Kadri Simson je novi komesar za energetiku - Fans Timmermans imenovan je za evropskog koordinatora za European Green Deal\nKadri Simson je novi komesar za energetiku – Fans Timmermans imenovan je za evropskog koordinatora za European Green Deal\nBy Nefeli Tzanetakou / Објављено на: September 10, 2019\nNova predsednica Evropske komisije Ursula fon der Leien objavila je pred Evropskim parlamentom raspodelu evropskih ministarskih pozicija.\nU oblasti energetike, potpredsednik Evropske komisije Frans Timmermans iz Holandije dodeljen je da koordiniše projekat „European Green Deal“, a istovremeno će biti odgovoran za koordinaciju klimatske politike, koju podržava Generalni direktorat za klimatske akcije.\nKadri Simson (fotografija) iz Estonije, sa dugogodišnjim iskustvom u političkoj areni svoje zemlje, postavljena je za komesara za energetiku i postala šefica Ministarstva za ekonomska pitanja i infrastrukturu, obavljajući funkciju ministra.\n„Želim da „European Green Deal“ postane zaštitni znak Evrope. Ovaj sporazum proizilazi iz naše posvećenosti da postanemo prvi klimatski neutralan kontinent na svetu. Takođe je diktiran dugoročnim ekonomskim imperativom: oni koji prvi i najbrže deluju, oni će iskoristiti mogućnosti iz ekološke tranzicije. Želim da Evropa bude pionir. Želim da Evropa izvozi stručnost, tehnologije i čvrste prakse“, izjavila je Ursula von der Leien.\nNovi Kolegijum poverenika imaće osam potpredsednika, koji će biti odgovorni za glavne prioritete navedene u smernicama politike.\nTrojica izvršnih potpredsednika dobiće dvostruku ulogu, jer će obavljati funkciju komesara, a istovremeno će imati i mesto potpredsednika zaduženog za jedno od tri ključna pitanja na dnevnom redu izabranog predsednika.\nImenovani izvršni potpredsednici su:\n– Holanđanin Frans Timmermans, koji će koordinirati rad European Green Deal – Dankinja Margrethe Vestager, koja će organizovati agendu digitalnog doba i biti komesar za konkurenciju.\n– Letonac Valdis Dombrovskis, koji će preuzeti projekat ekonomije koji upravlja čovekom i biće takođe komesar za finansijske usluge.\nPreostalih pet potpredsednika su:\nJosep Borrell (Španija, sadašnji ministar spoljnih poslova): Jačanje Evrope u svetu.\nVera Jourova (Češka, komesar Junckerove komisije): Vrednost i transparentnost.\nMargaritis Schinas (Grčka, bivša članica Evropskog parlamenta, dugogodišnji funkcioner Evropske komisije): Zaštita evropskog načina života.\nMaroš Šefčovič (Slovačka, potpredsednik Junckerove komisije): Međuinstitucionalni odnosi i predviđanja.\nDubravka Šuica (Hrvatska, članica Evropskog parlamenta): Demokratija i demografija. / ibna


Francuski stručnjak: Korona je otkrila fatalnu pukotinu u EU - Sputnjik Srbija\n17:59 22 Septembar 2020\nFrancuski stručnjak: Korona je otkrila fatalnu pukotinu u EU\n11:17 28.04.2020 (osveženo 11:46 28.04.2020) Preuzmite kraći link\nVirus korona je otkrio fatalnu pukotinu u EU, manjak solidarnosti, naslov je autorskog teksta francuskog ekonomiste Šahina Valea, koji je bio i savetnik Emanuela Makrona u vreme dok je on bio ministar finansija, te savetnik Hermana van Rompoja, nekadašnjeg predsednika Evropskog saveta.\nVale piše da u Evropskoj uniji nema dovoljno solidarnosti da se pomogne državama najteže pogođenim koronom, kao što su Italija i Španija, te da su im ponuđeni samo krediti koje će morati da vraćaju i zbog kojih će generacije u tim zemljama teško živeti.\n„Evropski samit prošle nedelje bio je trenutak istine. Nedavno je francuski predsednik Emanuel Makron rekao kako evropski lideri imaju susret sa istorijom i u njemu moraju da se udruže i pokažu kako Evropa u trenucima krize može na nju zajednički da odgovori. Međutim, na osnovu mera koje su donete, jasno je da su evropski lideri propustili taj susret sa istorijom“, piše francuski ekspert.\nObjašnjava da je na samitu podržan plan za izlazak iz karantina kada su već sve članice same donele te planove bez puno međusobne koordinacije.\nZbog nedostatka koordinacije, ali i velikog dispariteta među zemljama, sada se rizikuje drugi talas virusa korona, kaže Vale.\nNadvija se opasnost nad Evropskom unijom: Spor severa i juga ili – dužnička kriza\nMeđutim, ono što je još više potcrtalo nedostatak solidarnosti su ekonomske mere.\n„Lideri su dogovorili plan ekonomskog oporavka koji je nekompletan i neizbalansiran i posejaće seme dubokih razlika među državama-članicama. Većina država je donela mere koje omogućavaju vladama da pomognu korporativnom sektoru kako one misle da treba. To je neophodno s obzirom na okolnosti, ali to mogu da priušte samo one zemlje koje imaju najjače budžete. U tim zemljama državne finansijske injekcije u privredu, povoljni krediti privredi i garancije omogućiće korporativnom sektoru da izdrže krizu. Ali će isto tako duboko i trajno potkopati ravnopravne uslove unutar jedinstvenog tržišta EU“, piše francuski stručnjak.\nKako dodaje, sposobnost svake vlade u državama EU da podrži ekonomski oporavak zavisiće od njihove zaduženosti.\nJoška Fišer: Španija i Italija nam neće ni za 100 godina oprostiti što smo ih izneverili\n„Mogućnost podrške građanima ili nezaposlenima veoma će varirati od države do države, stvarajući trajne ožiljke na najslabijim, kao što su Italija ili Španija, koje ne mogu da priušte isti nivo podrške kao Francuska ili Nemačka“, podvlači Vale.\nKaže da je evropski samit podržao instrumente koje su predložili ministri finansija, zasnovan u potpunosti na ideji da podrška EU dolazi u formi zajmova državama, kada one ostanu bez pristupa finansijskim tržištima ili kada se situacija na njihovim tržištima pogorša.\nIako to sada smanjuje cenu zaduživanja, ne popravlja dugoročan neodrživ teret zaduživanja koji će kriza stvoriti, piše Vale.\nLideri EU su propustili susret sa istorijom i mogućnost zajedničkog odgovora na krizu, piše francuski ekonomista\n„U nedostatku prave međusobne integracije, pri kojoj evropske vlade dele troškove krize, umesto da puštaju svaku državu-članicu da troši i pozajmljuje samostalno, i nedostatku stvarne monetizacije, gde Evropska centralna banka finansira taj novi dug izdavanjem novca, evropske zemlje će ili dovesti sledeće generacije u siromaštvo i depresiju u pokušaju da vrate dugove, ili će proći kroz društveno ili političko destruktivno restrukturiranje nekih od njih“, navodi Vale.\nLideri EU odobrili paket mera od 540 milijardi evra za oporavak od pandemije\nDodaje da je zbog toga ideja zajmova od EU, naročito preko Evropskog mehanizma stabilizacije, stvorenog tokom krize evrozone da bi se, između ostalog, disciplinovale države, naišla na žestoku reakciju, naročito u Italiji.\n„Međutim, van političke debate leži više suštinskih pitanja. Da li su evropske zemlje spremne da zaista podele teret krize? Da li su zaista spremne da politički podrže tu podelu tereta ili će radije to raditi prikriveno, dok će tehnokrate Evropske centralne banke kupovati dugove svake evropske vlade pojedinačno i bez eksplicitne političke podrške. Odgovor na ova suštinska pitanja zavisi od toga da li su vlade zemalja EU spremne da objedine poreze, pozajmice i potrošnju. Taj princip je važniji nego sama veličina fonda za pomoć i biće neophodan za pojavu zajedničkog evropskog fiskalnog odgovora. To je izazovno, jer ako bi bilo dogovoreno, značilo bi da bi se morali promeniti principi na kojima je zasnovana zajednička valuta“, kaže francuski ekonomista.\nNavodi da je do sada Nemačka dala mogućnost za solidarnost samo uz strogu kontrolu politike primalaca pomoći.\n„Takav integrativni proces pokazao se i ekonomski i politički destruktivnim po Evropu, jer će posejati seme ekonomskog slabljenja i političke gorčine. Evrozona mora da ide ka pravoj formi fiskalnog federalizma pod demokratskom kontrolom Evropskog parlamenta, zajedno sa ovlašćenjima za oporezivanje, pozajmljivanje i potrošnju, što trenutni budžet EU ne dozvoljava. Ukratko, EU će nastaviti da hoda na štakama, medicinski potpomognuta infuzijom Centralne banke, koja je primorana da obezbeđuje životnu energiju političkom projektu koji je izgubio dušu“, zaključuje Vale.\nvirus korona, podele, Evropska unija\n17:53 Eksplozija u skladištu oružja u uporištu Hezbolaha /foto, video/\n17:50 Proizvođač „Areplivira“ najavljuje novu verziju leka protiv korone\n17:50 Tramp u UN: SAD ispunjavaju sudbinu mirotvorca\n17:32 Krivokapić: Crna Gora ne može Srbiju da proglašava za neprijatelja /video/\n17:20 Snouden demantovao vest da je spreman da isplati milione vladi SAD


Za kašnjenje leta putnicima naknada i do 600 evra : Nadlanu.com\nZa kašnjenje leta putnicima naknada i do 600 evra\nObjavljeno 23. maj 2013. / 13:19:10\nPutnici reklamacije prvo upućuju avio-prevozniku koji je povredio njihova prava.\nMeđutim, ako on u roku od 30 dana ne odgovori na reklamaciju, mogu ga prijaviti Vazuhoplovnom inspektoratu Direktorata civilnog vazduhoplovstva Srbije, piše "Blic".\nDONIRANO PERJE: Papagaj uspešno poleteo posle nadogradnje…\nPrava koja putnik ima u slučaju kašnjenja leta, kao i naknade za obeštećenje, zavise od njegove dužine (do 1.500 i od 1.500 do 3.500 kilometara), ali i od dužine kašnjenja (dva, tri, četiri i više sati).\n"U ovakvim slučajevima avio-prevoznik je dužan da putnike pismeno obavesti o njihovim pravima, da im ponudi besplatne obroke i osvežavajuće napitke ili da im obezbedi hotelski smeštaj i prevoz do njega, ako je neophodno jedno ili više noćenja. Takođe, mora da im omogući dva besplatna telefonska poziva, slanje poruka teleksom, faksom ili elektronskom poštom", kažu za "Blic"u Direktoratu za civilno vazduhoplovstvo.\nKako objašnjavaju, ako let kasni najmanje pet sati, avio-prevoznik mora da u roku od sedam dana putniku plati punu cenu karte, ili plati za deo ili delove putovanja koji nisu ostvareni.\nDužan je i da plati i ako su delovi putovanja ostvareni, ali ako zbog krivice avio-kompanije let više ne služi svrsi koju je putnik prvobitno planirao. Pravo na povraćaj novca se primenjuje ako je putnik odlučio da ne putuje zbog kašnjenja.\n"Zakon koji reguliše ovu oblast primenjuje se poslednje dve godine. Reklamacija putnika je bilo, ali ne previše. Jedan deo njih ne stigne do nas jer avio-kompanije sa putnicima same reše taj problem", kažu u Direktoratu.\nU Nacionalnoj asocijaciji turističkih agencija (Juta) kažu da su imali jedan broj reklamacija i ističu da je većina sporova regulisana nadoknadama.\n"Problema sa kašnjenjem letova više ima tokom letnje sezone kada putnike voze čarteri. Kada su redovne linije u pitanju, takve stvari su ređe", kaže Aleksandar Seničić, direktor “Jute”.


Nepristupačnost problem porodica osoba sa invaliditetom - Užicka Republika Press\nPovodom 15. maja, međunarodnog dana porodice predstavnici Udruženja invalida cerebralne i dečije paralize Užice razgovorali su sa gradskom većnicom zaduženom za demografiju i populacionu politiku i zaposlenima u Centru za socijalni rad.\nKao ključni problem osoba sa invaliditetom članovi njihovih porodica u Užicu prepoznaju nepristupačnost, kako različitih institucija tako i školskih i visokoškolskih objekatima. Dragana Lazić, majka 24-ro godišnjeg Nenada Vlajkovića koji boluje od mišićne distrofije tvrdi da se tokom njegovog srednjoškolskog obrazovanja u Ekonomskoj školi svakodnevno susretala sa arhitektonskim barijerama. Isti problem sačekao ih je i na Akademiji Zapadna Srbija gde je njen sin trenutno na master strukovnim studijama na odseku za računovodstvo i reviziju.\nSve je u stepenicama, zbog čega verujem da se mnoga deca koja imaju fizički invaliditet ne školuju. Roditelji odustaju kada vide da treba dete da izvode ili iznose na drugiili treći sprat što je ogroman fizički napor. Nenad i ja smo pred kraj zajedničke borbe za master diplomu koju želi da stekne, ali na početku portage za adekvatnim zaposlenjem. Brine me saznanje da i mnoge ustanove i preduzeća kako u javnom tako i u privatnom sektoru nisu praktično pristupačna licima koja koriste određena pomagala, kaže Dragana.\nZahvalna je za podršku kako Udruženja čiji su članovi tako i grada Užica čiji je Nenad stipendista. Kao samohranoj majci vrlo joj je značajna i podrška koju dobija kroz psihološke radionice Centra za socijalni rad.\nGrad Užice preko svojih ustanova učestvuje u podršci i ostvarivanju osnovnih prava osoba sa invaliditetom i olakšanju života njihovih porodica, istakla je Ana Djokić iz Udruženja invalida cerebralne i dečije paralize Užice koje okuplja oko 150 porodica, a čiji najveći problemi su finansijske prirode.\nProfil porodice u kojoj živi osoba sa invaliditetom je da takve osobe u najvećem broju slučajeva imaju višestruke probleme, pa su pored fizičkog sve češće prisutni i različiti psihički problemi. U takvim porodicama obično je jedan roditelj zaposlen, dok je drugi usredsređen na dete sa invaliditetom. Nisu retke slučajevi u kojima nijedan roditelj nema zaposlenje, pa takve porodice žive isključivo od materijalnih davanja, socijalne pomoći i tuđe nege i pomoći.\nZa starije od 18 godina ključni problem je ostvarivaje prava na produženo roditeljsko pravo za šta je neophodno izvršiti određene zdravstvene i preglede u Centru za socijalni rad. Na kraju procenu daju i sudski veštaci čije usluge su na udaru budžeta porodica osoba sa invaliditetom. Prema raspoloživim informacijama koje imamo od pre 30 dana da bi porodica ostvarila produženo roditeljsko pravo neophodno je da za to izdvoji 18 600 dinara, što je za mnoge porodice koje imaju lice sa invaliditetom ogroman iznos, zaključuje Ana Đokić.\nInače, usluge koje se finansiraju iz budžeta grada Užica su usluge ličnog pratioca, dnevnog boravka za mlade, pomoć u kući za osobe sa invaliditetom, personalna asistencija i pomoć za stare.\nOvome dodajemo da će od juna meseca tekuće godine počeće da funkcioniše i nova usluga Inkluzivni centar što podrazumeva fizikalnu i psihološku pomoć i uslugu logopeda.\nDobrobit tokom pandemije ogleda se u odluci grada Užica da deci sa invaliditetom preusmeri dodatni novac koji je prvobitno bio namenjen proslavi Nove godine, za lečenje ili rehabilitaciju u banjama, navode iz Udruženja invalida cerebralne i dečije paralize Užice.


