”, piše u delu izveštaja o stanju LGBTI prava u Crnoj Gori. Kako se navodi, nevladina organizacija LGBTI Forum Press je u maju 2019. godine zabeležila 66 diskriminatornih objava na internetu, koje uključuju pretnje i govor mržnje i prosledila ih policiji. Podseća se i da je parlament u junu odbacio zakon kojim bi se legalizovala istopolna partnerstva.\nKada je reč o pravima Roma u Crnoj Gori, između ostalog se napominje da “smeštaj ostaje nesiguran za oko 40 odsto romskih domaćinstava koja žive u neformalnim naseljima, a koja neće moći da priušte legalizaciju imovine”.\nAutori izveštaja konstatuju da je povećan dolazak izbeglica i migranata i u Crnu Goru, te da je većina bila u tranzitu.\n“Crnogorska policija pokušala je zaustaviti ljude koji prelaze u Bosnu i Hercegovinu”, piše u izveštaju i dodaje se da su “ostali odatle (iz Bosne i Hercegovine) redovno prebacivani nazad.


Na današnji dan pre tačno 40 godina crnogorsko primorje u velikoj meri je sravnjeno sa zemljom. Bilo je to deset najtežih sekundi crnogorske istorije. Tog 15. aprila 1979. godine, između sedam i 19 i pola osam ujutru jadransku obalu, sa epicentrom u moru, petnestak kilometara od ...\nCrna Gora obeležava 40 godina od razornog zemljotresa\nCrna Gora obeležava 40 godina od razornog zemljotresa Crna Gora obeležava 40 godina od najrazornijeg zemljotresa koji je ikada pogodio tu državu, koja je tada bila jedna od šest republika bivše SFRJ. PODGORICA - Crna Gora obeležava 40 godina od najrazornijeg zemljotresa koji je ...\nTog 15. aprila na Crnogorskom primorju zemljotres je odneo 101 život, povređeno je 1.700 ljudi, a 80.000 je ostalo bez doma PRE ravno četiri decenije, za samo deset sekundi, izmenjena je karta Crnogorskog primorja i njegovog zaleđa. Tog 15. aprila 1979.\nCrna Gora: Četiri decenije od katastrofalnog zemljotresa\nCrna Gora: Četiri decenije od katastrofalnog zemljotresa Navršava se četrdeset godina od najrazornijeg zemljotresa, jačine sedam stepeni Rihterove skale, koji je 15. aprila 1979. godine pogodio Crnu Goru i izazvao katastrofalna razaranja na celom Crnogorskom primorju, na dužini ...\nNavršava se četrdeset godina od najrazornijeg zemljotresa koji je 15. aprila 1979. godine pogodio Crnu Goru. To je bila jedna od najvećih katastrofa te vrste u nekadašnjoj Jugoslaviji. Zemljotres je imao jačinu od sedam jedinica Rihterove skale, odnosno devet stepeni Merkalijeve.\nDo kraja 1979. godine registrovano je 90 jakih naknadnih zemljotresa Navršava se četrdeset godina koji je 15. aprila 1979. godine . Njegova jačina je bila sedam stepeni Rihterove skale izazvao je katastrofalna razaranja sa intenzitetom od devet stepeni Merkalijeve skale na celom ...\nEpicentar potresa registriran je 24 kilometra jugozapadno od grada Kailua-Kona na Velikom otoku. Zbog zemljotresa je bez struje ostalo najmanje 3.300 objekata. EPA - Arhiva Zemljotres jačine 5,3 stepeni po Richteru pogodio je saveznu američku državu Havaje.\nPodgorica -- Navršava se 40 od najrazornijeg zemljotresa, jačine sedam stepeni Rihterove skale, koji je 15. aprila 1979. pogodio Crnu Goru i izazvao katastrofalna razaranja. Kako podseća cdm.me, epicentar zemljotresa bio je u Jadranskom moru, između Ulcinja i Bara, na ...\nZEMLJOTRES NA HAVAJIMA Više od tri hiljade ljudi ostalo bez struje, zvaničnici primili stotine poziva USPANIČENIH ...\nZemljotres magnitude 5,3 stepena po Rihteru pogodio je zapadno područje havajskog Velikog ostrva, saopštio je Američki geološki zavod (USGS). Zemljotres je registrovan oko 24 kilometra jugozapadno od grada Kailua-Kona i na dubini od 16 kilometara, preneo je AP.\nSnažan zemljotres na Havajima, 3.000 ljudi ostalo bez struje\nZemljotres jačine 5,3 jedinice Rihterove skale pogodio je zapadno područje havajskog Velikog ostrva, saopštio je Američki geološki ...\nZemljotres pogodio Havaje, žitelji bez struje\nZemljotres jačine 5,3 stepena pogodio je zapadno područje havajskog Velikog ostrva, saopštio je jutros američki geološki zavod. Zemljotres se dogodio na oko 24 kilometra jugozapadno od grada Kailua-Kona, u kojem živi blizu 12.000 ljudi i na dubini od 16 kilometara, prenela je ...\nSnažan zemljotres pogodio indonežansko ostrvo Sulavesi Snažan zemljotres jačine 6,8 stepeni po Rihterovoj skali pogodio je danas indonežansko ostvro Sulavesi, saopštio je Američki geološki zavod. DŽAKARTA - Snažan zemljotres jačine 6,8 stepeni po Rihterovoj skali pogodio je ...\nTRESLI SE HAVAJI: Zbog zemljotresa preko 3.000 ljudi ostalo bez struje\nZemljotres pogodio Havaje, žitelji bez struje Zemljotres jačine 5,3 stepena pogodio je zapadno područje havajskog Velikog ostrva, saopštio je jutros američki geološki zavod. KAILUA-KONA - Zemljotres jačine 5,3 stepena pogodio je zapadno područje havajskog Velikog ostrva, ...


Beta 19. januara 2018. 20:30\nKremlj je danas izrazio „žaljenje“ zbog donošenja zakona u Ukrajini u kojem se rat na istoku te zemlje naziva „privremenom ruskom okupacijom“, te Moskva smatra da taj tekst „protivureči“ potpisanim mirovni sporazumima iz Minska o rešavanju tog sukoba.\nZakon koji je u četvrtak izglasalo 280 ukrajinskih poslanika, osudjuje „rusku vojnu agresiju“ i „privremeno okupiranom teritorijom“ naziva samoproglašene „narodne republike“ u Donjecku (DNR) i Lugansku (LNR) u istočnoj Ukrajini, zaposednute tokom oružanog sukoba snaga Kijeva i proruskih pobunjenika.\n„Ovaj zakon bi mogao negativno uticati na izglede za rešenje. (…) Žalimo zbog toga“, rekao je portparol Kremlja Dmitrij Peskov novinarima, dodavši da će razmatranje tog zakona biti na dnevnom redu sastanka ruskog Saveta bezbednosti kojim predsedava Vladimir Putin.\n„Rusija se ne slaže sa tom formulacijom koja je u suprotnosti s duhom i slovom sporazuma iz Minska“, potpisanog februara 2015. uz posredovanje Moskve, Pariza i Berlina, čime je omogućeno smirivanje borbi, naglasio je on.\nKijev i Zapad optužuju Rusiju da vojno podržava proruske pobunjenike u istočnoj Ukrajini, što Moskva žestoko poriče.\n„Rusija ne učestvuje u tom sukobu“ u kojem je poginulo više od 10.000 ljudi od njegovog izbijanja aprila 2014. godine, tvrdio je Peskov, uveravajući da je Moskva „verna sporazumima iz Minska (….) za koje nema alternative“.\n„Takvi potezi (kao ukrajinski) samo nas udaljavaju od željenog cilja“ – okončavanja ukrajinskog sukoba, dodao je predstavnik Kremlja.\nRuska diplomatija je već u četvrtak uveče kritikovala ukrajinski zakon, optuživši ukrajinske vlasti da se pripremaju za „novi rat“.\nSeparatistički pobunjenici takođe su osudili taj zakon.\nSukobi ukrajinske vojske i separatista nastavljaju se u istočnoj Ukrajini, uprkos mnogobrojnim proglašenim primirjima koja su prekršena za šta sukobljene strane optužuju jedna drugu.\nSupruga turskog fudbalera optužena da je naručila njegovo…\nStrah od invazije vanzemaljaca: Raste broj prijava NLO u…