Otpad životinjskog porekla – rešiv problem – Semendria\n22. jun 2012. Društvo – Izvor: Tanjug – Srbiji je potrebno između 30 i 40 regionalnih centara za upravljanje životinjskim otpadom, jer se godišnje stvara 245.000 tona klaničnog otpada i još 28.000 tona od uginulih životinja, od čega se samo 20 odsto prerađuje u kafilerijama.\nSmederevo, Užice, Čajetina i Knjaževac učestvuju u projektu “Sporedni proizvodi životinjskog porekla”, čiji je cilj da se stvore tehnički i svi drugi uslovi za konkurisanje kod IPA programa Evropske unije za izgradnju četiri sistema za upravljanje animalnim otpadom.\n“Poslednjih godina animalni otpad prestaje da bude samo problem ruralnih sredina, već dominantno postaje urbani problem, a naročito na periferijama gradova. To ima sociološke, ekonomske i ekološke posledice”, izjavio je Tanjugu menadžer projekta Dejan Maksimović.\n“Iako se čini da je to skupa investicija, rešenje je u slabo korišćenim programima prekogranične saradnje i ‘know-how’ transferima EU. Vršac je pre četri godine izgradio jedini sabirni punkt u Srbiji kroz program prekogranične saradnje Srbije i Rumunije, a po sličnom modelu Užice i Čajetina imaju šansu da izgrade sabirni punkt kroz program prekogranične saradnje Srbije i BIH”, kazao je Pećinar.\n« Komiko oil ne odustaje od rafinerije\nKomiko Oil kasni sa uplatom za rafineriju »


Konferencija Pokreta nesvrstanih: 60 godina posle prve, beogradske – Beogradski sajam\nBeogradski sajam je u ponedeljak i utorak, 11. i 12. oktobra 2021. godine, mesto održavanja, posle Generalne skupštine Ujedinjenih nacija, najvećeg međunarodnog multilateralnog skupa u svetu ove godine.Radi se o konferenciji Pokreta nesvrstanih, povodom obeležavanja šest decenija postojanja tog globalnog međunarodnog pokreta, ali i, pre svega, njegove prve konferencije, u Beogradu, septembra 1961.\nPozvani su da se u Beogradu okupe najviši predstavnici 120 država članica Pokreta nesvrstanih, kao i 17 onih koje su u statusu posmatrača. Svoje učešće najavilo je nekoliko predsednika i premijera, više od 100 delegacija na visokom nivou i oko 40 ministara spoljnih poslova.\nOčekuje se dolazak i aktuelnog predsedavajućeg Generalne skupštine UN Abdula Šahida, ministra spoljnih poslova Maldiva. Putem video-linka trebalo bi da se obrate generalni sekretar UN Antonio Gutereš i Ilham Alijev, predsednik Azerbejdžana, zemlje koja trenutno predsedava Pokretu nesvrstanih.\nDomaćini ovog impozantnog skupa su predsednik Srbije Aleksandar Vučić i šef diplomatije Nikola Selaković.\nU septembru 2011, u čast pola veka nesvrstanih, Srbija je takođe bila domaćin dvodnevnog skupa. Tada su bile ugošćene delegacije više od 100 zemalja sa oko 600 članova. Među učesnicima su bili i zvaničnici Ujedinjenih nacija, Organizacije islamske konferencije, Afričke unije, Arapske lige, a kao posmatrači i predstavnici Španije, Mađarske i Finske. Predsedavajući Pokreta nesvrstanih tada je bio Egipat.\nPrva konferencija nesvrstanih bila je na nivou šefova država ili vlada, a idejnim tvorcima smatraju se predsednici SFRJ Josip Broz Tito, Egipta (u to vreme Ujedinjene Arapske Republike) Gamal Abdel Naser, Gane Kvame Nkrumah, Indonezije Sukarno, te prvi premijer Indije Džavaharlal Nehru. Te 1961. u Beograd su došli predstavnici 25 tadašnjih nesvrstanih zemalja, tri države posmatrača, ali i više oslobodilačkih pokreta, partija i organizacija.\nPet godina ranije, 19. jula 1956. godine, Tito, Nehru i Naser su na Brionima potpisali deklaraciju o zajedničkoj saradnji i politici, što je bio začetak Pokreta nesvrstanih.\nU Pokretu nesvrstanih, koji je prvobitno predstavljao 55% stanovništva planete, većinu vlada na svetu i skoro dve trećine članica UN, okupile su se države koje zvanično nisu bile niti članovi niti protivnici jednog od tada većih vojno-političkih blokova (NATO ili Varšavski pakt). Programska ideja organizacije bila je da osigura „nacionalnu nezavisnost, suverenitet, teritorijalni integritet i bezbednost nesvrstanih zemalja u njihovoj borbi protiv imperijalizma, kolonijalizma, neokolonijalizma, aparthejda, rasizma, uključujući i cionizam i sve oblike strane agresije, okupacije, dominacije, mešanja ili hegemonije, kao i protiv blokovske politike“.\nSam termin „nesvrstani“ je prvi upotrebio indijski premijer Džavaharlal Nehru 1954. i to po konceptu tadašnjeg kineskog premijera Džou Enlaja, formulišući Pet principa miroljubive egzistencije, koji će kasnije poslužiti kao osnova Pokreta nesvrstanih: Uzajamno poštovanje teritorijalnog integriteta i suvereniteta, Uzajamno nenapadanje, Uzajamno nemešanje u unutrašnje poslove, Jednakost i uzajamna korist i Miroljubiva koegzistencija.\n„Važnijim“ članovima od drugih smatrani su SFRJ, Indija, Egipat i povremeno Kina. Brazil nikada nije bio stalni član pokreta, ali je delio mnoge ciljeva Pokreta i slao posmatrače na konferencije.\nPokret je izgubio kredibilitet tokom 70-ih kada je kritikovan da u njemu postaju dominantne države koje su bile u neformalnom savezu sa nekom od velikih sila.\nOdržano je ukupno 18 konferencija Pokreta nesvrstanih, poslednja u Bakuu, Azerbejdžan, oktobra 2019.\nSRJ je 1992. godine istupila iz članstva u Pokretu nesvrstanih i prešla u status posmatrača. Srbija je danas takođe u statusu posmatrača.\nPrva konferencija Pokreta nesvrstanih održana je u Beogradu, od 1. do 6. septembra 1961. godine. Osim 25 punopravnih članova (po 11 iz Azije i Afrike, plus FNRJ, Kuba i Kipar), tri države su učestvovale kao posmatrači. Države učesnice tada su potvrdile svoju privrženost a „kriterijumima nesvrstanosti“, kojima su se obavezale da vode politiku nesvrstanosti na principima koegzistencije, da podržavaju borbu za nacionalno oslobođenje, da se ne uključuju u multilateralne paktove blokovskih sila, da ne sklapaju vojne saveze sa velikim silama i da ne ustupaju svoju teritoriju za vojne baze velikih sila.\nNa konferenciji je usvojeno nekoliko dokumenata: Deklaracija šefova država ili vlada, Izjava o opasnosti od rata i apel za svetski mir, kao i pisma identičnog sadržaja predsedniku vlade Sovjetskog Saveza Hruščovu i predsedniku SAD Kenediju.


PUT U ŽIVOT – Strana 51 – Svetosavlje\nAPEL GRAĐANIMA I VLASTIMA SRBIJE\nObavešten da se sa određenih mesta spremaju „uzvratne demonstracije“ u utorak 24. decembra 1996. godine, smatram se obaveznim da izrazim svoju najveću zabrinutost. Mimo svih, krajnje štetnih, političkih, diplomatskih ili ekonomskih posledica, glavnu opasnost sagledavam od posledica podeljenosti našeg društva koje može dovesti do uzajamnog, oružanog razračunavanja.\nObraćam se zato svim građanima i vlastima u Srbiji, a posebno pripadnicima vladajućih stranaka, iza kojih stoje oružane snage postojećeg poretka. Molim ih da se uzdrže od svakog nasilnog obračuna i otrpe proteste na sve ono što je i dovelo do nezadovoljstva, ne samo oko izbora, već i opštim stanjem u zemlji. Neka svojim vođama ostave da nađu rešenja koje će obezbediti demokratski mir i zadovoljenje pravde.\nAli obraćam se i građanima, koji su predvođeni čelnicima opozicionih stranaka, a naročito studentima, da u ime dostojanstvenog, nenasilnog izražavanja negodovanja i dalje pokazuju svoju predanost istini, a ne volji za obračunima. Ako se u narodu smatra da „pametniji popusti“, pa onda to budite vi: odustanite od sutrašnjih demonstracija da ne bi na vas pala odgovornost za najgore što bi se moglo dogoditi. Nastavite da se ponašate kako vam dolikuje, uzimajući za primer studente Beogradskog univerziteta, kojima sam se posebno obratio sa blagoslovom za njihovu privrženost hrišćanskim idealima, što znači istinskim demokratskim i ljudskim slobodama.\nMolim se Bogu da prevlada razum i mir među vama, i ako bi kojom nesrećom ipak došlo do sukoba, biću dužan da i lično stanem na stranu naroda prema kome bi se primenila sila. Pred najveći praznik mira i dobre volje među ljudima, neka se u sva srca našeg naroda useli blagodat Rađanja Sina Božijega, Gospoda Isusa Hrista.


Nakon pomoći od 100 evra, stiže nova mera države za građane Srbije - Svajcarac.rs\nočetak masovne vakcinacije u Srbiji doneo je određenu dozu optimizma i nadu da bi pandemija uskoro mogla da bude, koliko-toliko, pod kontrolom. Ipak, situacija je i dalje teška i neizvesna, pa se država odlučila za dodatnu podršku građanima i privredi\nNaime, do Sretenja, 15. februara, trebalo bi da bude definisan novi paket pomoći privredi, a u međuvremenu država razmišlja i o načinu, odnosno modelu za novu podršku građanima. Za sada je poznato da određenu pomoć ili olakšice mogu očekivati radnici, ali i nezaposleni i penzioneri.\nKako je najavljeno, upravo se rade poslednje analize kako bi novac bio usmeren na pravi način i kako bi se pomoglo svima kojima je to potrebno.\nNovi minimalci, možda i novac „iz helikoptera“\nKada je reč o pomoći za zaposlene, više od milion ljudi bi moglo da dobije dva ili tri puta po pola minimalca, to jest od 32.000 do 48.000 dinara. To je prvi najavio predsednik Srbije Aleksandar Vučić, rekavši da će ovaj vid podrške biti „nova injekcija“ za kompanije, privredu, preduzetnike, mala, srednja, pa i velika preduzeća.\nTakođe, razmišlja se i o dodatnoj podršci, ako bude potrebna, a koja je u 2020. bila u vidu isplate 100 evra svim punoletnim građanima.\nMinistar finansija Siniša Mali istakao je da su javne finansije Srbije stabilne i da ima dovoljno prostora da se obezbede sredstva za novi paket pomoći privredi i građanima.\n„Razmatramo više opcija, ali verujemo da će to biti isplata polovine minimalne zarade, kao i dodatna podrška za naše najstarije sugrađane u toku godine, koji su već od 1. januara dobili i povećanje penzija od 5,9 odsto“, rekao je Mali.\nPodrška i za nezaposlene\nU okviru pripreme novog paketa mera za pomoć privredi i građanima razmišlja se i o nekoj vrsti podrške za nezaposlene, naveli su iz Ministarstva finansija.\n„Podrška za nezaposlene tek treba da bude precizno definisana“, kažu u tom ministarstvu.\nPrema evidenciji Nacionalne službe za zapošljavanje, u Srbiji je krajem 2020. godine bilo ukupno 492.619 nezaposlenih osoba.\nJoš jedan bonus za penzionere?\nOsim najavljene državne pomoći u paketima sa vitaminima, koji su im zbog korone preko potrebni, i povećanja penzija od 5,9 odsto koje će im stići s februarskim čekom, najstariji u Srbiji mogli bi u toku godine da dobiju i dodatnu jednokratnu pomoć, kakvu su i nedavno primili.\nPenzioneri su uoči Nove godine dobili po 5.000 dinara jednokratne pomoći, za šta je država izdvojila 8,6 milijardi dinara.\nNove garantne šeme i sektorska pomoć za privredu\nDržava će nastojati da se produže i garantne šeme za kredite, koje su se u toku prošle godine odlično pokazale sa iznosom od 1,5 milijardi evra koliko je ušlo u privatni sektor. Kako je naveo predsednik Vučić, ovog puta bi preko tog sistema moglo da bude obezbeđeno još dva puta po 500 miliona.\n„Ako bismo mogli još 1 milijardu za preduzeća da obezbedimo preko garantnih šema. To je ono što mogu da obećam, a razmišljamo na koji način tokom godine da pomognemo građanima ne bismo li podstakli opštu potrošnju“, rekao je Vučić.\nOn je najavio da će biti i posebne sektorske pomoći za turizam, za hotelijere, turističke agencije, vodiče, za autobuske prevoznike, sa još pola minimalca.\nUskoro se očekuju i prvi dogovori sa američkom Međunarodnom razvojnom korporacijom DFC. Ministar finansija je u četvrtak, prilikom potpisivanja Međudržavnog sporazuma o podsticanju investicija, rekao da je glavni cilj da se do kraja prvog kvartala 2021. godine sa DFC-om usaglasi garantna šema za srpska preduzeća vredna milion dolara, kao i da polovinom godine ona bude dostupna našim mikro, malim i srednjim firmama.\nPrevious Evo koliko će se otplaćivati gotovinski krediti koji su odobreni 1. januara Next Skupljen novac za otplatu kredita čačanskog heroja