Adnan Delić najavio posljednji javni poziv: 1.300.000 KM za mlade koji žele pokrenuti biznis - Sarajevska sehara\nAdnan Delić najavio posljednji javni poziv: 1.300.000 KM za mlade koji žele pokrenuti biznis\nFoto: Press služba Vlade KS\nPovodom objavljivanja Javnog poziva za podnošenje prijava na program “Podrška mladima za pokretanje start up poslovnih subjekata”, ministra privrede Kantona Sarajevo Adnan Delić održao je danas konferenciju za medije u prostoru advokatske kancelarije advokata Ahmeta Kahrimana, korisnika poticaja za mlade Ministarstva privrede KS.\nInače, ovo resorno ministarstvo danas objavljuje posljedni javni poziv iz ovogodišnjeg Plana provođenja Programa razvoja male privrede na području Kantona Sarajevo.\n“Ovaj objavljeni Javni poziv ima za cilj probuditi preduzetnički duh kod mladih i motivisati kreativne mlade pojedince s inovativnim i provedivim poslovnim idejama za pokretanje vlastitog biznisa“, kazao je na ovoj konferenciji ministar Delić.\nDodao je i kako je ukupan iznos planiranih sredstava za provođenje svih aktivnosti po ovom programu 1.300.000 KM, kao i da je predviđena poticajna grant podrška po pojedinačnom korisniku koja se, u ovisnosti od ocjene prihvaćenog biznis plana, dodjeljuju u maksimalnom iznosu do 18.600 KM.\nMinistar Delić je pojasnio da od ovog ukupnog iznosa, kao osnovnu grant podršku pojedinačni korisnik može dobiti u maksimalnom iznosu do 15.000 KM, dok je od preostalih 3.600 KM, 3.000 KM predviđeno za finansiranje isplate minimalne mjesečne neto plaće za prvih šest mjeseci rada i dio troškova svih zakonom propisanih poreza i doprinosa na neto plaću, te ostale naknade u ukupnom iznosu od 600 KM za odabranog podnosioca prijave koji je zaposlen kod korisnika sredstava.\n“Po ovom Javnom pozivu dozvoljeno je podnijeti samo jednu prijavu“, naglasio je ministar.\nPrecizirao je i kako pravo učešća u njegovoj implementaciji imaju mladi, shodno Zakonu o mladima FBiH, u dobnoj skupini od 18 do 35 godina, s prebivalištem na području Kantona Sarajevoi, te koji su prijavljeni na evidenciji Javne ustanove “Služba za zapošljavanje Kantona Sarajevo”.\n“Vrlo važno je i da imaju želju da se bave vlastitim biznisom i da su spremni pokrenuti poslovni subjekt u svom stopostotnom vlasništvu u slučaju da budu odabrani podnosioci prijave, te da su spremni osigurati vlastito sufinansiranje minimalno 10% od ukupne vrijednosti odobrenih poticajnih grant sredstava iz ovog programa“, pojasnio je ministar Delić.\nIstakao je i da je 31. decembar 2021. godine krajnji rok za zaključivanje ugovora s poslovnim subjektom, korisnikom poticajnih sredstava, koji je u stopostotnom vlasništvu odabranog podnosioca prijave i koji Ministarstvu privrede Kantona Sarajevo dostavi neophodnu dokumentaciju do 15. decembra ove godine.\nOvim programom je predviđeno da se obezbijedi podrška i finansijski poticaj za pokretanje vlastitog start up poslovnog subjekta za oko 70 mladih nezaposlenih osoba s područja Kantona Sarajevo.\nRok za podnošenje prijave na ovaj Javni poziv je 30 dana od dana objave obavještenja ovog Javnog poziva u “Službenim novinama Kantona Sarajevo”.\nAdvokat Kahriman, kao korisnik poticaja za podršku mladima u osnivanju start up poslovnog subjekta iz 2019. godine, kazao je da mu je ovaj program bio vjetar u leđa i olakšavajuća okolnost koja mu je pomogla da kao tek osnovan poslovni subjekt opstane u vrijeme početka pandemije koja je otežala poslovanje i onima koji su već duže bili u poslu.\n“Zahvaljujem Ministartsvu privrede KS na ovoj prilici i pozivam sve mlade koji imaju ideju i snove da iskoriste ovu priliku i prijave svoj biznis plan. Uz sredstva koja su značajna i mentorstvo koje ćete dobiti po odobrenju vašeg binis plana imat ćete priliku da pokušate, pa ako i ne uspijete moći ćete reći da ste probali“, istakao je advokat Kahriman.\nTags: Adnan Delić, Javni poziv, Podsticaj, Vlada KS\nVideo/ Jaka eksplozija u Leverkusenu u hemijskoj fabrici, građani upozoreni da ne otvaraju prozore i vrata


Učesnici Regionalne škole ljudskih prava u poseti Pokrajinskom ombudsmanu\nDatum kreiranja: 05 april 2013\nUčesnici Regionalne škole ljudskih prava Helsinškog odbora za ljudska prava posetili su danas instituciju Pokrajinskog ombudsmana Autonomne Pokrajine Vojvodine. Sa učesnicima škole razgovarale su pokrajinska ombudsmanka Aniko Muškinja Hajnrih i zamenica za zaštitu prava nacionalnih manjina, Eva Vukašinović.\nNakon dobrodošlice, pokrajinska ombudsmanka je predstavila instituciju Pokrajinskog ombudsmana i upoznala ih sa istorijatom, strukturom, ljudskim resursima, nadležnostima i načinom postupanja u slučaju sumnje na kršenje ljudskih prava. Pored ovih informacija, Aniko Hajnrih Muškinja govorila je o primerima kršenja ljudskih prava u praksi i situacijama u kojima se građani najviše obraćaju ovoj instituciji.\nZamenica za zaštitu prava nacionalnih manjina, Eva Vukašinović, govorila je o najčešćim slučajevima kršenja ljudskih prava iz oblasti zaštite prava nacionalnih manjina i detaljno opisala način postupanja po konkretnim pritužbama.\nUčesnici škole iskoristili su posetu kako bi postavili pitanja pokrajinskom ombudsmanu i zamenici, te su se najviše interesovali za praktičan način rada ombudsmana, ulogu i prepoznatljivost ove institucije u društvu.


Bokan je uspeo, ABA liga izašla iz blokade! - Sportske.net\nUnikaha potvrdila loše vesti, utakmica Budućnosti neizvesna!Slomio srca navijača Partizana sinoć, Amerikanac mu dao novi nadimak!"Pobedili smo veliki Partizan, ali ovo nije najbolja Budućnost!"Šćepanović ne odustaje posle bolnog poraza, otkrio najveći problem Partizana!ABA - Nova drama Partizana, Nikolić srušio "crno-bele" u infarkt završnici!\nNamera prvog čoveka Budućnosti Dragana Bokana, koji je prošle nedelje inicirao sastanak 11 klubova, bez Crvene zvezde, FMP-a i Cibone - uspela je!\nPodgoričke ''Vijesti'' danas su prenele nezvaničnu informaciju da je račun ABA lige - odblokiran!\nPomenuti izvor navodi da je Bokan to uspeo uz pomoć advokatskog tima i u saradnji sa ostalčim klubovima učesnicima pomenutog sastanka.\n''Na prošlonedjeljnom sastanku, 11 od 14 klubova članica je podržalo i ovlastilo Bokana da u ime ABA lige sa pravnim timom zastupa ovo regionalno takmičenje i pokuša da deblokira račun, koji je blokiran od strane Nebojše Čovića, prvog čoveka Crvene zvezde'', navode ''Vijesti''.\nNa ovaj način je omogućeno nesmetano funkcionisanje regionalnog takmičenja, a isti izvor navodi i da će Dragan Bokan zakazati i voditi sledeću skupštinu na kojoj će se ''rešiti pravni status rukovođenja i jasna vlasnička struktura ABA lige''.


Selektor Sale sprema iznenađenja, postoje ideje za pomeranje igrača! - Sportske.net\nAleksandar Đorđević je govorio na konferenciji za novinare pred polazak u Kinu.\nOno što svi već znamo, jeste da selekcija Srbije neće računati na Miloša Teodosića koji je povređen, kao i na Dragana Milosavljevića koji je zadobio najtežu moguću povredu u ovom trenutku i pitanje je kada će ponovo na teren.\nUsled povrede Milosavljevića, Srbija će na Mundobasketu biti delimično oslabljena na bekovskim pozicijama, a Đorđević je rekao da se na utakmicama i treninzima stvorile ideje kako da se to nadomesti.\n"Postoje ideje za pomeranje igrača... Neki igrači će ići na neke druge pozicije, videćemo da li su to dobra rešenja. Mi smo ekipa koja ima impozantnu visinu i imamo tu fizičku prednost. Nemanja Bjelica koristan je i na poziciji tri i siguran sam da će tu moći da pomogne, jer može dosta toga da stvori iz svog driblinga i dodavanja", kazao je Đorđević.\nDve najbolje ekipe iz Grupe D formiraće Grupu J u Vuhanu, zajedno sa dva najbolja tima iz Grupe C u kojoj su Španija, Iran, Portoriko i Tunis. U drugu fazu prenosi se samo rezultat protiv ekipe koja je prošla dalje, a u četvrtfinale plasiraće se takodje dva najbolja tima iz Grupe J.


Zaljubljenost je duhovna i fizička droga - Saveti - Centar za prirodnu medicinu\nPsiholozi Nortistern univerziteta iz Čikaga dokazali su da ljude intezivni osećaj ljubavi čini euforičnim i uporedili su ga sa prvim konzumiranjem droge, kada se korisnik oseća "haj" (high).\nS druge strane, prekid veze dovodi do identične reakcije organizma koji se javlja kod zavisnika koji su duže vreme ostavljeni bez droge. Hemijska supstanca odgovorna za fenomen zaljubljenosti ili "haj" osećaja je dopamin, a deo mozga koji se tada aktivira zove se mezolimbički dopaminski sastav.\nMozak koristi neurotransmitere, kao što je dopamin, da reguliše psihičke funkcije i komunicira sa telom i na taj način utiče na psihičko i fizičko blagostanje - stimuliše metabolizam, podržava cirkulatorni sistem, otklanja depresiju i reguliše protok informacija u mozgu.\nIstraživanja pokazuju da ono što danas najviše pogađa mlade i ostavlja emocionalne stresove jeste na prvom mestu raskid sa partnerom, dok je na drugom mestu smrt bližnjeg. Ove informacije nam samo potvrđuju da je zaljubljenost jedno teško stanje opsedutosti gde mozak ne fukcioniše u aktivnim režimima gde kritički analizira situaciju, već je on poh hipnozom. Čovek koji je zaljubljen (opsednut) je u stanju da počini i najteža moguća krivična dela samo da dođe do droge (partnera).\nTakođe treba istaći da zaljubljenost nije prirodna egzistencijalna pojava kako to mnogi smatraju, jer ono što možemo da uočimo a to je da se promovisanjem takvog ponašanja preko medija promiskuitet izuzetno proširio a mladi bivaju povređeni. Sve se ovo dešava jer se nepoštuje institucija koja se naziva brak, kao i moralna načela koja su imali naši preci, gde se u brak ulazilo čistok uma i čistog srca, ali takođe i čistog tela.\nzaljubljenost duhovna droga fizička droga psiholozi droga mozak\n» Kako da ubrzate rast kose i otklonite perut