Kosmajac ima i pasoš BiH : Nadlanu.com\nKosmajac ima i pasoš BiH\nObjavljeno 25. jun 2014. / 20:40:29\nKako FTV prenosi, Kosmajac nezakonito je stekao i državljanstvo BiH, putem falsifikovane potvrde o mestu prebivališta koja datira iz 1994.\nKako navodi FTV, u potvrdi Kosmajca kao mesto boravka navedeno je Trebinje, sa ulicom Vinogradska b.b, a taj medij je došao do saznanja da mu je 2009. izdat rodni list u BiH, i da je dobio biometrijski pasoš.\nPrema dostupnim podacima sa graničnog prelaza izmedju Srbije i BiH, Kosmajac je poslednji put ušao u BiH 2010. godine.\nPodgorički mediji juče su preneli da je Kosmajac, koji je krajem prošle nedelje pobegao iz Srbije u Crnu Goru, napustio tu zemlju. Kosmajac je, pošto ga je Vučić označio kao najvećeg narko-dilera u Srbiji, otišao u Crnu Goru, u koju je ušao sa ličnom kartom Slovačke, potvrdila je ranije Uprava policije Crne Gore.\nIZNENAĐENJE IZ BRISELA: Evropski kovid-pasoši važiće samo za…\nDOBIĆE GA SVI KOJI SU PRIMILI DVE DOZE: Island izdao prvi…\nPozivajući se na izvore iz policije, dnevnik Dan je objavio da je Kosmajac napustio Crnu Goru u noći izmedju nedelje i ponedeljka, kao i da policija pretpostavlja da je otišao u BiH.\nLajčak je za slovačke medije ocenio da je sramota što mnogi narko-dileri s Balkana imaju slovačko državljanstvo, navodeći kao primer Darka Šarića kome se u Beogradu sudi za šverc kokaina iz Latinske Amerike, i Albanca s Kosova Bakija Sadikija, osudjenog za šverc heroinom.


Incidenti na Svesrpskom saboru\nSa jučerašnjeg protesta u Beogradu, 29. jul 2008.\nGrupa učesnika protesta zbog hapšenja Radovana Karadžića izdvojila se u utorak uveče od učesnika protesta na Trgu Republike i sukobila se sa policijom. Povređeno je 46 lica, od toga 25 pripadnika policije, 19 građana i dva novinara saopštilo je Ministarstvo unutrašnjih poslova Srbije.\nNeposredno pred završetak mitinga u organizaciji Srpske radikalne stranke, grupa huligana izdvojila se sa Trga republike, gde je bila postavljena bina, i u okolnim ulicama napala kordone pripadnika MUP-a.\nHuligani, za koje se pretpostavlja da su pripadnici navijačkih grupa, bacali su baklje na policiju, koja je, opremljena za razbijanje demonstracija, u više navrata uzvratila suzavcem i dimnim bombama.\nPovređeno je 46 lica, od toga 25 pripadnika policije, 19 građana i dva novinara saopštilo je Ministarstvo unutrašnjih poslova Srbije. U neredima je povređen novinar španske televizije Oskar Martinez, dok je novinara agencije Beta Miloša Đorelijevskog policija udarilaviše puta pendrekom po glavi, iako se legitimisao kao novinar. Kako su saopštili lekari, niko nije životno ugrožen. Načelnik Vojnomedicinske akademije Miodrag Jevtić izjavio je da su u tu zdravstvenu ustanovu nakon večerašnjih nereda primljena dva policijaca. On je istakao da je reč o lakšim povredama.\nTokom sukoba, demonstranti su razbijali izloge, čupali žardinjere, bacali kamenice na policiju, a u jednom trenutku pokušali su da naprave i barikade. Jake snage žandarmerije potom su se rasporedile na svim mestima oko Trga Republike, blokirale sve ulice, i potisnule demonstrante, nakon čega se situacija u gradu smirila. Potpuno su demolirani izlozi u Makedonskoj ulici u centru grada, gde je došlo do najžešćih sukoba policije i demonstranata. Okupljeni su nosili transparente - među kojima i onaj na kome je uz fotografije ubijenog premijera Srbije Zorana Đinđića i bivšeg predsednika SRJ Slobodana Miloševića pisalo "Sad smo jedno". Jedna grupa huligana je nešto posle 21 sat zapalila hrvatsku zastavu uz pesmu "Oj ustaše neke, neka, banjički vas logor čeka".\nRanije najavljena protestna šetnja nije održana, a zamenik predsednika Srpske radikalne stranke Tomislav Nikolić prethodno je sa bine pozvao demonstrante okupljene na Trgu Republike na "smirivanje strasti". "Nemojte, deco, nismo se zbog toga okupili, nećemo da rušimo Beograd već Borisa Tadića", rekao je Nikolić. On je pozvao huligane koji su se sukobili sa policijom da skinu kapuljače i marame sa lica "jer ne treba da se stide što su na protestu".\nKada je reč o dešavanjima na bini tokom mitinga, sve izjave učesnika mogu se svesti na nekoliko poruka: da je hapšenje Radovana Karadžića izdaja, da je Boris Tadić izdajnik, da je Karadžić utemeljivač Republike Srpske i da mu svu učesnici žele sreću u Hagu. Demonstranti su nosili zastave SRS-a, slike Radovana Karadžića, Vojislava Šešelja, Ratka Mladića i Slobodana Miloševića, i transparente sa parolama podrške haškim optuženicima i Kosovu. Na transparentima koje su okupljeni nosili bile su i reči osude predsednika Srbije Borisa Tadića kome skandiraju "Borise, ustašo!". Preko razglasa su pre mitinga puštane i srpske nacionalističke pesme, a okupljeni su pevali i "Hriste bože, raspeti i sveti!", što je bila "himna" raspuštene Jedinice za specijalne operacije, kojom je rukovodio Milorad Ulemek Legija.\nU utorak uveče održan Svesrpski sabor\nNa centralnom beogradskom Trgu Republike u utorak uveče održan je miting Srpske radikalne stranke pod nazivom „Svesrpski sabor“, a povodom hapšenja Radovana Karadžića.\nVelikom binom dominirao je natpis "Sloboda za Srbiju", a demonstranti su nosili zastave SRS i Demokratske stranke Srbije, slike Radovana Karadžića i Vojislava Šešelja i transparente sa parolama podrške haškim optuženicima. Na transparentima su bile i reči osude predsednika Srbije Borisa Tadića kome su skandirali "Borise, ustašo!".\nPreko razglasa su se emitovale uglavnom srpske nacionalističke pesme, a okupljeni su pevali i "himnu" raspuštene Jedinice za specijalne operacije. Primetni su bili i transparenti "Priznajte Republiku Srpsku" i "Srbijom vladaju tajkuni, peta kolona pod patronatom Pentagona”. Jake policijske snage obezbeđivale su skup, kao i sve važnije institucije u gradu i strana diplomatska predstavništva. Oko bine je bilo obezbeđenje koje je angažovala SRS kao organizator.\nGeneralni sekretar te stranke Aleksandar Vučić miting je nazvao skupom svih slobodoljubivih ljudi. Novinarima je poručio da će za bezbednost svakog od njih biti zadužena po dva njihova čoveka:\n„Uglavnom će vas čuvati sportisti, i to ljudi koji su bili prvaci Evrope i sveta u različitim borilačkim veštinama. Mi ćemo dati sve od sebe da budete apsolutno zaštićeni.“\nUoči večerašnjeg mitinga oglasio se i predsednik Srbije Boris Tadić, koji je pozvao sve mlade ljude koji demonstriraju na ulici "da se late škole i sportski navijaju za svoje klubove":\nNema patriotizma u huliganstvu i pokvarenjaštvu i političari koji to podržavaju u stvari postaju saučesnici huligana i kriminalaca...\n“Nema patriotizma u huliganstvu i pokvarenjaštvu i političari koji to podržavaju u stvari postaju saučesnici huligana i kriminalaca. Poruka je svima: u ovoj zemlji će se poštovati red, mir i svako ima obavezu da poštuje red i mir i ustavni poredak. Svako ima obavezu da radi svoj posao.”\nOn je naveo i da svi imaju pravo da protestuju i misle drugačije, ali da je za njega neverovatno što se demonstrira zbog poštovanja zakona. Zoran Dragišić u tom kontekstu zaključuje da ovo nije miting zbog hapšenja Radovana Karzadžića, te da će njime i biti završena serija protesta u Beogradu:\n„Taj miting radikali organizuju zbog svojih političkih potreba i to je dobar povod da se politički konsoliduju. Ja ne očekujem da će se nastavljati i ne verujem da će se na sva zvona objaviti da se Radovan Karadžić izručuje tog i tog dana. Prosto verujem da će javnost samo videti fotografije i snimke Radovana Karadžića kako odlazi u Sheveningen. A eventualno, nakon izručenja, kada se to bude saznalo, moguća su još neka okupljanja, ali to neće biti ništa masovno.“\nPravi razlog izlaska na ulice\nDa li je pritvaranje jednog od najtraženijih haških begunaca zaista i razlog izlaska na ulice, pripadnika nacionalističkih grupa, pre svega mladih ljudi? Socilog Zagorka Golubović daje negativan odgovor i navodi da su ovakve situacije zapravo idealan ventil za izlivanje nezadovoljstva nagomilanog tokom odrastanja u Srbiji devedesetih:\nOni slave Hitlera, a da ih pitate, niko od njih ne bi znao ni šta je to nacizam, ni šta su ta obeležja koja nose. Prema tome, još manje sigurno znaju o Radovanu Karadžiću...\n„Oni pojma nemaju. Oni slave Hitlera, a da ih pitate, niko od njih ne bi znao ni šta je to nacizam, ni šta su ta obeležja koja nose. Prema tome, još manje sigurno znaju o Radovanu Karadžiću.“\nOvo neznanje, međutim, nije uticalo ni na sledeću činjenicu - nakon Karadžićevog hapšenja naglo je skočila prodaja na uličnim tezgama na kojima dominiraju suveniri posvećeni haškim optuženicima:\n“Imamo jako lepu prodaju, sa kasetama i svu robu koju dobijemo bukvalno za par dana rasprodamo. Iskreno, u čitavoj priči postoji jedan mali bunt u narodu, ljudi vole ono što je zabranjeno.”\n“Kragujevčani imaju osećaj za srpstvo i za srpski narod, a Radovan je oličenje srpskog naroda i jedna legenda koja nikad neće biti izbrisana iz srca srpskog naroda.”\n“Kupio sam kasetu o Radovanu Karadžiću i dva kalendara, jedan sa Mladićem, jedan sa Karadžićem, jer to su naši srpski heroji.


Kako zaspati – vojnički trik da zaspite u roku od 3 minuta\nMetoda koja pojedincima pomaže da zaspu u roku od samo 120 sekundi, navodno je osmišljena za američke vojne pilote. Njeno usavršavanje može potrajati šest nedelja, ali kad to učinite, uspavljivaće vas čak i s vrlo glasnim zvukovima u pozadini ili nakon jake doze kofeina, piše portal Dnevna doza lepog.\nKorak 5: Ispraznite svoj um tokom 10 sekundi – razbistrite ga odlaskom na svoje „srećno mesto” ili zamislite nešto opuštajuće. Ako to ne možete da učinite, možete uzastopno u sebi da izgovorite reči: „Nemoj da misliš“.\nKorak 6: To je to. Trebalo bi da ste već zadremali, ali nastavite tako dok ne zaspite.\nU ovom poduhvatu vizualizacija srećnog mesta, mesta na kojem se osećate smireno i bezbedno, može vam pomoći u upravljanju mislima koje vas uznemiruju i ne daju da zaspite, a čak je utvrđeno da ima pozitivne rezultate za one s nesanicom.\nU kombinaciji s pažljivim disanjem i opuštanjem mišića, navodno deluje i ako pokušavate da zaspite sedeći. Ipak, ako imate poremećaj poput anksioznosti ili poremećaja pažnje, verovatno će ići teže…


Apr 27, 2018 HP, OMEN by HP\nOvog vikenda ne propustite prvi po redu LOGIN, gejming događaj koji će na jednom mestu okupiti sve ljubitelje najnovijih tehnologija, virtuelne realnosti i video igara.\nLOGIN, Powered by OMEN by HP, počinje u subotu 28. aprila i trajaće do nedelje 29. aprila, u BelExpo Centru u Beogradu. Ovo je prvi u nizu Login događaja, koji će biti posvećen svim ljubiteljima video igara, računara i prateće opreme, konzola, gedžeta, youtube-a i e-sporta. Posetioci i učesnici će na ovogodišnjem LOGIN-u biti u prilici da posete štandove kompanija HP, XPG, HTC, ASUS, ComputerLand i mnogih drugih i da se upoznaju sa inovacijama u ovoj najpopularnijoj i najbrže rastućoj industriji.\nOrganizovani su i mnogobrojni turniri u svetski poznatim video igrama – Counter-Strike: Global Offensive, FIFA 18, TEKKEN 7, PUBG i Arena Of Valor, u kojima će posetioci biti u prilici da pokažu svoje sposobnosti i osvoje vredne novčane i robne nagrade kao što su profesionalne gejming slušalice, prateća oprema, mobilni telefoni i mnoge druge. Ukupna vrednost novčanih nagrada je 6.000 dolara! Pored turnira, biće organizovane i brojne aktivacije, druženje sa popularnim jutjuberima Suarez16 i Dex Rock, kao i poseban deo za odmor, kako bi svi prisutni mogli da se zabave i razmenjuju svoja znanja i iskustva.\nRaspored i vreme dešavanja na događaju možete videti na zvaničnom sajtu www.loginsrbija.rs.\nDođite na LOGIN Powered by OMEN by HP i doživite nezaboravno iskustvo!