Naslovna » Izlasci » Festivali » X Beogradski karneval brodova, 6. jula\nNeko drugi 27. juni 2013. Festivali Komentari su isključeni na X Beogradski karneval brodova, 6. jula\nObeležavajući deceniju postojanja, 10. Beogradski karneval brodova će ove godine biti deo Međunarodne manifestacije „Danube Blue Week“, u okviru koje će gradovi i zemlje povezane Dunavom razmeniti kulturne, privredne, sportske i turističke vrednosti i potencijale.\n– Slogan „Svi na Dunav, svi na Savu / Čisto i bistro!“ dovoljno govori sam za sebe, pozivajući sve Beograđane i njegove goste da siđu na reke i tako podignu raspoloženje već na početku letnje sezone. Biće oko 1.500 učesnika i na kopnu i na vodi, a jubilarni karneval brodova obeležiće tradicionalna parada okićenih plovila, džet-ski akrobacije na vodi, jedriličarski klubovi, zabavni program izvođača na obali, Policijski orkestar, muzički koncerti i karnevalski vatromet. Povorka karnevalskih brodova krenuće od restorana „Vodenica“ i Jahting kluba „Kej“ u 19.00, a tom prilikom isploviće plovila Ministarstva odbrane – Rečna flotila u Beogradu, Rečne policije, Vatrogasne službe, plovila JVP „Beogradvode“, RIB čamci, brodovi iz beogradskih marina Save i Dunava i turistički brodovi – rekao je Dejan Veselinov, direktor Turističke organizacije Beograda.\nPored inspekcijskih službi, u organizaciji i pratnji cele manifestacije učestvovaće i druge gradske službe i mnogobrojna gradska preduzeća, poput „Zelenila“, „Gradske čistoće“, „Beogradvoda“ i drugih.\nMeđu učesnicima zabavnog programa na obali će biti pozorišne trupe, umetnici, ljudi na štulama, akrobate, klovnovi, ulični zabavljači, mađioničari, stare zanatlije i prodavci suvenira. Od karnevalskih grupa, nastupiće plesna trupa ambasade Malezije, grupe „River dance“, „Art of dance“, „Hop-hop dance group“, „Beonis“, „Fly“, „Army dance“ i druge.\nU okviru muzičkih programa, na bini smeštenoj kod Brankovog mosta nastupiće grupe Babe, Đura i Mornari, Carnival Heat Duo i Jonas Knoph iz Nemačke.\nI ove godine, posetioci karnevala imaće priliku da besplatno krstare rekama Savom i Dunavom turističkim brodovima za razgledanje grada, počev od 17.00 sa polaskom sa pristana broda „Kornjača“ kod „Beton hale“.\nZahvaljujući Udruženju „Fraktal3“, određeni broj plovila biće karnevalski dekorisan, a kreativnost i aktivnost vlasnika koji sami budu ukrašavali svoja plovila biće nagrađene. Žiri će proglasiti najkreativnije dekorisanu, „najveseliju“ i društveno odgovornu marinu i dodeliti vredne nagrade.\nDirektan prenos 10. Beogradskog karnevala brodova omogućiće Studio B. (Beoinfo)\nTagovidub dunav festivali izlasci karneval karneval brodova leto luka beograd sava vesti\nPrethodni Joris Voorn, Noir i Sam Divine @ Kalemegdan\nSledeći Koncert ispred DOB-a: Jimi Triple-B’s 666


MERKUR OBELEŽAVA MEĐUNARODNI DAN FIZIOTERAPEUTA · Kraljevo.online\nNASLOVNA DRUŠTVO MERKUR OBELEŽAVA MEĐUNARODNI DAN FIZIOTERAPEUTA\nFizioterapeuti – važna karika u procesu rehabilitacije\nMeđunarodni dan fizioterapeuta – 8. septembar, ima za cilj da istakne značaj struke fizioterapeuta, kao eksperata za ljudski pokret , koji svojim znanjima pomažu pacijenatima sa različitim oboljenjima kao i zdravim ljudima.\nNa ovaj dan, sprovođenjem različitih aktivnosti, nastoji se istaći značaj ciljane i pravilno sprovedene fizičke aktivnosti za poboljšanje kvaliteta života.\nU Specijalnoj bolnici Merkur, na ulazu u Novi Merkur postavljen je info pult, gde će svi gosti, pacijenti i građani moći da dobiju savete o fizikalnoj medicine i fizičkoj aktivnosti. Tokom dana biće organizovana rekreativna vožnja Merkurovih bicikli kako bi se simbolično podigla svest o značaju pokreta za očuvanje zdravlja ljudi.\nFizikalna medicina je jedna od najrazvijenijih službi u Merkuru, gde u modernom fizikalnom bloku i spa centru radi 60 stručnjaka ove oblasti. Merkurovi fizioterapeuti su zdravstveni radnici, kvalifikovani stučnjaci koji ljudima pomažu da ostanu pokretni i aktivni kroz ceo život.\nPrve fizikalne terapije datiraju sa početka 20.-og veka, a po rečima Merkurovog doajena fizikalne terapije dr čika-Miroljuba Simića, izvesni Nemac je 1919. Izgradio je prvu kinezi salu i kadu za kupanje. Danas, spoj tradicije, lekovite vode, savremenog medicinskog kadra – 5 fizijatara i 60 fizioterapeuta svrstavaju Merkur u jedan od vodećih centara fizikalne medicine i rehabilitacije.\nOve godine globalna tema Međunarodnog dana fizioterapeuta je\nRehabilitacija iI fizička aktivnost kao deo oporavka od virusa COVID-19. Rad fizioterapeuta može pomoći u povećanju sposobnosti vežbanja, i povratak svakodnevnom životu.


Svetski lideri obeležavaju u Rusiji 60. godišnjicu savezničke pobede\nPredsednik Putin je ovih dana u više navrata ukazao na sovjetske žrtve -- u drugom svetskom ratu su poginuli milioni ruskih civila. Putin ukazuje da ratni veterani predstavljaju uzor službe svojoj zemlji. Lekcije naučene u drugom svetskom ratu ukazuju na potrebu da se globalna zajednica bori protiv pretnji današnjice, kao što je medjuanrodni terorizam koji -- rekao je predsednik Putin -- predstavlja sada najveću opasnost po čovečanstvo. Kao i pre 60 godina, ta pretnja može da se ukloni jedino solidarnošću i medjusobnim poverenjem, naglasio je ruski predsednik. Više od pedeset svetskih lidera pridružiće se Putinu na svečanostima u Moskvi čiji će vrhunac biti vojna parada tokom koje će Crvenim trgom defilovati dve i po hiljada ratnih veterana i tenkovi iz sovjetske ere. Krajnje oprezne zbog smrtonosnih terorističkih napada u proteklih nekoliko godina, za koje se okrivljuju čečenski separatisti, ruske vlasti ništa neće prepustiti slučaju kad je u pitanju bezbednost predstojećih manifestacija. Dva dana pre dolaska visokih gostiju ruske snage bezbednosti su saopštile da su osujetile planove čečenskih pobunjenika da u gradovima na severu Kavkaza izvrše napade eksplozivima i otrovnim substancama na bazi cijanida. Za obezbedjenje će se danonoćno starati 24 hiljade policajaca, medju kojima i dve hiljade specijalaca. Dodatnu zaštitu pružiće i vazduhoplovne snage koje će patrolirati nebom iznad Moskve. Gradski oci su isplanirali da se ulični porodavci i klošari uklone iz gradskog centra, a široj populaciji je upućen apel da svečanosti prati na malim ekranima u svojim kućama. Na marginama manifestacija predsednik Putin će tokom vikenda predsedavati samitom lidera Zajednice nezavisnih država, a u utorak će biti domaćin sastanka na vrhu izmedju Evropske unije i Rusije.\nPredsednik Putin će takodje voditi razgovore sa predsednikom Bušom koji će, kako kažu američki zvaničnici, naglasiti zabrinutost Amerike za stanje demokratije u Rusiji. Ali uprkos političkim aktivnostima, u žiži pažnje okupljenih lidera ipak će biti svečanosti zbog kojih su i došli u Moskvu, kaže direktor moskovske fondacije Heritidž, Jevgenij Volk.\n“Obeležavanje 60. godišnjice savezničke pobede u Evropi biće propraćeno ceremonijama i biće više reklamni, propagandni dogadjaj za predsednika Putina koji će pokazati narodu da ga zapadni lidri cene. Ne verujem da će tokom tih manifestacija biti raspravljano o bilo kakvim suštinskim pitanjima.”\nBušova poseta -- diplomatski eliksir baltičkim zemljama\nMedjutim, u Moskvi će biti upadljivo i to ko se nije pojavio na svečanostima 9. maja. Lideri Litvanije i Estonije odlučili su da ne dodju zbog bolnih sećanja jer baltički narodi smatraju savezničku pobedu početkom duge sovjetske okupacije. Svojom posetom Letoniji pred odlazak u Moskvu predsednik Buš će naglasiti čvrstinu američkog saveza sa tom malom baltičkom državom i njenim susedima, Estonijom i Litvanijom. Letoniju, kao i Estoniju i Litvaniju, Sovjetski savez je okupirao tokom drugog svetskog rata. Slobodu su ponove stekle tek pola veka kasnije, 1991. Sve tri baltičke zemlje insistirale su ovih dana -- uoči 60. godišnjice svaezničke pobede -- da Rusija prizna tu sovjetsku okupaciju i da im se za nju izvini. Medjutim, Moskva smatra sovjetsku ulogu u porazu nacističke Nemačke -- zbog koje je 27 miliona Rusa izgubilo život -- najsvetlijom tačkom sovjetske istorije, pa se stoga opire priznanju da je na baltičke države izvršena invazija i da je Crvena armija prikazana kao oslobodilačka a ne okupaciona vojska. U pismu upućenom ove nedelje letonskoj predsednici Vajri Vike-Frajbergi predsednik Buš je rekao da je završetkom drugog svetskog rata obeležen i tragičan trenutak za baltičke države jer su ih tada okupirale sovjetske snage. Ta opaska je izazvala oštro reagovanje Rusije koja tvrdi da Sovjetski savez nije okupirao baltičke zemlje već da su mu se one dobrovoljno pridružile. Stručnjak za Rusiju u jednom uglednom londonskom institutu, Nikolas Redman kaže da je predsednik Buš povukao dobar potez time što je svoje prisustvo svečanostima u Moskvi izbalansirao javim sagledavanjem činjenice da kraj rata nije doneo veliku dobrobit baltičkim zemljama.\n“Mislim da je to bilo vrlo važno pred odlazak predsednika Buša u Moskvu gde će odati priznanje ogromnom doprinosu Svojetskog Saveza i sovjetskih naroda u porazu fašizma. Time je takodje ukazano da je u sovjetskom ponašanju u to vreme bilo elemenata koji su bili neprihvatljivi.”\nLideri Estonije i Litvanije odlučili su da ne prisustvuju svečanostima zbog opiranja Moskve da prizna grehe koje je Sovjetski savez počinio pre, tokom i posle rata. A predsednica Letonije Vike-Frajberga kaže da će svojim prisustvom oporiti rusku interpretaciju istorije. Nikolas Redman smatra da je važno za Rusiju da se otovreno suoči sa prošlošću.\n“Jedan od zabrinjavajućih elemenata današnje ruske inostrane politike jeste činjenica da Moskva i dalje odbija da prizna šta se desilo 1945. u smislu pripajanja ne samo baltičkih država nego i okupacije drugih istočnoevropskih zemalja.”\nPoljski predsednik Aleksandar Kvašnjevski kaže da će prisustvovati moskovskim svečanostima ali da želi da ruska vlada prizna da kraj drugog svetskog rata nije doneo slobodu zemljama poput njegove jer je tada usledila okupacija sovjetskih snaga.