Finale Mundijala doneće diplomatsku pobedu Rusiji - Sputnjik Srbija\n22:45 16.06.2018 Preuzmite kraći link\nIako reprezentacija Rusije nema gotovo nikakve šanse da uđe u finale, ruski predsednik Vladimir Putin će, u krajnjoj meri, odneti pobedu na diplomatskoj sceni — pobedu protiv izolacije, tvrdi list.\nRusija je od britanskog pevača Robija Vilijamsa napravila „glavnu zvezdu kratke, ali upečatljive ceremonije otvarnaja“, što je veoma simbolično ako se ima u vidu da je Velika Britanija odbila da pošalje zvaničnu delegaciju na Mundijal, izražavajući time protest zbog trovanja bivšeg dvostrukog agenta Sergeja Skripalja i njegove kćerke Julije na britanskoj teritoriji, piše „Temps“.\nDok je Robi Vilijams otvarao Mundijal svojim nastupom, Vladimir Putin je primao čitav niz inostranih lidera, među kojima je i nasledni princ Saudijske Arabije Muhamed bin Salman.\nŠto se diplomatskog plana tiče, lideri koji su bili na ceremoniji otvaranja, međutim, ne pripadaju kategoriji „saveznika-teškaša“. To su uglavnom bili rukovodioci bivših sovjetskih republika, kao i zemalja Latinske Amerike.\nVladimir Putin, međutim, nema o čemu da brine. Vrlo je verovatno da će Svetsko prvenstvo u fudbalu privući sve one lidere evropskih zemalja, s izuzetkom Velike Britanije, čiji timovi uđu u završne etape takmičenja.\nTokom večeri kada se bude igrala finalna utakmica, u kojoj ruska reprezentacija nema gotovo nikakve šanse da učestvuje, Putin će izvojevati pobedu na diplomatskoj sceni — pobedu protiv izolacije, zaključuje list.\nSvetsko prvenstvo u fudbalu 2018, Robi Vilijams, Vladimir Putin, Latinska Amerika, Velika Britanija


Predstavnici Vaterpolo saveza Srbije (VSS) zatražili su na današnjem sastanku sa čelnicima regionalne Jadranske lige u Zagrebu da u tom takmičenju sledeće sezone učestvuju tri naša kluba - Partizan, Crvena zvezda i Vojvodina.\nObe strane složile su se da postoji interesovanje za ulazak srpskih predstavnika u regionalno takmičenje, u kome već treću sezonu učestvuju najbolji hrvatski, crnogorski i slovenački klubovi.\nOdlučeno je da se u narednih nekoliko dana izradi finansijska konstrukcija s obzirom da je rukovodstvo Jadranske lige istaklo da povećanje troškova takmičenja za njih nije prihvatljivo.\nDelegaciju VSS-a u glavnom gradu Hrvatske predvodio je generalni sekretar Marko Stefanović, a u njoj su bili još selektor državnog tima Dejan Udovičić i predsednik Međunarodne komisije našeg Saveza Dejan Perišić.\nOni su razgovarali sa predsednikom Hrvatskog vaterpolo saveza i prvim čovekom Borda Jadranske lige Pericom Bukićem, komesarom tog takmičenja Milivojem Bebićem i članom Borda Tomislavom Paškvalinom.


Pregovori bez rešenja, poslodavci spremni na razuman kompromis • Poportal\nUnija poslodavaca Srbije i predstavnici Sindikata nisu uspeli da postignu kompromis o minimalnoj ceni rada. Poslodavci ostaju kao i do sada spremni na kompromisno rešenje, ali insistiraju na tome da ono mora biti održivo, odnosno da ne sme da ugrozi poslovanje većeg broja preduzeća.\nRazgovori o minimalcu biće nastavljeni 14. septembra na sednici Socijalno-ekonomskog saveta. Ukoliko i tom prilikom ne bude dogovora, odluku će doneti Vlada Republike Srbije.\nTokom pregovora Sindikat je nastupio sa zahtevom za povećanje cene rada na 37.000 dinara, dok su predstavnici Unije izneli stav privrede, izražen u anketi sprovedenoj uoči početka pregovora, da uslova za povećanje nema i da je pandemija Covid-19 ozbiljno ugrozila poslovanje preduzeća u Srbiji. U ime Ministarstva privrede predloženo je povećanje minimalne cene rada u rasponu od 4 do 6%.\nUnija poslodavaca Srbije izražava i dalje spremnost na srednje rešenje, po kome bi bila povećana minimalna cena rada u iznosu ne većem od 6%, ali uz uslov da se istovremeno usvoji paket mera koji bi smanjio troškove poslovanja. U te mere spada pre svega smanjenje poreza i doprinosa za najmanje 1%, povećanje neoporezivog dela dohotka, kao i ukidanje parafiskalnih nameta koji predstavljaju veliki trošak za preduzeće.\nFOTO: Tanjug-Rade Prelić


Osvajanje Midžora na četiri točka - PLUMRACE\nGlava Zete za stare nove početke\n17. 06. 2013. Comments (0) Views: 811 Autosport, Offroad\nMinulog vikenda više od 50 posada iz zemlje i inostranstva učestvovalo je u adrenalinskom karavanu po Staroj planini, sa samo jednim ciljem, da se što bolje druže u netaknutim delovima prirode i osvoje najviši planinski vrh u Srbiji Midžor, koji se nalazi na 2164 metara nadmorske visine.\nBratislav Minić Batak i članovi kluba organizatora ATV „Stara planina” učinili su maksimum napora da ponositi vlasnici četvorotočkaša specijalno pripremljenih za bespuća tokom dva dana u potpunosti uživaju, ali i da se dobrano pomuče na određenim delovima, kako bi poželeli i drugi put da dođu.\n– Tokom dva dana svi učesnici karavana prevalili su oko 180 kilometara vrlo teške terenske vožnje, ali sa neprekidnim osmehom i pogledom koji je govorio da su maksimalno uživali. Bilo je jedno četiri prevrtanja, naravno bez posledica po posade, jer su terenska vozila adekvatno pripremljena za sve izazove van puteva, a vrhunca dvodnevnog karavana bilo je prevrtanje u Timoku, na pet kilometara od cilja u vlastitoj režiji. Malo me boli desna ruka, ali i to je sastavni deo avanture – rekao je Minić.\nKaravan je pre svega imao avanturističko adrenalinski karakter i prevashodno je bio namenjen ljubiteljima vožnje van terena, tako da nema pojedinačnih pobednika. Koliko su Stara planina i sama organizacija bile zanimljive učesnicima, govori i veliki broj posada iz Slovačke, Mađarske, Makedonije i naravno Srbije.\n– Prvog dana smo direktno iz Knjaževca krenuli ka granici sa Bugarskom i vozili se od jednog graničnog kamena do drugog u ukupnoj dužini od 30 kilometara. Preostalih 60 kilometara koliko smo predvideli u programu, učesnici su prevalili u mešovitoj vožnji sa neophodnim zaustavljanjem zbog obroka.\nDrugog dana posle uspešnog osvajanja Midžora krenuli smo put Kalne, gde smo kod Ćire Čolte pojeli nezaboravni vojnički pasulj i napravili kraću pauzu. U Knjaževac smo se vratili forsirajući Timok i tako zatvorili krug od 180 kilometara, na opštu radost i veselje svih učesnika – sumirao je utiske višestruki šampion Srbije u kategoriji terenskih vozila.\n» Autosport, Offroad » Osvajanje Midžora na četiri točka\nWTCC gazde uhvatio zort\nLepote i iznenađenja klase mali N\nKad zvanični prežvakavaju


Otvorena izložba slika likovne kolonije „Žagubica 2018“ • Poportal\nU utorak, 4. septembra 2019. godine, u Galeriji „Krug“ u Petrovcu na Mlavi u 20 časova svečano je otvorena izložba slika sa prošlogodišnje likovne kolonije „Žagubica 2018.“.\nUčešće na na likovnoj koloniji uzelo je dvadesetpetoro likovnih umetnika od Sombora, preko Beograda, Požarevca, Niša, Raške do Bitolja. Isto toliko umetničkih radova različitih žanrova i stilova izloženo je i na zidovima petrovačke Galerije „Krug“, koja je za ovu priliku bila dupke puna.\nFoto: Galerija Krug Petrovac na Mlavi\nMeđu posetiocima, pored članova Udruženja likovnih umetnika Petrovac, mogli su da se vide i članovi Udruženja likovnih umetnika Homolja iz Žagubice, kao i članovi Udruženja likovnih stvaralaca „Milena Pavlović Barili“ iz Požarevca, ali i predstavnici škola, javnih preduzeća, lokalnih medija, kao i drugi građani, zaljubljenici u likovnu, ali i u umetnost i kulturu uopšte.\nSve prisutne u svojstvu domaćina pozdravio je sekretar ULUP-a, diplomirani slikar, Dragan Milosavljević, da bi reč zatim uzeo gospodin Vlada Todorović, načelnik za finansije i budžet Opštine Žagubica, koji je govorio o realizaciji likovne kolonije. Prisutnima se na kraju obratio i gospodin Saša Ilić, direktor novoosnovanog Zavičajnog muzeja u Žagubici, koji je izložbu i otvorio.\nIzložbu slika sa likovne kolonije „Žagubica 2018.“ moći ćete da pogledate tokom septembra svakog radnog dana i subotom u Galeriji „Krug“ u Petrovcu na Mlavi.


Zaraženog Grigora Dimitrova bugarski mediji povezivali su sa SRPSKOM PEVAČICOM, evo gde je sve počelo i šta su pisali o njima\nMlada zvezda Milica Pavlović plenila je svojom pojavom kada se nedavno pojavila na dobrotvornom turniru "Adria Tour" u Beogradu, koji je organizovao Novak Đoković. Bugarski mediji su bili oduševljni našom zvezdom, te su je povezali sa teniserom, Grigorom Dimitrovim, koji je kasnije objavio da je zaražen korona virusom, nakon čega i je celi turnir otkazan.\nOduševljeni Pavlovićevom, mediji su preneli i da u Srbiji Milicu zovu "Seksi Senjoritom" zbog istoimenog hita. Rođena je u Švajcarskoj, ali je većinu svog života provela u Srbiji kod bake i deke u selu Gornji Bunibrod kod Leskovca. Ceo članak o našoj mladoj zvezdi u bagarskim medijima pogledajte OVDE.\nVIDEO: Milica Pavlović druženje sa fanovima\nMilica Pavlović druženje sa fanovima\nMilica Pavlović u ZLATU SIJALA, ogrlica sa posebnom porukom, a evo šta je imala da kaže o povezivanju sa Grigorom Dimitrovim (VIDEO)


Novi Gorenje studio otvoren na Dolac Malti – Urban Magazin\nNovi Gorenje studio otvoren na Dolac Malti\nJedan od vodećih evropskih proizvođača kućanskih aparata, kompanija Gorenje, danas je na adresi Malta 29, otvorila novi Gorenje studio veličine 215 kvadratnih metara. Ovim povodom je organizovan i Gorenje Porodični dan, te predstavljena donacija Centru za odgoj, obrazovanje i rehabilitaciju Vladimir Nazor.\nPored nastupa Hor za male i mlade Suncokreti, u okviru Porodičnog dana, Udruženje za pomoć djeci i mladima Eurokids održalo je edukativne radionice i igraonice za djecu.\nOvaj, šesti po redu studio svečanim presijecanjem vrpce otvorili su Nedim Junuzović, direktor maloprodaje Gorenje Commerce d.o.o. i Semir Lerić, poslovođa novog Gorenje studija.\n“Otvaranjem nove poslovnice nastavljamo našu strategiju održivog razvoja koja je istovremeno fokusirana na približavanje našim vjernim kupcima. Od danas svi mogu mnogo brže i jednostavnije dobiti uvid u našu ponudu te uraditi servis svojih aparata“, naglasio je Junuzović, te dodao da mu je posebno drago što će širenjemposlovanja Gorenje ujedno otvoriti i tri nova radna mjesta na kojima će priliku za rad dobiti mladi i talentovani ljudi.\nNaglašavajući kako Gorenje ima veliku obavezu da svoj uspjeh podijeli sa drugima, Junuzović je dodao da je kompanija jako posvećena društveno odgovornom poslovanju. “Ovim porodičnim danom promovišemo vrijednosti iza kojih Gorenje stoji kao brend. Centar Vladimir Nazor i Hor za male i mlade Suncokreti već godinama obrazuju nove naraštaje da žive u skladu sa najvišim etičkim vrijednostima koje ujedno dijeli i kompanija Gorenje, a podrška njima je samo nastavak naše tradicije da pomažemo ovakve i slične projekte“, rekao je Junuzović te dodao da je Centru Vladimir Nazor donirana Gorenje ugradbena kuhinja sa aparatima.\nDirektor Centra za odgoj, obrazovanje i rehabilitaciju Vladimir Nazor, Zulfo Ahmetović, naveo je kako Centar svoj nivo rada i stručne podrške bazira upravo na ovakvim donacijama. “Ova donacija je veoma važna za nas s obzirom da će nova kuhinja obezbjediti optimalne uvjete za objedovanje učenika i učenica tokom cjelodnevnog boravka na nastavno-rehabilitacionom procesu. Na osnovu ove podrške, učenici i učenice će podignut nivo samostalnosti prilikom objedovanja, poboljšati kvalitet brige o sebi te razviti bolju socijalnu interakciju“, istakao je Ahmetović te se još jednom posebno zahvalio kompaniji Gorenje na nesebičnoj pomoći.


U Opštini Zvezdara počela realizacija projekta „I Romi preduzetnici” : Gradska opština Zvezdara\nU Opštini Zvezdara počela realizacija projekta „I Romi preduzetnici”\nU Gradskoj opštini Zvezdara je 6. novembra počela realizacija projekta „I Romi preduzetnici“ pod pokroviteljstvom Ministarstva omladine i sporta. Projekat koji je besplatan za sve kandidate sprovodi Gradska opština Zvezdara preko svoje Kancelarije za mlade.\nPredsednik Gradske opštine Zvezdara Miloš Ignjatović je pozdravio učesnike u ime Opštine i rekao da mu pričinjava zadovoljstvo što Opština Zvezdara ima mogućnost da sa Ministarstvom omladine i sporta realizuje ovaj projekat. To je, kako je rekao, veoma važno, jer Opština ima Mobilni tim za inkluziju Roma i realizuje više projekata vezanih za integraciju Roma, pa ovaj projekat dopunjuje već postojeće aktivnosti. Miloš Ignjatović je istakao da će polaznicima obuku držati vrsni predavači od kojih mogu mnogo da nauče, ali da je potrebno da i sami ulože trud i stiču nova znanja, jer je obrazovanje veoma važno za njihovu budućnost.\nPolaznicima se obratila i Danijela Lakatoš afilijator/rukovodilac programa Romakted ukazujući na potrebu većeg angažovanja i sticanja veština Roma i Romkinja u cilju pospešivanja samozapošljavanja.\nPočetku realizacije projekta je prisustvovao i Miroslav Marinović, član Veća GO Zvezdara zadužen za socijalnu politiku i jedan od inicijatora realizacije ovog projekta.\nNakon uvodnog obraćanja i svečanog dela, realizovano je prvo u nizu predavanja iz prava sa posebnim osvrtom na kreiranje ideje budućeg posla, provere vrednosti i mogućnosti realizacije iste. Polaznici su na predavanju mogli da dobiju saznanja o osnovnim oblicima privrednog organizovanja, načinima finansiranja sa potrebom da poslovi koje obavljaju pređu u zonu pravno-ekonomske regulisanosti.\nTokom realizacije projekta polaznici edukacije će imati prilike da steknu osnovna znanja iz oblasti ekonomije i prava na predavanjima koje će voditi eminentni stručnjaci iz ovih oblasti, kreiraće ideju koju će realizovati uz primenu stečenih znanja u okviru radionice pisanja biznis plana, te će finalno imati praktično primenjiva znanja i pripremljenu ideju za koju će predavači predložiti moguće izvore finansiranja. Takođe, imaće i priliku da se tokom trajanja projekta susretnu i razmene mišljenja i sa preduzetnicima koji će uzeti učešća u okviru Okruglog stola kao finalne faze realizacije ovog projekta.\nSvim polaznicima obezbeđen je edukativni materijal koji će im omogućiti da pravovremeno prate edukaciju, izvršavaju zadatke koje pred njih postavljaju edukatori, a nakon sprovedenog projekta će imati „vodiče” koji će njihovu ideju usmeravati ka konačnoj realizaciji u praksi.\nPredavanja i obuke iz oblasti preduzetništva drže edukatori koji imaju dugogodišnje iskustvo u radu sa studentima na Beogradskom univerzitetu .\nProjekat će biti realizovan u periodu od 5.11.2018 – 31.1.2019. godine i omogućava pohađanje stručne obuke iz oblasti preduzetništva u cilju osposobljavanja mladih Roma i Romkinja u cilju sticanja novih ličnih i poslovnih veština koje su ključne za zaposlenje i omogućavaju lakše zapošljavanje.


Indija zabranila TikTok i još 50-ak kineskih aplikacija - CdM\nIndija zabranila TikTok i još 50-ak kineskih aplikacija\nIndija će zabraniti TikTok te nekoliko drugih poznatih kineskih aplikacija jer, kako tvrde, predstavljaju “prijetnju suverenitetu i integritetu” njihove države, javlja CNN. Ovo je nastavak eskalacije tenzija između dvije zemlje.\nVlada Indije je objavila da je zabranila aplikacije medju kojima su “TikTok”, “UC browser”, “WeChat” i “Bigo Live”, kao i platforme za elektronsku trgovinu “Club Factory” i “Shein” koje se koriste preko mobilnih i drugih uređaja koji mogu da se povežu na internet.\n“Ministarstvo informacionih tehnologija primilo je mnoge pritužbe iz različitih izvora, uključujući nekoliko izvještaja o zlopotrebi nekih mobilnih aplikacija dostupnih za “Android” i “iOS” platforme za kradju i neovlašćeno prenošenje podataka korisnika na servere sa lokacijama van Indije”, navodi se u saopštenju.\nNa kraju saopštenja se kaže da je ovo “pitanje veoma duboke i neposredne zabrinutosti koja zahtijeva hitne mjere”.\nTagsAplikacije Bigo Live Indija Kina TikTok UC browser WeChat zabrana


„Srbija ne može sama da reši problem migranata. Mi se, kao Radna grupa obraćamo predsedniku Vlade Aleksandru Vučiću da učini napor, da sazove regionalni skup, a možda i ne samo regionalni skup na ovu temu, na kojem će biti napravljen zajednički plan i strategija kako da se borimo sa ovim problemom“, rekao je Vulin novinarima posle prvog sastanka Radne grupe za rešavanje problema mešovitih migracionih tokova u Beogradu.\nOn je dodao da se „naše granice svakodnevno čuvaju“, ali da neke druge zemlje to ne rade, a kako je naveo, da bi granica bila sačuvana, mora biti čuvana sa obe strane. Ministar je za „hitnu pomoć“ u vidu hrane, lekova, novca i sredstava u tehnici zamolio i Evropsku komisiju i Visoki komesarijat UN za izbeglice (UNHCR).\n„Milioni ljudi koji napuštaju sever Afrike prolaze ili će proći kroz Srbiju. Imamo 22.182 lica koja su zatražila azil i oni na taj način izražavaju spremnost da ostanu u Srbiji, a da li ostaju ili ne, to je drugo pitanje“, naveo je Vulin.\n„Mi ćemo u neposredno ugroženim opštinama – Preševu i Bujanovcu, obezbediti ljudima medicinsku zaštitu, hranu i osigurati da njihovo kretanje bude u skladu sa zakonom“, rekao je Vulin.\n„U protekla tri dana vratili smo više od 3.000 ljudi koji su pokušali nelegalno da pređu granicu, a granicu dnevno pređe 300 do 400 ljudi“, kazao je ministar.


Cevi za ventilaciju | ventilacioni cevovodi\nCevi za ventilaciju ili ventilacione cevi se koriste tamo gde tehnološki procesi zahtevaju da se brzo uklanjaju gasovi tamo gde se oslobađaju štetne pare kiselina ili druge opasne materija, prvenstveno u hemijskim industrijama u prostorijama u kojima se vrši tehnološki proces.\nIzrađuju se od HDPE ili PP u zavisnosti od vrste isparavanja, odnosno u koliko su agresivne materije koje prolaze kroz cevi za ventilaciju. Kompletnu ugradnju cevi za ventilaciju i montažu ovakvih cevovoda vrše atestirani zavarivači na licu mesta.\nCevi za ventilaciju za farme\nVentilacioni cevovodi se koriste u stočarstvu (svinjarstvo, govedarstvo, ovčarstvo …) za ventilaciju stočarskih farmi. Za ovakve sisteme izrađujemo i dodatne proizvode (klapne, difuzore, poklopce ...)\nVentilacioni cevovodi - iskustvo\nCevi za ventilaciju manjeg prečnika 600 i 800 koriste se kao ventilacioni kanali u stajskim objektima za odvođenje zagušljivog i prljavog vazduha napolje iz prostorija. Godinama sarađujemo sa „HAKA-agrar“ iz Erbach-a (Nemačka), za čije potrebe i izrađujemo cevi za ventilaciju i delove ventilacione opreme.


Vesti online / Vesti / Svet / UN: Hemijsko oružje upotrebljeno u pet navrata\nUN: Hemijsko oružje upotrebljeno u pet navrata\nU konačnom izveštaju koji su dostavili generalnom sekretaru UN Ban Ki Munu, inspektori navode da imaju "dokaze" i "verodostojne informacije" o upotrebi hemijskog oružja u više mesta u Siriji.\nIstraživači UN u Siriji\nInspektori u izveštaju koji će u ponedeljak razmotriti Savet bezbednosti, ne navode ko je odgovoran za te napade jer to ne ulazi u njihov mandat.\nPročitajte sve što smo pisali o Siriji OVDE\nMisija je "prikupila flagrantne i uverljive dokaze o upotrebi hemijskog oružja nad civilima uključujući i decu, u regionu od Gute do Damaska 21. avgusta", bilio je navedeno u preliminarnom izveštaju misije u septembru.\nOrganizacija za zabranu hemijskog oružja koja je ove godine dobila Nobelovu nagradu za mir, zadužena je za nadgledanje uništavanja sirijskog hemijskog oružja nakon istorijske rezolucije Saveta bezbednosti UN kojom je naloženo uništavanje tog oružja do sredine 2014. godine.\nRezolucija je usvojena u okviru rusko-američkog sporazuma o uništavanju sirijskog hemijskog oružja, čime je uklonjena pretnja američkim napadima zbog hemijskog napada 21. avgusta kod Damaska.\nSVET Inspektori UN: Korišćen gas sarin\nSVET Damask zeza svet? Prebacuje sarin u Liban i Irak\nSVET Istražitelji UN ostaju do subote ujutru u Siriji\nSVET Inspektori UN ponovo u Siriji


Kosovo je naj skuplja Srpska rijec !!!\nby obren_ray on Fri Feb 29 2008, 05:58\nOva tema je namijenjena onima koji ne podrzavaju nezavisnost Kosova. Ima li neko ideju kako bi mogli da pomognemo tim ljudima tamo na Kosovu.\nRe: Kosovo je naj skuplja Srpska rijec !!!\nby wolf sagash on Fri Feb 29 2008, 22:55\nobren_ray :: Ova tema je namijenjena onima koji ne podrzavaju nezavisnost Kosova. Ima li neko ideju kako bi mogli da pomognemo tim ljudima tamo na Kosovu.\nmislim da ni jedan srbin ne podrzava nezavisnost kosova i svi smo mi odrasli na kosovskom mitu.taj mit je dio mene,dio moje emocionalne strukture i ja ga se ne stidim,iako mnogi minorni narodi iz okruzenja pokusavaju da nama,srbima pripisu neku manijakalnost i mitomaniju zbog kosovskog kulta.to govori smo da se radi o malim i istorijski beznacajnim nacionima.pa i izraelci slave masadu,amerikanci alamo...partizani su slavili kadinjacu....da oni imaju slican primjer u svojim kratkim istorijama razvili bi zasigurno jos vece stepene obozavanja.\nali postovanje kosovskog mita i carstva nebeskog ne znaci da mi sada trebamo da srljamo u nekakve oruzane sukobe i samoizolacije.jer jos jedno potpaljivanje sirokih narodnih masa i nedaj boze neki oruzani sukob doveli bi do bioloskog izumiranja nase nacije.\nmislim da je za nas jedini ispravni put-evropa.pustite ruse,oligarsi i njihov krvavi novac nece nam donijeti nista dobro.oni u nama vide jedan mali beznacajni narod i jedino su im zinula usta na nase energetske resurse.a sve price o braci srbima isovjernom i cestitom slavenskom narodu su samo mazanje ociju nesretnim ljudima i taktika zbog koje ce na nama,srbima lomiti koplja izmedju amerike i rusije.\nsto se tice tvog pitanja''kako pomoci kosovskim srbima''mislim da je jedini nacin da im obezbjedimo normalnu egzistenciju a ne da se za njihova prava borimo na nekakvim sitnosicardzijskim mitinzima gdje samo deklarativno mlatimo praznu slama o kosovu a usput saljemo i uzasne medijske slike o sebi u stilu iranskih islamskih revolucionara i tupakamarosa.\nby serb_sender on Thu Aug 14 2008, 00:50\nZa sada nema nekog vidljivog rjesenja, ali za koju godinu...\n» Srpska de?ja digitalna biblioteka\n» Srpska tradicionalna ode?a


Rusko smanjenje proizvodnje nafte u skladu je sa sporazumom koji je ta zemlja prošle sedmice postigla u okviru OPEK-a.\nOPEK traži da Rusija smanji proizvodnju nafte\nOrganizacija zemalja-izvoznica nafte (OPEK) se nada da će ubediti Rusiju da smanji proizvodnju nafte za najmanje 300.000 barela na dan naredne godine, izjavili su za Sputnjik izvori bliski...\nSAD opet prete da sruše naftu, peti dan pada\nAmerička proizvodnja nafte iz škriljaca ponovo preti oporavku tržišta nafte. Njujorška agencija takođe izveštava da je kineski uvoz nafte dostigao rekord jer su nezavisne rafinerije uvećale...\nAlbanija je najveći proizvođač sirove nafte na Zapadnom Balkanu sa 21.100 barela dnevno.\nRusi i Arapi odlučili: Dosta je, zavrćemo\nNajveći svetski proizvođači nafte, Rusija i Saudijska Arabija, pozvali su na produženje dogovora o smanjenju proizvodnje nafte uoči sastanka OPEK krajem meseca.\nNovi šok: Sečin demantuje Putina!\nPrvi čovek ruske državne naftne kompanije Rosnjeft Igor Sečin izjavio je da ta kompanija neće smanjiti proizvodnju nafte, kao deo mogućeg dogovora sa OPEK-om.