Fabrika Yazaki u Šapcu zapošljava još 100 ljudi - Otvaranje u septembru 2017. - Edukaplus\nFabrika Yazaki u Šapcu zapošljava još 100 ljudi – Otvaranje u septembru 2017.\nFabrika Yazaki u Šapcu Japanska kompanija Yazaki uskoro otvara fabriku u Šapcu i do sada je zaposlila više od 300 ljudi.\nIz ove kompanije najavljeno je danas da će tokom maja i juna biti zaposleno još 100 ljudi.\n– U narednih mesec i po dana zaposlićemo još 100 ljudi. Najveći broj njih u proizvodnji, dok je 24 mesta predviđeno za stručnjake iz različitih oblasti i za zaposlene u administraciji. Svi naši zaposleni dobijaju ugovor na neodređeno vreme nakon probnog rada od 6 meseci. Takođe, postojaće i velike mogućnosti napredovanja, jer će većina pozicija prvo biti oglašavana i popunjavana interno. Do sada je već 10 pozicija popunjeno na ovaj način, što znači da su neki zaposleni unapređeni za samo tri meseca – navodi Miloš Davidović, direktor ljudskih resursa u kompaniji Yazaki Srbija.\nIzgradnja fabrike u Šapcu je počela prošle godine, a njena ukupna površina će biti 30.000 m2. Fabrika će proizvoditi elektronske komponente za kamione, a za sve zaposlene je obezbeđena obuka u Yazaki fabrikama širom sveta. Veliko otvaranje ove fabrike najavljeno je za septembar 2017.\n– Kako bi se zadovoljili veoma visoki standardi, u pogledu kvaliteta obuke zaposlenih na nivou čitave Yazaki grupacije, svi naši zaposleni bili su u obavezi da prođu određene vrste treninga i obuka, koje su bile organizovane u Yazaki fabrikama u Češkoj, Rumuniji, Litvaniji, Ukrajini, Tunisu i Maroku. U sklopu fabrike u Šapcu gradi se i Trening centar koji će biti otvoren u junu, a u okviru kojeg će se ubuduće vršiti obuka novozaposlenih za rad na različitim pozicijima – navodi Davidović i dodaje da će do kraja godine obučiti i zaposliti više od 700 ljudi, dok je dugoročni cilj – 1.700 zaposlenih do kraja 2019.\nKompanija Yazaki vodeći je svetski proizvođač kablova za auto industriju, sa preko 200 fabrika i 290.000 radnika širom sveta.


PRVI U SVETU Na Kubi počela vakcinacija dece od dve godine i starije: Zaštitićemo najmlađe i njihove porodice od korone\nFoto: ADALBERTO ROQUE / AFP / Profimedia\nKsenija Prodanović\t 10.09.2021. 13:59h\nKubanska vlada počela je da vakciniše decu od dve godine i stariju protiv koronavirusa u pokušaju da se škole što pre otvore, preneli su ostrvski mediji.\nI druge zemlje su najavile da će uskoro krenuti sa vakcinacijom dece, ali se veruje da je Kuba prva koja je vakcine protiv kovida dala maloj deci. U septembru je iz Havane poručeno da su njihove vakcine bezbedne za decu, prenosi CNN.\nTokom pandemije, škole mahom nisu radile i deca su nastavu pratila preko televizije pošto je kućni internet retkost u ovoj zemlji.\nKuba je tokom pandemije razvila svoje vakcine protiv korone za koje njihovi naučnici kažu da su bezbedne i efikasne. Vlada je najavila i da će zatražiti odobrenje Svetske zdravstvene organizacije za svoje vakcine\nPrema podacima kubanskog ministarstva zdravlja, više od četiri miliona Kubanaca je u potpunosti vakcinisano. Vlada nije navela koliko je dece do sada vakcinisano ali je navela pedijatrijska vakcinalna kampanja počela ove nedelje u provinciji Sienfuegos gde je zdravstveni sistem u krizi zbog nestašica i oštrog skoka novih slučajeva zaraze i smrti.\nKubanska vlada je navela i da se nadaju da će vakcinisati više od 90 posto populacije od 11,2 miliona ljudi pre nego što sredinom novembra otvore međunarodne granice.\nPrvobitno, navela je vlada, cilj je bio da se vakcinišu zaposleni u zdravstvu, stari i najgore pogođene oblasti. Posle porasta broja infekcija kod dece, koje su najverovatnije posledica delta soja, vlada je najavila da će prioritet sada biti vakcinacija mladih.\n"Sa skokom pozitivnih slučajeva kovida 19 kod dece, neophodno je da se porodice zaštite, zbog čega čemo zaštititi našu decu i adolescente", rekao je glavni epidemiolog dr Fransisko Duran Garsija.\nKuba je do danas prijavila 6056 smrtnih slučajeva od posledica koronavirusa, ali su zvaničnici nedavno rekli da bi taj broj mogao da bude veći.\nOVU ZEMLJU TUĐE VAKCINE NE ZANIMAJU: Ostrvska država već ima pet svojih cepiva, tvrdi da će iskoreniti koronu! (VIDEO)\nHAVANSKI SINDROM I MISTERIJA MIKROTALASA: Supertajno oružje, posledica stresa ili umišljena bolest koja pogađa Amerikance?\nPRVI NA SVETU Kuba planira da svoju populaciju vakciniše domaćim cepivom: Daje se u tri doze i kažu da je vrlo efikasno\nIMAJU PET VAKCINA PROTIV KORONE A NA ZDRAVSTVENOM SISTEMU IM I BOGATI ZAVIDE: Za sve je odgovoran mladi argentinski lekar


Dodik je rekao da u BiH postoji nekoliko koncepata kako treba da bude uređena, a da je “muslimanski da to bude unitarna zemlja, da se ukinu konstitutivni narodi, da bude jedan čovjek – jedan glas, da nema entiteta, da nema Republike Srpske”.\n– Situacija se može riješiti odlukama institucija na nivou BiH, parlamenta, Vijeće ministara, Predsjedništva, dogovorom koji treba postići. U svakom slučaju, riješiti tako što će se to odbaciti kroz zakonodavne institucije BiH onako kao je predviđeno Ustavom BiH – rekao je Dodik.\nAli, dodao je on, “Bošnjaci muslimani žele da ta odluka ostane, jer su to izlobirali, dok je Inzko sve vrijeme sjedio u Sarajevu, nije mrdao od njih, sa njima je bio na sećijama, pio njihove kafe i rezultat toga je ovo”.\n– Čak je SDA donijela deklaraciju o tome, ali da niko iz međunarodne zajednice ništa nije progovorio i rekao da je to antidejtonski akt. A mi čim nešto progovorimo za medije, onda se počne da kvalifikuje kao antidejtonsko ili na neki drugi način – rekao je Dodik.


U poseti Agenciji kolege iz crnogorske Agencije za sprječavanje korupcije – Agencija za sprečavanje korupcije\nU dvodnevnoj poseti Agenciji za borbu protiv korupcije boravi troje kolega iz Agencije za sprječavanje korupcije Crne Gore.\nTokom posete, kolege iz Crne Gore će razgovarati sa zaposlenima u stručnoj službi Agencije i to o iskustvima u održavanju aplikativnog softvera i elektronske arhive, kao i o iskustvima u statističkom izveštavanju i upotrebi informatičkih alata za izveštavanje.\nAgencija za borbu protiv korupcije je, posredstvom crnogorskog ministarstva pravde, u februaru 2015. godine ustupila pravo korišćenja njenog aplikativnog softvera (Source Code) za potrebe uspostavljanja informacionog sistema Agencije za sprječavanje korupcije Crne Gore.\nOva poseta nastavak je saradnje naše dve institucije, razmene iskustava i podrške u uspostavljanju nadležnosti. Pre ove, predstavnici rukovodstva crnogorske Agencije bili su u dvodnevnoj poseti našoj Agenciji, prošle godine u junu.


Kada vlast pokušava da glumi puč – Bilten\nFoto: AFP / Robert Atanasovski / Protest potpore uhapšenom novinaru Tomislavu Kežarovskom\nNa izvanrednoj novinskoj konferenciji održanoj 31. januara, makedonski premijer Nikola Gruevski optužio je opoziciju za pokušaj organiziranja državnog udara. Četiri osobe, uključujući i vođu opozicije, uhićene su i čekaju podizanje optužnice za kriminalno udruživanje protiv Republike Makedonije. Ovaj incident bez presedana u regiji nastavlja se na dugi niz autoritarnih poteza makedonskih vlasti.\nPre nego što počnemo sa analizom dešavanja u Makedoniji, potrebno je dati objašnjenje šta je zapravo puč. Definicija kaže da je puč nasilna i nelegalna akcija sa ciljem svrgavanje aktuelne vlasti. Za ovakvu nelegalnu aktivnost optužen je aktuelni lider opozicije u Makedoniji, Zoran Zaev. Sve je počelo krajem januara hapšenjem bivšeg načelnika direkcije za bezbednost i kontraobaveštavanje Zorana Veruševskog, njegove supruge te saradnika opozicionog lidera Branka Palifova. Veruševski je bio optužen da je u njegovom kompjuteru nađena dečija pornografija, informacija koja je izazvala podsmeh u javnosti s obzirom na fakt da je on bio načelnik za bezbednost u vreme kada je vladao opozicioni Socijaldemokratski savez Makedonije (SDSM), u periodu 2002.–2006. godine.\nHapšenje nekadašnjih funkcionera i saradnika opozicione stranke postalo je sasvim uobičajeni način obračunavanja makedonskog premijera Nikole Gruevskog sa opozicijom. Period vladavine njegove stranke VMRO-DPMNE poslednjih 9 godina obeležan je velikim brojem slučajeva sprektakularnih hapšenja kriminalaca, novinara, članova opozicije, čak i nekadašnjih funkcionera njegove stranke koji se ne slažu slepo sa partijskom politikom. Sve je to začinjeno flagrantnim kršenjem prezumpcije nevinosti i unapred osuđujućim tekstovima od strane medija koji su naklonjeni vladi.\nU svom histeričnom obraćanju povodom hapšenja opozicionog lidera, premijer Gruevski je rekao da neće tolerisati nikakve ucene i pretnje od strane opozicije i pokušaje rušenja državnog poretka. Svoju tvrdnju za pokušaj puča, premijer bazira na nekoliko izjava Zaeva koje je javnost mogla čuti poslednjih meseci u kojima tvrdi da ima podatke o kriminalu i korupciji vladajuće stranke, nezakonitom snimanju i prisluškivanju građana, državnog vrha, članova vlade i kabineta predsednika države i da će njihovo objavljivanje odjeknuti kao bomba i srušiti vlast.1\nNastavak pritisaka na medije\nIstovremeno, na Youtubeu su se pojavila dva snimka od dvadesetak sekundi na kojima se vidi kako razgovaraju premijer i lider opozicije. Snimci su urađeni u kabinetu premijera u periodu od septembra do novembra 2014. godine, a na njima se vidi da je kamera postavljena tako da gost u kabinetu ne zna da je sniman, što povećava sumnju u tvrdnje premijera da su snimci fingirani i da je sve to intriga stranih bezbednosnih službi.\nGruevski optužuje Zaeva da je strani plaćenik i saradnik stranih službi što pokazuje razinu histerije i strah koji su se uvukli u redove vladajuće stranke. Odgovor Zaeva na ovu optužbu je da je dokaze dobio od unutrašnjih izvora, tačnije od ljudi koji rade u institucijama za državnu bezbednost. Prema članu 316 iz krivičnog zakonika, zabranjeno je da se daju dokumenti, informacije i snimci, ali nije zabranjeno da se dobijaju. Sve šta je Zaev obavezan da uradi je da bilo kakve informacije o kriminalu i korupciji vlade i njenih saradnika objavi u javnosti i preda nadležnim organima. Njegove tvrdnje da ima takve informacije dovele su ga u situaciju da kao “uzbunjivač” (whistleblower) bude licemerno optužen za pokušaj svrgavanje vlasti.\nDa bi sapunica bila interesantnija, svemu ovome pridružio se javni tužilac Zvrlevski koji je poručio da nijedan medij ne sme da objavljuje informacije vezane za slučaj “Puč” jer će tim postupkom biti optužen za saradnju sa osumnjičenima. Na ovu izjavu reagovale su sve relevantne institucije i nevladine organizacije u zemlji koje rade na polju žurnalizma podsećajući tužitelja i javnost da se tom izjavom krše dva člana Ustava: član 8 koji garantira pravo slobode izražavanja i informisanja i član 16 koji eksplicitno zabranjuje cenzuru.\nAtak vlasti na medije nije nešto novo i neuobičajeno za vladajuću stranku. Zatvaranje opozicionih i neutralnih medija, elektronskih i štampanih, počelo je još 2010. godine kada je uhapšen vlasnik najveće privatne televizije A1, Velija Ramkovski i osuđen zbog utaje poreza. Zatvoreno je i nekoliko dnevnih novina, a ostali mediji su počeli da podržavaju vlast u svojim tekstovima samo da bi bukvalno preživeli.\nTolerisana diktatura u nastanku\nNajveći udar na ionako slabu i nefunkcionalnu demokratiju desio se 24. decembra 2012. godine kada su iz parlamenta nasilno izbačeni prvo novinari koji su pratili sednicu na kojoj se izglasavao Zakon o budžetu, a posle i poslanici opozicije koji su pokušali da sa hiljadu amandmana blokiraju donošenje tog zakona. Za ispitivanje ovoj slučaja formirana je anketna komisija, u skladu s poznatom praksom da kada vlast želi da se nešto odugovlači i nikad ne reši, onda oformi komisiju za rešavanje tog slučaja. Naravno da anketna komisija za rešavanje slučaja izbacivanja novinara i opozicije nije donela nikakvo funkcionalno rešenje, a vladajuća stranka je doneseni formalni dokument pogrdno nazvala pampers pelene.\nOzbiljnost ovog incidenta pokazuje i reakcija ministarstva za spoljne poslove Ruske federacije koje se prvo oglasilo povodom hapšenja i tražilo da se zadrži bezbednost i stabilnost zemlje. Nikada do sada u istoriji nezavisne Makedonije nije zabeležena reakcija ruskog ministarstva spoljnih poslova. Mlaka reakcija Evropske službe za spoljno dejstvovanje koja poziva na nezavisnu i transparentnu istragu iznenadila je javnost i ponovo potvrdila licemernost evropske zajednice koja već dugo vremena tolerira rastuću diktaturu u Makedoniji. Iako je evropska zajednica u svom poslednjem izveštaju o napretku Makedonije u evrointegracijama eksplicitno navela da su najveći politički problemi konstantno odsustvo političkog dijaloga između vlasti i opozicije i kontinuirano gušenje medija i slobode govora, njihov odnos na terenu pokazuje da im je samo važno da u ovom regionu nema ratnih sukoba.\nPrema zakonskom roku, javno tužilaštvo ima period od dve godine da odluči da li će pokrenuti optužnicu za osumnjičene u ovoj aferi. Sapunica je tek na početku i videćemo šta će se desiti u naredne dve godine. U zemlji u kojoj svako čudo traje tri dana i jedna vest postaje bajata od jutra do večeri možemo da očekujemo da Makedonija prvi put, po uzoru na turske i indijske telenovele sa kojima je bombardovana, realizuje svoju političku telenovelu. Samo u realnom životu.\nNa jučerašnjoj presici Zaev je ustvrdio kako posjeduje dokumente i snimke koji dokazuju prisluškivanje više od 20 tisuća ljudi, uključujući vodstva političkih stranaka, nevladine organizacije, novinare, vjerske poglavare… [↩]


Novi dronovi: Lansiranje “iz topa” | PC Press\nNovi dronovi: Lansiranje “iz topa”\n21. novembar 2019. Milan Živanović\nVeć neko vreme je jasno da su dronovi korisne naprave, a da bi ostvarile svoj puni potencijal potrebno je da se, naravno, nađu u vazduhu. Lansiranje nije uvek jednostavno, a posebno u gradskim uslovima gde je gužva, te u vetrovitim situacijama. Grupa naučnika sa Caltech univerziteta je u saradnji sa ekspertima iz NASA-e odlučila da potraži rešenje za ovaj problem, a rezultat je došao u neočekivanom obliku.\nNaime, rešenje podrazumeva dron koji se ispaljuje iz “topa”, a sistem je dobio ime SQUID – skraćeno od Streamlined Quick Unfolding Investigation Drone. Dron meri 27 centimetara u dužinu i teži samo 530 grama, te ima četiri propelera koji se rasklapaju za deseti deo sekunde od kada se dron nađe u vazduhu. Za lansiranje je poslužio „top“ koji je zapravo prilagođena verzija pneumatske mašine koja se koristi za ispaljivanje bejzbol loptica tokom treninga. Mašina za lansiranje omogućava početnu brzinu od oko 56 kilometara na sat, a rotori se otvaraju 200 milisekundi od ispaljivanja, tako da je dron stabilan za manje od jedne sekunde.\nOvakav način lansiranja ima mnoge prednosti u odnosnu na tradicionalne metode, pa pored veće startne brzine ovaj dron ima i bolju fleksibilnost. Ovaj sistem bi najpre mogao da se primenjuje u kriznim situacijama i u okviru hitnih službi gde se traži brza reakcija.\nTagovi: dron, dronovi, SQUID\n← Dogecoin – Uspon alternativnih kriptovaluta\nUber: Snimanje vožnji kao bezbednosna mera →