Grad Novi Pazar - Otvoren Naučni klub i u Novom Pazaru\nOtvoren Naučni klub i u Novom Pazaru\nNovi Pazar je danas dobio “Naučni klub” u prostorijama Regionalnog centra za profesionalni razvoj zaposlenih u obrazovanju, koji će biti mesto okupljanja svih gradjana koji žele da steknu nova znanja kroz radionice, predavanja i druge aktivnosti.\nOvaj 12. klub u Srbiji uspostavljen je na osnovu Memoranduma o saradnji koji su potpisali gradonačelnik Nihat Biševac, direktor Centra za promociju nauke iz Beograda Nemanja Djordjević i direktor Regionalnog centra za profesionalni razvoj zaposlenih u obrazovanju Hajrudin Hajrović.\nDjordjević je novinarima rekao da su ovi klubovi nastali iz potrebe da se danas u Srbiji bavimo neformalnim obrazovanjem.\n“Trudićemo se da se bavimo raznim temama koje još uvek nisu stigle da sazre kao deo nastavnog predmeta, od antropologije do astrologije. Ovde ćemo promovisati sve naše aktivnosti, ali i lokalne zajednice koja ima mnogo da ponudi, jer je ovo grad sa mnogo fakulteta i škola. Radićemo sa robotima, eksperimentisaćemo, ali ćemo dovoditi i naučnike”, rekao je Djordjević.\nOn veruje da će u klubu otkriti nove talente u Novom Pazaru, ali i da će mlade privoleti da iskoriste svoje znanje na najbolji način, kao i da ostanu i rade za nauku i za Srbiju.\nGradonačelnik Biševac je rekao da lokalna samouprava ima zadatak da pospešuje i razvija obrazovanje i nauku.\n“Otvaranjem ovog kluba pruža se mogućnost našim sugradjanima da se profesionalno bave naukom, kroz različite radionice, seminare i neformalna druženja. Cilj kluba je da popularizuje nauku kod svih naših sugradjana, pre svih kod učenika i studenata“, rekao je Biševac.\nHajrović je rekao da će klub pružiti mogućnost mladima da otkriju mnoge tajne naučnih istraživanja i eksperimenata.\n“Funkcionalno znanje je imperativ, a ljudi moraju da se oslobadjaju demagogije i da ulaze u nauku. Mi ćemo pozitivnu energiju u pravcu promocije nauke podeliti sa svima koji su zainteresovani da se bave obrazovanjem i da grade bolju budućnost zajednice”, rekao je Hajrović.\nPre Novog Pazara ovakvi klubovi su otvoreni u Kanjiži, Leskovcu, Čačku, Nišu, Užicu, Knjaževcu, Kragujevcu, Smederevu, Kruševcu, Kikindi i Šapcu.


Sastanci sa lokalnim upravama Varvarin i Kruševac - Udruženje žena Peščanik\nPočetnaAktuelnostiSastanci sa lokalnim upravama Varvarin i Kruševac\nU Varvarinu smo, o problemima građanki i stanju ljudskih prava žena razgovarale sa članicama Saveta za rodnu ravnopravnost, koje je predvodila predsednica Saveta Danijela Mišković, odbornicom Ljiljanom Jakovljević i radnicom Opštinske uprave Vesnom Marković. U delu sastanka učestvovala je i zamenica predsednika opštine Varvarin, Violeta Lutovac. U Kruševcu smo se susrele sa predsednikom Saveta za saradnju sa civilnim sektorom Dušanom Todorovićem i radnicom opštinske uprave Jasnom Sebić. Oba susreta održana su na inicijativu Udruženja žena Peščanik.\nCilj pomenutih razgovora bila je razmena informacija o stanju ženskih prava i planovima za unapređenje položaja žena na lokalnom nivou. Tokom razgovora saznale smo da je opština Vravarin započela proces izrade lokalnog akcionog plana za rodnu ravnopravnost sa posebnim akcentom na pitanje ekonomskog položaja, zdravlje žena i borbu protiv nasilja prema ženama. Složile smo se da je rad na unapređenju ravnopravnosti veoma važan i da opštinske uprave imaju najveću odgovornost za stanje ljudskih prava i položaj žena u okviru jedne lokalne zajednice, kao i da se ovim pitanjim mora posvetiti znatno veća pažnja i aktivnost nego što je to bio slučaj do sada, kako u opštini Varvarin tako i u čitavom okrugu.\nSa predsednikom Saveta za saradnju sa civilnim sektorom Grada Kruševca, Dušanom Todorovićem razgovarale smo o radu Saveta. Napominjemo da je ovo prvi sastanak ovakvog tipa i da Udruženje žena Peščanik iako prva i najiskusnija ženska grupa u okrugu, osnovana 2000. Godine, do nedavno nije imalo informaciju o postojanju Saveta što smo naglasile u razgovoru sa Dušanom Todorovićem. Složili smo se da je potrebno organizovati rad Saveta tako da i nevladine organizacije koje u njemu nemaju svoje predstavnike i predstavnice moraju biti obaveštene o njegovim aktivnostima. Udruženje žena Peščanik smatra da je u rad Saveta neophodno uključiti i predstavnicu za teme rodne ravnopravnosti , odnosno ženskih grupa koje se time bave. Podsećamo javnost da u Kruševcu postoje 3 nevladine organizacije koje su kredibilitet stekle upravo i isključivo baveći se pitanjima položaja žena i ženskim pravima: Romani cikna, Alternativni centar za devojke i Udruženje žena Peščanik.\nSa Dušanom Todorovićem i Jasnom Sebić razgovarale smo i o osnivanju Saveta za bezbednost i njegovoj ulozi u skaldu sa NAP-om 1325. Udruženje žena Peščanik predložilo je da se prilikom imenovanja članica i članova Saveta vodi računa o minimalnoj zastupljenosti manje zastupljenog pola, koja ne bi trebalo da biude manja od 30% u trenutku osnivanja Saveta, a da kasnije taj procenat bude 50 posto žena i 50 posto muškaraca.\nJedan od zaključaka ovog sastanka bio je da Savet za saradnju sa civilnim sektorom treba što pre da napravi registar nevladinih organizacija u Kruševcu, koji će obuhvatiti evidenciju organizacija i informacije o njihovim aktivnostima, ciljevima i ciljnim grupama, kao i da predloži kanale komunikacije sa njima.\nPočinje odrojavanje u kampani 50/50 Žene za Evropu, Evropa za žene\nPRENOSIMO: Otvoreno pismo institucijama - Marija Lukić iz Brusa


Objavljeno: 21.03.2013, 13:13:01\nŠevrolet predstavio novi model Traks\nNovi model Ševrolet Traks (Trax), koji je danas predstavljen na beogradskom Sajmu automobila, pojaviće se u prodaji u Srbiji već u aprilu.\nBEOGRAD - Novi model Ševrolet Traks (Trax), koji je danas predstavljen na beogradskom Sajmu automobila, pojaviće se u prodaji u Srbiji već u aprilu.\nŠevrolet Traks, tipičan predstavnik B segmenta SUV vozila, dostupan je sa pogonom na dva ili četiri točka, a startna cena za Srbiju je 16.399 evra. Kako je rečeno na konferenciji za novinare u okviru "Pres dana" 51. Salona automobila u Beogradu, prodaja počinje od aprila, dok će prva vozila biti isporučena u maja.\nOvaj model američkog proizvođača dostupan je sa tri verzije motora - dve benzinske (1.6 sa 115 KS I 1.4 turbo sa 140 KS), kao I 1.7 dizel motor sa 131 konjskom snagom. U ponudi je šestostepeni manuleni menjač, kao i automatski menjač koji poseduju start-stop funkciju koja smanjuje potrošnju goriva I emisiju ugljendioksida.\nŠevroletov menadžer za Srbiju, Crnu Goru, Makedoniju i Albaniju, Mile Ivanov, izjavio je da je Ševrolet Traks dostupan u dva paketa opreme, i da je najbitnija karakteristika što se u u ovom modelu prvi put nalazi Ševrolet Nailing, što je novina u ponudi za mala SUV vozila.\n“Nailing je multimedijalni sistem koji povezuje mobilni telefon sa LCD ekranom u automobilu, kako bi bili u mogućnosti da strimujete sadržaj sa telefona, kao što je navigacija ili Itjuns (Itunes), ali i da pretražujete internet, a da pritom ne ugrožavate bezbednost u saobraćaju”, objasnio je Ivanov.\nŠevrolet je premijerno predstavio na Salonu automobila u Beogradu i Ševrolet Kamaro, Kruz Stejšn vagon, kao i Ševrolet Malibu, vozila koja su izašla tokom prošle godine u Evopi, ali nisu bila viđena do sada u Beogradu.\nTagovi: Ševrolet, automobili, Sajam automobila\nObjavljeno: 22.03.2013, 09:07:28\nTanjugbiz na Beogradskom salonu automobila, zvanično otvaranje danas\nEkipa Tanjugbiza izveštava sa Beogradskog salona automobila. Pratite šta smo se videli na štandovima...


Pitanje članstva Ukrajine u NATO-u nije na dnevnom redu - Sputnjik Srbija\n18:30 09.07.2016 (osveženo 18:35 09.07.2016) Preuzmite kraći link\n„Predsednik Porošenko je jasno rekao da pitanje članstva u Alijansi u ovom trenutku nije tema“, rekao je Stoltenberg na konferenciji za novinare u Varšavi, gde se održava samit NATO-a.\nPrema njegovim rečima, sada je važno pitanje reformi kako bi se Ukrajina približila standardima NATO-a.\n„A pitanje članstva u NATO-u ćemo rešavati kasnije“, naglasio je Stoltenberg i dodao da pitanje o tome da li će Ukrajina postati članica NATO-a ili ne jeste odluka te zemlje, te da „niko na to neće moći da stavi veto“.\nStoltenberg je, takođe, rekao da je NATO odobrio sveobuhvatni paket pomoći Ukrajini koji uključuje nove mere za podršku Kijeva.\n„NATO pomaže u vidu konsultacija i konkretne podrške kako bi institucije odbrane i bezbednosti Ukrajine učinio efikasnijim i odgovornijim. To je cilj sveobuhvatnog paketa pomoći koji smo utvrdili danas“, rekao je Stoltenberg nakon zasedanja Komisije Ukrajina—NATO na nivou šefova država i vlada.\nOn je naveo da „namenski fondovi, ustanovljeni na prošlom samitu, već pomažu Ukrajini u oblastima kao što su sajber-odbrana, logistika i rehabilitacija ranjenih vojnika“.\n„U budućnosti ćemo raditi i u drugim oblastima, na primer u sferi suprotstavljanja eksplozivnim napravama ručne izrade i hibridnom ratu“, izjavio je generalni sekretar Alijanse.\nUkrajinski predsednik je na konferenciji za novinare rekao da će Kijev nastaviti složenu reformu u oblasti odbrane kako bi nacionalne oružane snage uskladio sa standardima NATO-a.\nPrema njegovim rečima, u okviru Komisije Ukrajina—NATO vodio se „razgovor pravih prijatelja“.\nPorošenko je dodao da će pitanje ulaska Ukrajine u NATO rešavati narod te zemlje.\n„Dužni smo da ostvarujemo proces reformi. U poslednje dve godine učinili smo više nego proteklih 20 godina i ove reforme će nas približiti kriterijumima (NATO-a). Posle toga će ukrajinski narod odlučiti šta želi da učini“, rekao je Porošenko.\nPrema njegovim rečima, broj pristalica članstva Ukrajine u NATO-u u poslednje vreme se povećao s 13 na 23 odsto, „što je realan rezultat promena u društvu“.\nSamit NATO-a u Varšavi, NATO, Petro Porošenko, Jens Stoltenberg, Ukrajina, Poljska


U opštinu Šipovo uloženo oko 30 miliona maraka | Poslovnisvijet\nU opštinu Šipovo je od 2006. godine do danas, po različitim programima, uloženo oko 30 miliona KM, a kroz kredite Investiciono-razvojne banke /IRB/ Srpske plasirano još 16 miliona, saopšteno je iz Vlade Republike Srpske.\nKroz program socijalnog zbrinjavanja radnika koji su procesom privatizacije, stečaja ili likvidacije preduzeća ostali bez posla, u Šipovu je zbrinuto 374 radnika, za šta je utrošeno preko 900.000 KM, a kroz projekte zapošljavanja zaposleno je 311 osoba, za što je utrošeno, također, 900.000 KM.\nUkupna ulaganja Ministarstva rada i boračko-invalidske zaštite u Šipovu iznose 2,7 miliona KM, dok je za izbjegla i raseljena lica izdvojeno 1,9 miliona KM.\nVlada kontinuirano ulaže u oblast zdravstva, te je po tom osnovu izdvojeno nepunih 800.000 KM, a od 2006. do danas u izgradnju, rekonstrukciju i sanaciju školskih objekata na području ove lokalne zajednice iz sredstva razvojnog programa i iz budžeta Republike, oko 900.000 KM.\nU okviru projekta “Vodovod i kanalizacija”, koji se realizuje na teritoriji više općina u Srpskoj, za Šipovo je izdvojeno tri miliona KM.\nIz Ekonomsko-socijalne komponente Razvojnog programa za putnu infrastukturu u Šipovu je uloženo 2,8 miliona. Za sufinansiranje izgradnje pristupnog puta za manastir Glogovac izdvojeno je 200.000 KM, a za rehabilitaciju regionalnog puta Baraći – Šipovo, više od četiri miliona KM.\nPrema podacima Vlade, rehabilitovana je dionice regionalnog puta Šipovo – Kupres /Novo Selo/, a vrijednost radova je iznosila više od 2,8 miliona KM.\nOpredijeljenost Vlade Srpske je da ravnomjerno ulaže u sve lokalne zajednice, što potvrđuju i ulaganja koja su realizovana u svim općinama Srpske, bilo da je riječ o sredstvima iz Razvojnog programa ili različitim vidovima direktne podrške ministarstava i Vlade.\nOznake:OPŠTINA ŠIPOVOULAGANJEVLADA RS-A\nPrethodna : Putin: Broj američkih diplomata u Rusiji bit će smanjen za 755\nSlijedeća : Google investira u edukacijske projekte u Africi


Pakistanski predsednik Mušaraf: Vanredno stanje za slobodne i poštene izbore\nPakistanski predsednik general Pervez Mušaraf rekao je danas da parlamentarne izbore treba održati u planirano vreme, ali da će vanredno stanje ostati na snazi kako bi se osiguralo da izbori budu pošteni i slobodni.\n"Trebalo bi da imamo izbore pre 9. januara", rekao je Mušaraf na konferenciji za novinare na kojoj je odbio da precizira kada će vanredno stanje biti ukinuto.\nOn je dodao da vnredne mere doprisnose većem zakonu i redu, kao i borbi protiv terorizma.\n"I, prema tome, sve što mogu da kažem jeste da, mada shvatam da varedno stanje mora biti ukinuo, ne mogu reći kog datuma", rekao je Mušaraf.\nPakistanski predsednik je prošle nedelje uveo vanredno stanje za koje je rekao da će pomoći sukobljavanju s pretnjama od talibana i Al Kaide.\nGlavne mete, medjutim, ovih mere su za sada Mušarafovi najglasniji kritičari, uključujući sve nezavisnije sudstvo i mediji. Hiljade ljudi je uhapšeno u Pakistanu tokom protekle nedelje, a liderka opozicije Benazir Buto je u petak, na dan kada je zakazan veliki miting njene stranke, bila u kućnom pritvoru.\nPredsednik i šef armije pod pritiskom SAD i drugih zapadnih zemalja pristao je da se ukine vanredno stanje u roku od nekoliko nedelja. Predsednik SAD Džordž Buš je rekao da je obećanje Mušarafa da će ponovo uspostaviti civilnu vladavinu "pozitivno". SAD smatraju Mušarafa jednim od glavnih saveznika u borbi protiv terorizma.


Vesti online / Vesti / Srbija / Srbijo, okani se Rusije!\nSrbijo, okani se Rusije!\nPrva zvanična poseta novog predsednika Srbije Aleksandra Vučića Americi i novoj administraciji Donalda Trampa neće biti nimalo protokolarna.\nOprezno: Aleksandar Vučić kraj ranije kupljenog ruskog M-17\nSudeći prema najavama iz Vašingtona, ključno pitanje potpresednika SAD Majka Pensa biće na koji način će se nastaviti saradnja zvaničnog Beograda sa Moskvom.\nJasan signal o ključnoj temi razgovora svakako je odluka Predstavničkog doma Kongresa SAD.\nNaime, u okviru Zakona o nacionalnoj odbrani za narednu fiskalnu godinu usvojen je i amandman kojim se od američkog Ministarstva odbrane zahteva izveštaj o vojnoj saradnji Srbije i Rusije.\nPredstavnički dom: Brine nas izbor Beograda i saradnja sa Rusima\nPodnosilac tog amandmana i član Odbora za spoljna pitanja Predstavničkog doma Eliot Endžel izjavio je da će Kongres na ovaj način biti upoznat o "vojnom odnosu Srbije s Rusijom".\n- To će pomoći SAD da se suprotstave destabilizujućim aktivnostima Rusije na Balkanu - kazao je Endžel i dodao da ga "sve više brinu izbori koje Beograd pravi kad je reč o vojnim i bezbednosnim pitanjima".\nOvaj kongresmen naveo je da je Moskva je nedavno poklonila Beogradu oružje vredno 600 miliona dolara, pri čemu šest borbenih aviona MiG 29, trideset tenkova T-72 i još toliko oklopnih izviđačkih vozila BRDM-2, a da Srbija sada traži ruske sisteme protivvazdušne odbrane S-300.\nI profesor vašingtonskog instituta Kejto, Ted Karpenter, nema dileme da će centralna tema svih razgovora Vučića s novom američkom administracijom biti ruske ambicije na Balkanu.\n- Vašington želi da u velikoj meri ograniči ili eliminiše ruski uticaj na Balkanu, baš kao što to čini i na drugim mestima. U istočnoj Evropi, centralnoj Aziji i na Bliskom istoku - ocenio je Karpenter.\nPolitički analitičar Dejan Vuk Stanković saglasan je da će SAD nastojati da posetu predsednika Srbije Aleksandra Vučića iskoriste ne bi li kroz diplomatske i druge pritiske privoleli Srbiju na svoju stranu.\nOpkoljeni zemljama NATO\n- Vašington teži apsolutnoj političkoj dominaciji u regionu. Oni imaju vrlo čistu situaciju kada je reč o zemljama koje okružuju Srbiju i već su članice NATO i EU. To je potpuno kompaktna teritorija na kojoj SAD i NATO, a time i EU ostvaruju svoj nesumnjivi politički i vojni uticaj. Ostaje samo Srbija, kao zemlja koja je do sada vodila politiku zaštite svojih nacionalnih interesa kroz balansiranje između SAD i EU sa jedne strane i Rusije, odnosno Kine u poslednje vreme - kaže Stanković.\nGlavni i odgovorni urednik ruskog Sputnjika za Srbiju, Ljubinka Miličić, ocenjuje za naš list da je potpuno pogrešno baviti se prognozama.\n- Neka Amerikanci misle šta hoće, a mi ćemo da radimo ono što je u interesu Srbije. Otuda me i ne zanima šta oni hoće, jer ne odgovaramo ni njihovom Kongresu, niti pravimo državu po njihovoj meri - kazala je kratko Miličićeva.\nPolitički analitičar Dragomir Anđelković ocenjuje za "Vesti" da se u Americi ipak neće dogoditi ništa spektakularno, a posebno da neće doći do uslovljavanja promenama zvanične politike Srbije prema Rusiji.\n- Zvanična Amerika će na svaki način izbegavati da otvori novi front s Rusima na Balkanu. Naravno, biće iznet stav da bi dalje jačanje ruskog uticaja bilo kontraproduktivno za Srbiju, ali ne verujem da će se zahtevati distanciranje od Moskve ili da će doći do bilo kakvih drastičnih pritisaka na našu zemlju - ocenjuje Anđelković.\nNekadašnji ambasador SAD u Srbiji, ali i medijski savetnik SNS-a i Aleksandra Vučića Vilijem Montgomeri, ocenio je da će glavne teme razgovora u Vašingtonu biti stabilnost i pretnje koje donosi terorizam.\n- Žao mi je što to moram da kažem, ali u opštoj slici za SAD zapravo i nije bitno da li će Srbija odlučiti da se približi Rusiji dajući diplomatski status onome što bi trebalo da bude humanitarni centar. Dani hladnog rata kada su te stvari bile važne za SAD odavno su prošli - rekao je Montgomeri.\nOsim sa Pensom, zakazani su razgovori s predsedavajućim Komiteta za oružane snage Džonom Mekejnom, koji je za Glas Amerike izjavio da nije srećan što Srbija nabavlja oružje u Rusiji, ali da bi Vučić da je prisutan rekao da jedino od njih to može da kupi.\n- Verujem da Vučić pažljivo balansira između Rusije i EU jer zna raspoloženje srpskih građana - rekao je Mekejn.\nVučić je nameravao da se sastane i s kopredsedavajućim Senatskog potkomiteta za Evropu senatorom Ronom Džonsonom i senatorom Krisom Marfijem, kao i sa kopredsedavajućim Srpskog kongresnog kokusa Tedom Poom i Emanuelom Kliverom, a imaće i niz drugih susreta.\nNarod na Kosovu u zapećku\nProfesor univerziteta Kejto Ted Karpenter navodi da će se osim diskusije o ruskom uticaju razgovarati i o izgledima za konačno članstvo Srbije u EU i možda NATO.\n- Biće reči o tome kako na najbolji način smanjiti napetost između Beograda i Prištine. SAD će se zalagati za pomirenje među svim etničkim grupacijama i insistirati na ravnopravnom tretmanu za sve. Međutim, Vašington se neće značajnije obavezati kad je reč o zaštiti prava srpske manjine - rekao je Karpenter.\nUtorak 18.07.2017. 09:43\nСве је могуће у Србији!!! Срби су једини народ на планети који себи дозвољава да га вековни крволици Српског Народа манипулишу како хоће. Некоме је потребан Балкан без Срба и цела Европа без Словена!!! То понеким Словенима још увек није јасно.


Press Online :: Nauka :: Kasini, Saturnov pratilac, kreće na poslednje putovanje\nKasini, Saturnov pratilac, kreće na poslednje putovanje\nKasini (Cassini) kreće na put na kom nikad pre nije bila nijedna letelica napravljena ljudskom rukom. Ona danas polazi u seriju od 22 orbite oko Saturna, pre nego što prvi i poslednji put uroni u njegovu atmosferu.\nKasini je u to ime, dobila i svoj "Google Doodle".\nTokom poslednjih 13 godina, ova letelica nam je približila Saturn i njegove prirodne satelite bolje nego ijedna pre. Nazvana po astronomu Đovaniju Kasiniju iz 17. veka, lansirana je u oktobru 1997. u saradnji NASA i ESA.\nPut do Saturna trajao je sedam godina, a kada je konačno došla na svoju destinaciju, otkrila je izvanredne karakteristike prirodnih satelita gasovite planete i dokaze postojanja podzemnog okeana na Enceladu.\nI pred sam kraj života, nastavila je da šalje važna otkrića, poput onog da u okeanu ispod površine Encelada možda postoje uslovi za život.\nKasini je u prolasku "okusila" jedan od gejzira i pronašla organska jedinjenja, što je naučnicima ulilo nadu, da tu možda ima života.\nNa drugom Saturnovom satelitu, Titanu, Kasini je pronašla reke tečnog metana i još neka organska jedinjenja, što takođe obećava.\nNaučnici su već isplanirali šta će uraditi sa Kasini letelicom. Poslednji put će je usmeriti ka orbiti Titana, koju će iskoristiti kao "praćku" za približavanje Saturnovoj atmosferi gde će još neko vreme beležiti podatke o prstenovima planete.\nTo će biti najbolji uvid u Saturnove prstenove koji smo imali dosad, a Linda Spilker koja radi na ovom projektu, kaže da bi Kasini mogla da otkrije njihovo poreklo.\nPrstenovi su mnogo veći nego što su naučnici očekivali i sasvim je moguće da su stari koliko i sama planeta. Oni manji su stari oko 100 miliona godina, a verovatno su nastali raspadom kometa koje je "rastrgla" Saturnova gravitacija.\nKasini bi takođe mogla da otkrije sastav prstenova, koji su uglavnom sačinjeni od vodenog leda, ali od kojih je jedan procenat materijala potpuna misterija.\nNakon što 22 orbite, dvadeset godina otkako je krenula na ovo epsko putovanje, postaće deo planete koju je proučavala.\n"Slomiće se, istopiti, pretvoriti u paru i to je fantastičan zaključak ove priče. Ona je u suštini promenila sve udžbenike o Saturnu", kaže Erl Meiz, menadžer projekta i dodaje da ne može da ne oseti tugu zbog kraja jedne ere.\n"Ipak, to je samo poglavlje, knjiga još nije zatvorena".


Švedska donacija u iznosu od 15 miliona švedskih kruna (1.7 miliona eura) omogućiće ICMP-u da u 2012. i 2013. godini pruža pomoć Bosni i Hercegovini na traženju i identificiranju osoba nestalih u oružanim sukobima 90-ih godina prošlog stoljeća.\n„Danas sam ovdje da potpišem sporazum o donaciji koja označava nastavak podrške ICMP-evom revolucionarnom radu na rješavanju problema nestalih osoba. ICMP-ev pristup ovom problemu kroz izgradnju institucionalne infrastrukture i obezbjeđenja političke spremnosti u Bosni i Hercegovini za njegovo rješavanje, te kroz masovno testiranje identiteta analizom DNK, za rezultat ima preko 14.000 DNK-identifikacija. Vlasti u BiH su također aktivno uključene, kroz Institut za nestale osobe (INO) i donošenje Zakona o nestalim osobama. Međutim, Zakon o nestalim osobama još uvijek čeka na punu implementaciju a treba dovršiti i verifikaciju Centralne evidencije nestalih osoba INO-a“, izjavio je ambasador Švedske u Bosni i Hercegovini g. Bosse Hedberg.\n„Želim iskoristiti ovu priliku da opet naglasim našu zahvalnost Švedskoj za njihovu pomoć. Ukupno 3.8 miliona eura koje je Švedska od 2002. godine dodijelila putem bilateralnih donacija, plus švedska sredstva dodijeljena kroz grantove Evropske unije ICMP-u, te sredstva od ostalih zemalja-donatora omogućili su nam da pomažemo domaćim vlastima na području Zapadnog balkana u pronalasku i iskopavanju više od 3.000 grobnih lokacija. Ova sredstva omogućila su ICMP-u da prikupi i testira oko 130.000 bioloških uzoraka na ovom području, ali i da pomogne vlastima BiH da izgrade jake državne institucije koje će moći nastaviti izvršavati ovu važnu zadaću koja se tiče mnogih građana. Nadamo se da će aktivnosti koje Švedska finansira doprinijeti boljoj budućnosti narednih generacija“, izjavila je generalna direktorica ICMP-a Kathryne Bomberger.\nKao dio svojeg mandata ICMP nastoji osigurati suradnju vlada i drugih tijela u lociranju i identifikaciji osoba nestalih usljed oružanih sukoba, drugih neprijateljstava ili kršenja ljudskih prava, te im pomaže u tome. ICMP je predvodnik u korištenju DNK-tehnologije u identifikaciji velikih brojeva nestalih osoba. Od novembra 2001. do danas ICMP je pomogao da se na naučnoj osnovi identifikuju 16.554 osobe u cijelom regionu, od čega 13.835 osoba samo u Bosni i Hercegovini.\nICMP također doprinosi institucionalnim reformama i pomaže rad pravosudnih institucija. ICMP radi sa organizacijama civilnog društva, potiče uključivanje javnosti u svoje aktivnosti i doprinosi razvoju odgovarajućih načina komemoracije i odavanju priznanja nestalim osobama. ICMP radi i sa preživjelim članovima porodica pomažući im u ostvarivanju njihovih pravnih, socijalnih i ekonomskih prava.