Viceguverner Centralne banke Rusije Andrej Kozlov ubijen u Moskvi\nZa sada nepoznate osobe pucale su na Kozlova kada se vraćao sa fudbalske utakmice tima centralne ruske banke. U pokušaju da zaštiti šefa, na licu mesta je ubijen vozač viceguvernera. U moskovskoj bonici lekari su se borili za Kozlovljev život više sati, ali je umro rano jutros oko 5 časova po moskovskom vremenu.\nPolicija pretpostavlja da se radi o dvojici atentatora, kao i da su koristili prigušivač. Istraga za sada nije dala nikakve rezultate, a ispituju se mogući motivi ubistva. Ministar policije Rašid Nurgalijev kazao je da je istraga ubistva pod posebnom kontrolom.\nNije isključeno da atentat ima veze sa poslom Kozlova. Viceguverner ruske Centralne banke je važio za čoveka čiste reputacije, koji je radio na nadzoru ruskih banka, insistirao na osiguranju bankarskih uloga i pokušavao da uvede red u bankarstvo u Rusiji, smanji sivu ekonomiju i pranje novca.\nZahvaljujući proverama koje je sproveo njegov tim u poslednjih nekoliko godina, neke banke u Rusiji izgubile su licencu zbog "legalizacije nelegalno stečenog novca". Jedna od poslednjih inicijativa Kozlova bila je da se bankarima umešanim u ekonomski kriminal, kao što je utaja poreza i pranje novca, doživotno zabrani rad u bankarstvu.\nRuski premijer Mihail Fradkov je za ubistvo viceguvernera Centralne banke optužio "one koji ne žele ravnopravne, tržišne uslove, koje vlada pokušava da uspostavi u periodu tranzicije".\nNa sednici vlade koja je počela minutom ćutanja Fradkov je rekao da je smrt Kozlova veliki gubitak. "Poštovanje principa pravičnosti se ne prihvata uvek kako treba kod onih koji bi nezasluženo hteli da dobiju određene prioritete i privilegije u uslovima konkurencije", kazao je Fradkov.\nMinistar finansija Aleksej Kudrin izjavio je novinarima da je ubistvo Kozlova "bezobzirni izazov celoj ruskoj vlasti". Predsednik parlamenta Boris Grizlov ocenio je da naručioce ubistva treba tražiti među bankarima.\nZamenik šefa Komiteta za bezbednost Državne Dume Mihail Grišankov ocenio je da je reč o svirepom ubistvu čoveka "koji je branio državne interese, borio se protiv bankarskog sistema gde se prao novac".


Vesti online / Vesti / Svet / Turci grme: Evropska unija nas ponižava!\nTurci grme: Evropska unija nas ponižava!\n"Turski narod je traumatizovan posle neuspelog pokušaja puča 15. jula" rekao je ministar spoljnih poslova Turske Melvut Čavušoglu u intervjuu za nemački "Bild".\nMnogo smo ljuti...\nOdnosi EU i Turske su se pogoršali posle pokušaja državnog udara na predsednika Redžepa Tajipa Erdogana, ali i zbog zabrinutosti Evrope načinom na koji Ankara rešava aktuelnu krizu.\nTurska oštro odbacuje kririke Unije da se "čistkama" narušavaju standardi ljudskih prava koja Ankara mora da poštuje, kao deo sporazuma o ukidanju viznog režima za građane Turske i ubrzanju procesa pristupanju EU.\nČavušoglu je rekao da je Turska uložila intenzivne napore "kao nekoliko drugih zemalja, kako bi se ispunili uslove pristupanja EU", a zauzvrat Turska je dobila "samo pretnje, uvrede i totalnu blokadu" od 28 zemalja EU.\n- Pitam se, koji zločin smo počinili. Čemu to neprijateljstvo - pita Čavušoglu, koji je u sredu optužio EU za podržavanje vođa protesta u Turskoj.\nNa pitanje "Bilda" da li će Turska dozvoliti da stotine hiljada migranata stignu u Grčku, Čavušoglu je rekao da je "stvar potpuno jasna. Ili ćemo obostrano da poštujemo dogovor, ili ćemo da se podelimo", preneo je AFP.\n* "Ko kritikuje Tursku, taj podržava puč"\n* Mogerini objasnila: Ameri mogu da imaju smrtnu kaznu, ali Turci ne\n* "Neka nam Bog i moj narod oproste"\n* Erdogan u strahu od drugog pokušaja puča\nSVET Mogerini upozorila Turke: Morate da razgovarate sa opozicijom\nSVET Mogerini objasnila: Ameri mogu da imaju smrtnu kaznu, ali Turci ne\nPonedeljak 15.08.2016. 14:24\nturska govnna, marš iz evrope.


Kako "naterati" mačku da zavoli vašeg partnera? - www.025.rs\nwww.025.rs / ZDRAVLJE I LEPOTA / Kako “naterati” mačku da zavoli vašeg partnera?\nNije redak slučaj da dolaskom novog člana porodice u kuću, bilo da je to beba ili partner vlasnika, ljubimac dobije takozvanu „šut-kartu“. Važi pravilo da su psi prilagodljiviji kada se to desi, a da mačke često postanu vrlo agresivne i “ljute” na vlasnike. S obzirom na to da mačka teže oprašta to što je vlasniku prestala da bude centar sveta, daćemo vam nekoliko saveta kako da rešite ovu nimalo naivnu situaciju.\nZato dajte partneru i maci vremana da se upoznaju i zavole. Kada se to dogodi, objavićemo tekst o tome šta bi trebalo da uradite kada vaša mačka zavoli vašeg partnera više od vas…\nTags: ljubav, ljubimac, mačka, partner, pas\nFudbalski veterani igraju utakmice 19. kola


Oko 50 hiljada KM dodijeljeno bihaćkim poljoprivrednicima - Teglica.baTeglica.ba\nU Gradskoj upravi Bihaća upriličeno je potpisivanje ugovora sa pet korisnika koji su uspješno aplicirali na Javni poziv za odabir korisnika poticajnih sredstava za program ”Poticaji za jačanje poslovnih subjekata koji se bave preradom domaćih poljoprivrednih proizvoda na području Grada Bihaća”.\nOvaj program ima za cilj jačanje sektora privrede kao generatora napretka i održivog razvoja grada Bihaća sa naglaskom na preradu domaćih poljoprivrednih proizvoda, a kako bi se osigurao što veći plasman domaćih poljoprivrednih proizvoda uzgojenih na teritoriji grada Bihaća.\nProgram se provodi uz podršku Projekta okolišnog i ekonomskog upravljanja (MEG), kojeg podržava i finansira Vlada Švicarske, a provodi Razvojni program Ujedinjenih nacija u Bosni i Hercegovini (UNDP BiH).\nPrema riječima Nijaza Lipovače, pomoćnika gradonačelnika za lokalno ekonomski razvoj, poticajna sredstva su namijenjena za lokalne poslovne subjekte i fizička lica koja imaju namjeru pokrenuti vlastiti posao za proizvodnju i preradu voća, povrća, ljekovitog, aromatskog, začinskog i bilja za upotrebu u farmaciji.\n”Poticajna sredstva isključivo su namijenjena za nabavku nove opreme kojom će se omogućiti kako postojećim, tako i novouspostavljenim privrednim subjektima da unaprijede proizvodni proces što će rezultirati povećanjem produktivnosti i efikasnosti, povećanjem plasmana proizvoda, povećanjem obima proizvodnje postojećih proizvoda te razvojem novih proizvoda”, kazao je Lipovača, koji je u ime Grada Bihaća potpisao ugovore sa korisnicima., te dodao da će uskoro biti raspisan novi poziv budući da je ostalo još neiskorištenih 32.000 KM.\nDomaća radinost ”Pčelica” (uzgoj i prerada voća)\nDomaća radinost ”Kuća farmacije Zehra” (proizvodnja i prerada ljekovitog, aromatskog, začinskog i bilja za upotrebu u farmaciji)\nEE-Commerce d.o.o. (uzgoj i prerada povrća)\nDomaća radinost Poljoprivredna proizvodnja ”Orhideja” (proizvodnja i prerada ljekovitog, aromatskog i začinskog bilja), fizičko lice Nusretu Sušiću, koji će registrirati domaću radinost za uzgoj i preradu voća.\nKorisnici poticaja bili su u obavezi učestvovati u finansiranju projekata kojima su aplicirali najmanje 20 %, što su oni premašili osiguravši 20.338,99 KM, odnosno gotovo 30% vlastitih sredstava.\nInače, Javni poziv za dodjelu poticajnih sredstava objavljen je 2. 9. 2019. godine. Ukupni fond poticajnih sredstava bio je 80.000 KM. Od ukupno prijavljenih deset aplikanata, pet ih je dostavilo potpune i kvalitetno pripremljene prijave/poslovne planove čime su ispunili uvjete za dodjelu poticaja.\nPrema propozicijama Javnog poziva, korisnici su dužni predmetnu opremu nabaviti, ugraditi i staviti u funkciju do 29. 2. 2020. godine. Njihov rad i razvoj poslovanja pratiće se tokom naredne tri godine.\nPrethodni post Previous post: Direktorica Milk Land-a osvojila nagradu ”Snaga izvrsnosti” u sektoru poljoprivrede\nSljedeći post Next post: Dodijeljena mehanizacija za poljoprivrednike u Varešu\nProljetna sjetva u BiH kasni jer je od početka prate nepovoljni vremenski uslovi, snijeg, kiša i niske temperature vazduha, što…


Foto: RTS, Youtube / Milica Kvizzz / youtube\nMilisav, Vladimir i Slavko, ušli su u drugu igru sa fondom od 670.000 dinara, a nasuprot sebe su imali tragača Žarka Stevanovića, koji se izgleda specijalizovao za napete završnice, držeći i takmičare i gledaoce kraj malih ekrana kao na iglama.\nKviz Potera 22.11.2021. završna potera, neizvesno do kraja (cela ep.u opisu videa)\nTakmičari su osvojili prednost od 18 koraka, što je Žarka, čini se, samo dodatno motivisalo. U poslednjih 30 sekundi, tragač je uspeo da dođe do 16 tačnih odgovora, kada ga je jedan pogrešan odgovor, vratio korak nazad, ovaj put, ostavljajući na 15 sekundi.\nMeđutim, u foto-finišu, Žarko je pojačao ritam, te je na svega pet sekundi do kraja takmičenja ostao na korak do izjednačenja.\n"Koje srpsko mesto možemo pronaći u naslovu filmova o Konanu?", pročitao je pitanje voditelj kviza Jovan Memedović, na svega tri sekunde pre kraja.\nNakon par trenutaka razmišljanja, Žarko je dao tačan odgovor koji je glasio Varvarin, uz sam zvuk sirene koja je označila kraj igre. I upravo tu je nastala prava enigma - da li je tragač pobedio ili su Milisav, Vladimir i Slavko otišli kući "teži" za 670.000 dinara.\n"Ko je pobedio?", čula se rečenica, a uskoro je usledio i odgovor. Ovaj put, Žarko je zakasnio za milisekundu, pa je novac zasluženo otišao u ruke takmičara.\nČudo od deteta: Počela da pobeđuje kada je ima 2 godine, sada ima 4 i skija kao profesionalac\nPrilikom preseljenja u drugu državu neminovno je da ćemo doživeti koliki-toliki kulturološki šok i svima je potrebno neko vreme da se naviknu i počnu da uživaju u blagodetima "novog života". Ipak, detalje života u inostranstvu koje nas interesuju nemamo priliku da pročitamo u turističkim brošurama, već su najdragocenija iskustva iz prve ruke.


Pristlice Socijalističke partije u Venecueli na ulicama u znak podrške Moralesu\n► Pristlice Socijalističke partije u Venecueli na ulicama u znak podrške\n12.11.2019 La Paz\nHiljade pristlica Socijalističke partije u Venecueli okupile su se na ulicama Karakasa u znak podrške bivšem predsedniku Bolivije Evu Moralesu.\nSimpatizeri venecuelanskih socijalista, koje su oni pozvali na marš, izašli su na ulice nakon što je Maduro sleteo u Meksiko gde je dobio azil.\nOni njegovu ostavku nazivaju pučom podržanim od strane Vašingtona.\nMorales je jedan od poslednjih levičarskih lidera u Latinskoj Americi.\nOn je u nedelju pod pritiskom vojske dao ostavku. Neredi u Boliviji počeli su nakon spornih izbora 20. oktobra, kada je Morales proglasio pobedu u prvom krugu, a njegovi protivnici tvrde da su rezultati namešteni.\nPredsednik Venecuele Nikolas Maduro, koji je dugo godina bio Moralesov politički saveznik, ranije je optužio SAD da nameštaju ekonomski rat kako bi srušile njegovu socijalističku vladu.


PROGRESSIVE MAGAZIN | #HereToBeHeard: Kompanija Mars pokreće globalnu kampanju u borbi za rodnu ravnopravnost\n#HereToBeHeard: Kompanija Mars pokreće globalnu kampanju u borbi za rodnu ravnopravnost\n9. II 2021 | U okviru svoje dugogodišnje borbe za rodnu ravnopravnost, kompanija Mars predstavila je novu globalnu kampanju #HereToBeHeard, kako bi zajedno sa ženama širom sveta doprinela stvaranju pravednog poslovnog okruženja u kom će sve žene imati jednake šanse za uspeh i prosperitet.\nKampanja #HereToBeHeard pokrenuta je u okviru programa„Full Potential“ kako bi omogućila prevazilaženje različitosti i postizanje jednakosti na radnim mestima, tržištu, kao i u svim zajednicama širom sveta. Na posebnoj internet stranici Beheard.Mars.com, kompanija Mars ističe koliko je svaki glas značajan za oblikovanje budućnosti, pozivajući sve žene da podele svoje mišljenje i kažu šta je potrebno uraditi za postizanje ravnopravnosti. Prikupljena mišljenja biće deo globalne studije koja će biti podeljena sa čitavim svetom i poslužiti za razvoj aktivnosti i inicijativa usmerenih ka stvaranju jednakih mogućnosti za sve, navode iz kompanije.\n„Kroz kampanju #HereToBeHeard želimo da pokrenemo aktivnosti koje će obezbediti bolju budućnost, kao i da budemo sigurni da će se glas svake žene čuti, a zatim biti pretočen u stvaran plan za postizanje ravnopravnosti. Žene su oduvek igrale važnu ulogu u poslovanju kompanije Mars, ali imamo još mnogo toga da uradimo… Težimo da u našem lancu vrednosti što više osnažimo žene sa kojima radimo i sarađujemo. Rasprostranjenost nejednakosti u društvu zahteva brzo i delotvorno reagovanje, a verujem da poslovna zajednica, zapravo, može imati presudan uticaj i doneti pozitivne promene“, izjavila je Viktorija Mars, članica Upravnog odbora kompanije Mars i ambasadorka „Full Potential“ programa.\n„Izuzetno nam je drago što imamo priliku da sa kompanijom Mars radimo na kampanji #HereToBeHeard, jer smatramo da ćemo zajedničkim delovanjem doprineti postizanju jednakosti. Nadamo se da će rezultati naše saradnje i istraživanja još dugo predstavljati korisne i značajne smernice za javnost, poslovne i sve druge zajednice širom sveta“, izjavio je Profesor Endrju Stiven, saradnik dekana Univerziteta u Oksfordu, gde će prikupljena mišljenja žena sa svih meridijana biti analizirana.\nIz kompanije ističu da negujući ravnopravnost i vrednujući različitost, Mars nastoji da stvori ravnomernu zastupljenost polova i pruža ujednačene zarade za više od 130.000 zaposlenih. U regionu UBBAI, kom pripada Srbija, kao i 14 drugih tržišta, žene čine više od 46% zaposlenih, dok je na rukovodećim pozicijama čak 75% žena. Kroz saradnju sa humanitarnom organizacijom „CARE“, aktivnosti su usmerene ka ženama u zajednicama koje su deo lanca snabdevanja. Istovremeno, sa Ujedinjenim nacijama, kompanija Mars radi na otklanjanju rodnih stereotipa u svojim reklamama i oglašavanju.\nKampanja #HereToBeHeard će biti promovisana uz slogan „Želimo da čujemo tvoj glas!“.\nKompaniji Mars u svom portfoliju ima širok spektar asortimana konditorskih proizvoda, hrane i proizvoda i usluga za negu kućnih ljubimaca i beleži godišnju prodaju u vrednosti od preko 35 milijardi dolara. Sa sedištem u Meklinu u američkoj državi Virdžiniji, Mars posluje u više od 80 zemalja.


Кrizni štab OG: Situacija sa kovidom visokorizična • RTK\nКrizni štab OG: Situacija sa kovidom visokorizična\nRTK2, Radio Kontakt Plus\nSituacija sa pandemijom Covid-19 na teritoriji opštine Gračanica je visokorizična i sa tendencijom pogoršanja. Zbog povećanog priliva pacijenata sa ozbiljnom kliničkom slikom, doneta je odluka o povećanju bolničkih smeštajnih kapaciteta, odlučeno je na današnjoj sednici Кriznog štaba te opštine.\nКrizni štab opštine Gračanica održao je danas sednicu na kojoj je razmatrana trenutna epidemiološka situacija na teritoriji ove lokalne samouprave, saopšteno je iz Opštine Gračanica.\nNaglašeno je da je od prve polovine februara epidemiolška situacija svakim danom sve lošija sa tendencijom pogoršanja.\nKako se navodi, razlog tome je nedovoljna primena antikovid mera među stanovništvom, privrednim i poslovnim subjektima i većim delom institucija.\nКrizni štab opštine Gračanica usvojio je predlog da se od svih direktora obrazovnih i vaspitnih institucija zatraži detaljan izveštaj o preseku stanja, nakon čega će se, zavisno od procene, preduzimati dodatne mere.\nS obzirom na to da su smeštajni kapaciteti u bolnicama skoro popunjeni, a priliv pacijenata sa ozbiljnom kliničkom slikom povećan, doneta je odluka o povećanju bolničkih smeštajnih kapaciteta, kako bi se svima pružila adekvatna medicinska pomoć, ističe se u saopštenju.\n“Inspekcijski organi u saradnji sa policijom sprovešće detaljnu kontolu ugostiteljskih objekata, privrednih i poslovnih subjekata, kao i banaka i primeniće se mere u skladu sa zakonom, ukoliko se ne ispoštuju antikovid mere, koje se pre svega odnose na fizičku distancu, nošenje maski, broja okupljenih gostiju i poštovanje radnog vremena.”\nJavnim institucijama preporučuje se smanjenje broja radnika, te organizovanje rada od kuće u svakom sektoru gde za to postoji mogućnost.\nIz Kriznog štaba opštine Gračanica pozivaju stanovništvo da najozbiljnije shvati ovu situaciju, te da je krajnje neodgovorno i neozbiljno organizovati društvene aktivnosti, porodična okupljanja i proslave i ne pridržavati se antikovid mera.\n“Molimo sve građane da situaciju shvate najozbiljnije i da svojim disciplinovanim ponašanjem i pojačanom odgovornošću pomognu zdravstvenim radnicima, svojoj porodici i sebi samima da sa što manje posledica izađemo iz ove borbe”, poručuju iz Кriznog štaba.


Lombardija želi sama da nabavi rusku vakcinu, ali moraće da sačeka – SveVesti.net\nLombardija želi sama da nabavi rusku vakcinu, ali moraće da sačeka\nMasovna vakcinacija stanovništva Italije protiv zaraze kovidom19 je plan od nacionalne važnosti, ali je njegova primena došla u pitanje jer na tržištu nedostaju dovoljne količine vakcine.\nZa Italiju je problem što ne dolaze ugovorene i unapred plaćene anti-kovid vakcine (Fajzer i Astrazeneka) koje su naručene i finansirane kroz jedinstveni plan Evropske Unije.\nIz tog razloga predsednik regije Lombardija, Atilio Fntana, koja je na početku pandmije kovida19 bila epicentar zaraze i koja je celu godinu dana na prvom mestu po broju zaraženih, je podneo zahtev Ministarstvu za zdravstvo da samostalno nabavi rusku vakcinu koja je prema pisanju naučnog časopisa “The Lancet” efikasna 92 odsto.\nMeđutim, direktor ruskog “Fonda za investicije”, kompanije koja distribuira na međunarodnom tržištu rusku vakcinu, Kiril Dmitrijev je izjavio da lek proizveden u Rusiji neće biti dostupan na svetskom tržištu pre maja i da će “velike isporuke Sputnika Ve biti moguće tek nakon što se završi u Rusiji masovna vakcinacija stanovništva”.\nRuska vakcina još nije odobrena od strane evropske agencije za lekove pa je tim povodom Dimitrijev izjavio “da će ruski zahtev za odobrenje vakcine Sputnik biti brzo procesuiran i da će iz tog procesa biti izostavljena politika”.\nPrevious Statusna konferencija protiv Tačija odložena za 16. februar\nNext U Italiji zaplenjeno 1.300 kilograma kokaina


07.05.19. Obilazak radova na izgradnji Obilaznice oko Beograda, deonica: most na Savi kod Ostružnice - Bubanj Potok (sektori 4, 5 i 6) - JP "Putevi Srbije"\n07.05.19. Obilazak radova na izgradnji Obilaznice oko Beograda, deonica: most na Savi kod Ostružnice - Bubanj Potok (sektori 4, 5 i 6)\nObaveštavamo Vas da će u sredu, 08.05.2019.g. u 09:00 časova, potpredsednica Vlade i ministarka građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture Prof. dr Zorana Mihajlović i v.d. direktora JP "Putevi Srbije" Zoran Drobnjak sa predstavnicima izvođača obići radove na Obilaznici oko Beograda, deonica: most na Savi kod Ostružnice - Bubanj potok (sektori 4, 5 i 6).\nOrganizovani prevoz za predstavnike medija polazi sa platoa ispred skupštine Grada u 07:30 časova.\nUkoliko Vaša novinarska ekipa dolazi sopstvenim prevozom, mesto okupljanja je u 8:30 časova, u kampu Izvođača, kompanije Power Construction Corporation of China u Resniku (ulaz je iznad desne tunelske cevi "Straževica" u ulici 13. oktobra u Resniku).\nDetaljnu rutu, kao i mapu dolaska na mesto događaja iz Pravca Metroa i Kapitol parka možete pogledati na sledećim linkovima:\nOd Kapitol Park Rakovica do Power China Belgrade Bypass\nOd Metro do Power China Belgrade Bypass.


Gužve - Blic Online\nOko Beogradskog sajma i na mostu Gazela danas POVREMENE OBUSTAVE SAOBRAĆAJA\nU pojedinim beogradskim ulicama, pre svega u okolini Sajma i mosta Gazela, biće danas povremenih obustava saobraćaja zbog skupa povodom 60. godišnjice Pokreta nesvrstanih.\nNEZAPAMĆENE GUŽVE U SAOBRAĆAJU Centar grada skoro pa neprohodan, pogledajte gde je trenutno najveće zakrčenje\nS obzirom na to da već čitav dana pada kiša, a kako je i poslednji radni dan u nedelji, dakle petak, kolaps u saobraćaju je gotovo svuda.\nKiša u Beogradu stvorila je potpuni kolaps u gradu od ranoga jutra i ovakva situacija je u svim prometnim ulicama kao i mostovima u centru kao i u širem delu grada.\nSaobraćaj umeren, moguće gužve na naplatnim rampama\nNakon hladnog jutra danas će u Srbiji biti pretežno sunčano i toplo vreme pa će se saobraćaj odvijati po uglavnom suvim kolovozima.\nKOLAPS ŠIROM GRADA Nepregledne kolone gde god da kreneš, evo gde su trenutno najveće gužve u saobraćaju\nPopodnevni saobraćajni špic uveliko je počeo i saobraćaj se u mnogim delovima Beograda jedva odvija, a evo gde je trentuno najveći kolaps.\nKolone kamiona dugačke sedam kilometara: Na prelazu Horgoš teretna vozila ČEKAJU I DO 20 SATI za ulazak u EU\nAngela Merkel na putu ka Palati "Srbija", na autoputu kod aerodroma SVE STOJI, evo gde će biti privremenih zastoja\nHAOS U SAOBRAĆAJU Beograđani naoružajte se strpljenjem u večerašnjem špicu: Gužve u centru, na Pančevcu LANČANI SUDAR\nVečeras se beleže velike gužve u glavnom gradu. I ove srede u večernjem špicu na ulicama glavnog grada morate se naoružati strpljenjem.\n"AKO NE VERUJU, NEKA DOĐU ISPRED KOVID AMBULANTI" Direktor DZ Palilula o sve većem broju pregleda: Osim vakcinacije nema nam druge pomoći\nDomovi zdravlja širom Srbije morali su da produže radno vreme kovid ambulanti od 7 do 22 časa, jer su gužve neprekidne, a i noćne ambulante su zbog velikog broja pregleda pod pritiskom, rekao je danas za Tanjug direktor Doma zdravlja Palilula Aleksandar Stojanović.\nVRATILE SE GUŽVE! Školska godina još nije počela, a beogradske ulice su već pune, KOLAPS NA GAZELI\nDo početka nove školske godine je ostao samo jedan dan ali gužve na beogradskim ulicama su već počele.\nAustrijska automoto društva upozoravaju da će ovog vikenda ponovo uslediti gužve na svim tranzitnim putevima kroz zemlju, kao i na graničnim prelazima.


Svečano otvoren 7.međunarodni festival sportskog filma – Vila As\nSedmi međunarodni festival sportskog filma otvoren je na Zlatiboru dodelom nagrada za životno delo i projekcijama filmova “Kada je srebro sijalo kao zlato” i “250 stepenika”. Do svečanog zatvaranja i dodele nagrada u nedelju biće prikazano više od 30 filmova sportske tematike uz prateći program u koji su uključeni specijalni gosti grad Subotica i Nataša Kovačević.\nZbog nedavnog finalnog turnira Evrolige i dolazećeg Svetskog prvenstva, najviše pažnje posvećeno je košarci i fudbalu, ali je među nagrađenima i rvački velikan Sreten Damnjanović. Nagradu je dobio i kompozitor Vojkan Borisavljević koji je radio muziku za filmove i serije koji su imali veze sa sportom od kojih je najpoznatija “Više od igre”. Nagradu mu je uručio predsednik organizacionog odbora festivala Arsen Đurić.\nFestival je otvoren projekcijom filma “Kada je srebro sijalo kao zlato” o uspehu čuvene generacije fudbalske reprezentacije Jugoslavije na Olimpijskim igrama u Finskoj 1952. godine u produkciji Radio televizije Srbije. Potom je prikazan film”250 stepenika” o čuvenoj generaciji košarkaške reprezentacije Jugoslavije koja je 1987. godine i italijanskom gradiću Bormiju postala prvak sveta pod vođstvom Svetislava Pešića u kom emotivna svedočanstva iznose Divac, Rađa, Kukoč, Đorđević i svi ostali igrači i članovi stručnog štaba. Produkcija Sport netvork na otvaranju je najavila i dokumentarni serijal “Od Urugvaja do Rusije” koji će se od ponedeljka emitovati na TV O2.\nU subotu (16 časova Kongresni centar “Srbija”) na festivalu će biti predstavljen gost grad Subotica kroz film o poznatim rvačima i zlatnom olimpijcu Davoru Štefaneku. U nedelju u 15 časova takođe u “Srbiji” je program posvećen bivšoj košarkašici Nataši Kovačević, dobitnici specijalne nagrade fsetivala “Heroina sporta i života”, kada će premijerno biti prikazan film “Skok”. Svečano zatvaranje i dodela nagrada najboljim filmovima održaće se u nedelju u 19 časova na istom mestu.Odluku o najboljim ostvarenjima na ovogodišnjem festivalu doneće žiri u sastavu: predsednik Srđan Savić, filmski kritičar, glavni i odgovorni urednik časopisa „Filaž“ i direktor Filmskih susreta u Nišu, nekadađnja reprezentativka i nosilac olimpijske medalje u košarci Vanja Dermenđijeva iz Bugarske, gde je urednica sportskog programa nacionalne televizije i doktor Ivan Sarjanović, igrač slavnog sastava Crvene zvezde koji je osvojio prvu evrpsku klupsku titulu za ondašnju jugoslovensku i srpsku košarku.