Bajatović:Pušten prvi gas iz Bugarske u novi srpski gasovod\nTanjug 30. decembra 2020. 19:28\nBEOGRAD – Direktor „Srbijagasa“ Dušan Bajatović izjavio je večeras da su danas puštene prve količine gasa iz Bugarske kroz novi srpski gasovod koji je deo Balkanskog toka.\n„Cevi su pune gasa, na ulazu iz Bugarske nekih 40 bara, u Banatskom dvoru kod Gospođinaca nekih 35“, navodi Bajatović.\nUpitan šta to znači, odnosno koliko je to gasa, Bajatović navodi da je to kao EPS koji snabdeva celu Srbiju električnom energijom.\nIstakao je da se sve moralo da radi u „tišini“.\n„Mi smo ovo radili u tišini, pod velikim pritiscima, morali smo tako, ovo je velika pobeda Srbije, predsednika Srbije i njegove nacionalne, ekonomske i spoljnopolitičke politike“, kaže Bajatović.\nU prilog tome navodi da će od 1. januara cena gasa na bugarskoj granici, koja je sada 240 dolara, biti 155 dolara, odnosno od 60 do 90 dolara će u prva dva kvartala sledeće godine biti jeftiniji gas za naše potrošače na ulazu u Srbiju nego što je to sada slučaj.\nIstiče da će gasifikacija cele zemlje doprineti privlačenju novih investitora i u tom smislu primećuje da je Vojvodina 100 odsto vecg gasifikovana, kao i da ima najveće investicije.\nGasovod „Turski tok“ je projekat ruskog „Gasproma“ i turskog „Botaša“ koji bi trebalo da obezbedi stabilno snabdevanje gasom Turske, južne i jugoistočne Evrope, a dug je 930 kilometara sa kapacitetom od 31,5 milijardi kubnih metara gasa godišnje.


Beograd -- Građani Srbije u naredna tri meseca neće morati da plaćaju rate svojih kredita, a Narodna banka Srbije na primenima je pokazala kako će se obračuvanati rate.\nIz Kabineta guvernera navode da, nakon što banka odnosno davalac lizinga objavi ovu ponudu na svojoj internet prezentaciji, dužnik ima rok od 10 dana od dana objavljivanja da tu ponudu odbije, a, ako to ne učini - smatraće se da je ponuda prihvaćena tog desetog dana.\nU saopštenju iz kabineta guverenera NBS daje se reprezentativni primer za dinarski gotovinski kredit koji je u trećoj godini otplate. Tako za iznos kredita od 500.000 dinara sa rokom otplate od 84 meseca i iznosom rate 8.320,9 RSD, iznos rate nakon primene zastoja u varijanti 84 meseca plus moratorijum od tri meseca plus je 8.631,85 dinara, što znači da je razlika mesečne rate 310,95 dinara. (nominalna kamatna stopa 9,82 odsto, promenljiva - 3M belibor + 8,20%)\nTakođe je dat i primer za stambeni kredit u evrima koji je u jednaestoj godini otplate, iznosa 50.000 evra, sa rokom otplate 240 meseci i ratom mesečnom od 284,02 evra. U varijanti sa primenom zastoja (moratorijuma), dakle rok otplate 240 + 3 meseca, rata bi bila 287,84 evra, odnosno veća je za 3,82 evra (nominalna kamatna stopa 3,00 odsto, promenljiva - 3M euribor + 3,43%)


СТОЛИЦА ЗАДОВОЉАН: Непроцењиво искуство смо извукли из ових мечева – Фудбалски клуб Вождовац – Football Club Voždovac\nSTOLICA ZADOVOLjAN: Neprocenjivo iskustvo smo izvukli iz ovih mečeva\n„Sve je proteklo kako smo planirali i zadovoljni smo učinjenim na pripremama.“ – započeo je šef stručnog štaba Voždovca Ilija Stolica.\nSpartak i Zorja su prebrinuli evropske kvalifikacione borbe, sama snaga protivnika je vidljiva i po plasmanu na tabelama u njihovim nacionalnim šampionatima, ali Voždovac je pokazao svoju snagu i igru koja ga je krasila u našem prvenstvu: „Imali smo dva protivnika na pripremama koji su se već plasirali u grupne faze Lige Šampiona i Lige Evrope. Međutim, mi smo odigrali utakmice sa protivnicima na naš način, da ne kažem utakmice u kojima smo mi kontrolisali igru tokom celog meča.“ – zadovoljno, ali i skromno nastavlja Stolica.\nVoždovac je podmladio ekipu, u pojedinim trenutcima godine igrača na terenu su u proseku bile 21, činjenica koja se mora napomenuti. Različita imena su se upisivali u strelce, ali i rezentativci, poput Ćirkovića ili Srećkovića. Kadetski reprezentativac Srbije i mlada nada Voždovca Stuparević je sjajnim golom iz slobodnog udarca doneo remi protiv Ukrajinaca: „Neprocenjivo iskustvo smo izvukli iz ovih mečeva. Odigravanje svih utakmica je bilo plodonosno, ogroman podsticaj za sve nas, za celu ekipu, a naročito za naše mlade igrače. Izborom protivnika na početku priprema, mislim da smo izvukli veliki benefit iz ovako kvalitetnih utakmica.“\nVoždovac je na 4 meča postigao 8 golova, u proseku 2 po meču, pred susret sa Radnikom i prvo kolo, Zmajevi će odigrati još jedan meč: „Odigraćemo za vikend još jednu utakmicu, a protivnik će nam biti ekipa Radničkog iz Obrenovca, a nakon toga ulazimo u redovan mikro ciklus pred prvo kolo.“


Makron - Sputnjik Srbija\n10:14 19 Septembar 2020\nLukašenko odgovorio Makronu: A da ja posredujem u pregovorima sa „žutim prslucima“?\nPredsednik Belorusije Aleksandar Lukašenko imao je spreman odgovor na ideju francuskog lidera Emanuela Makrona da posreduje u pregovorima u Belorusiji. Kako kaže, prvo on treba da dođe u Francusku i posreduje između Makrona i „žutih prsluka“.\nZaharova optužila Makrona za licemerje: Kada će tražiti od EU da podrži „žute prsluke“?\nPortparolka Ministarstva spoljnih poslova Rusije Marija Zaharova okarakterisala je poziv predsednika Francuske Emanuela Makrona Evropskoj uniji da podrži učesnike mirnih protesta u Belorusiji kao licemerje i zapitala kada će on zahtevati od EU da podrži proteste stotine hiljada pripadnika „žutih prsluka“.\nPredsednik Francuske Emanuel Makron spreman da prihvati predlog predsednika Rusije Vladimira Putina da se održi samit „petorke“ zemalja-stalnih članica SB UN, Nemačke i Irana, posvećen iranskom nuklearnom programu, prenosi Rojters, pozivajući se na Jelisejsku palatu.\nSprema li se veliki povratak Francuske na Bliski istok\nIzjava francuskog predsednika Emanuela Makrona, da će njegova zemlja pojačati vojno prisustvo u istočnom Mediteranu nastavak je francusko-turske konfrontacije koja traje već duže vreme.\nMakron pozvao Putina zbog situacije u Belorusiji\nAmerika i EU — ko se pita o Kosovu\nTri sastanka za četiri dana o pitanju Kosova, koje forsira EU, treba da pokažu da se o tome pita Brisel, a ne Amerika. Koliko god to bili i pritisci na Srbiju, ne mogu nas ugroziti, niti se na njih treba osvrtati.\nPutin i Makron: Potrebna nova arhitektura evropske bezbednosti\nPredsednici Rusije i Francuske Vladimir Putin i Emanuel Makron razgovarali su preko video-konferencije o brojnim globalnim izazovima, razvoju bilateralnih odnosa Rusije i Francuske, zatim o mogućnostima za rešavanje sukoba u Libiji, Siriji i Ukrajini, kao i o primeni nove arhitekture evropske bezbednosti, saopšteno je iz Kremlja.\nMakron: Evropa mora izaći iz krize nezavisnija i složnija\nIz krize, izazvane pandemijom virusa korona, Evropa bi trebalo da izađe složnija i nezavisnija, rekao je predsednik Francuske Emanuel Makron tokom obraćanja naciji.\nPutin i Makron telefonom o koroni, konfliktu u Ukrajini, bilateralnoj saradnji\nPredsednici Rusije i Francuske, Vladimir Putin i Emanuel Makron, razgovarali su telefonom, saopštio je Kremlj.\nGranice zemalja-članica Šengen zone mogle bi se zatvoriti bar do jeseni, saopštio je predsednik Francuske Emanuel Makron na zatvorenoj video-konferencije sa čelnicima francuskih sindikata, prenosi BFM.\nPredsednik Ukrajine o Makronovoj nameri da popravi odnose s Rusijom: Ne može se na dva fronta\nUkrajinski predsednik Vladimir Zelenski zabirnut je zbog pokušaja francuskog predsednika Emanuela Makrona da obnovi odnose s Rusijom i smatra da se ne može igrati na dva fronta.\nPutin i Makron telefonom o Idlibu\nRuski predsednik Vladimir Putin razgovarao je telefonom s predsednikom Francuske Emanuelom Makronom o situaciji u sirijskom Idlibu. Razgovor je inicirao Pariz.\nMakron optužio Rusiju: Revidirate istoriju prebacivanjem krivice na Poljsku\nPredsednik Francuske Emanuel Makron izjavio je da Rusija pokušava da revidira istoriju Drugog svetskog rata i da „prebaci krivicu na poljski narod“.\nMakron: Hrabri vojnici Crvene armije imali važnu ulogu u oslobođenju „Aušvica“\nPredsednik Francuske Emanuel Makron rekao je da je Crvena armija odigrala veliku ulogu u oslobođenju nacističkog koncentracionog logora „Aušvic — Birkenau“ u Poljskoj.\nPredsednik Saveza Srba u Francuskoj: Više ne postoji prijateljstvo ove dve države\nPredsednik Francuske Emanuel Makron pokušava da se nametne kao novi lider EU i da sve više utiče na prijem novih članica, ali mu spoljnu politiku diktira Amerika. Istorijsko prijateljstvo Francuske sa Srbijom ne postoji, postoje samo interesi.\n10:09 Više od 6.000 novih slučajeva virusa korona u Rusiji\n10:00 Turska otvara Generalni konzulat u Banjaluci\n09:45 Tramp začuđen kritikama zbog dobrih odnosa sa Putinom


U 18 mjeseci ubila se 23 radnika France Telecoma - tportal\nU 18 mjeseci ubila se 23 radnika France Telecoma\nZadnja izmjena 14.09.2009 11:34\nObjavljeno 14.09.2009 u 11:34\nTijekom 18 mjeseci 23 radnika France Telekoma počinila su suicid. Francuska ministrica ekonomije Christine Lagarde alarmirala je čelnike kompanije da se hitno sastanu i donesu mjere da se taj crni trend zaustavi\nGlasnogovornik francuskog ministarstva rada izjavio je da će se ministar rada Xavier Darcos sastati s izvršnim direktorom Telecoma Didierom Lombardom ovoga tjedna da bi razmotrili načine rješavanja problema za koji sindikati krive restrukturiranje kompanije i pritisak na poslu.\nSindikati su pozvali državu da se uključi nakon što si je u petak još jedna službenica France Telecoma oduzela život, čime se broj samoubojstava među radnicima te kompanije od početka 2008. popeo na 23.\n32-godišnjakinja je radila u službi za račune. Nakon što je u petak navečer shvatila da će dobiti novoga šefa, radnica je navečer skočila sa šestog kata zgrade u Parizu u kojoj je radila.\nDirektor ljudskih resursa Olivier Barberit za dnevnik Le Journal du Dimanche je kazao da je žena od početka godine s posla izostala 61 dan zbog osobnih problema.\nPrema podacima s internetske stranice sindikata, u istoj kompaniji bilo je 13 pokušaja suicida.\nKompanija France Telecom privatizirana je devedesetih godina prošlog stoljeća, a država je i dalje vlasnik 27 posto kapitala.


Klimatske mere EU ne smeju da zanemare Rome i druge ranjive kategorije u društvo - Romanet\nROMI I KLIMATSKA KRIZA: ZAUSTAVITI “EMISIJU” NEJEDNAKOSTI\nSvijet Pregleda: 53\nKada lideri globalnog severa razgovaraju o rešenjima za klimatske promene, bitno je da osiguraju da ni najsiromašnije zajednice u Evropi ne budu zanemarene.\nUkoliko ranjive kategorije stanovništva osete ekološke mere kao dodatni teret u svojim ionako teškim životima, populisti i desničari će iskoristiti njihove probleme i tako ugroziti i Pariski sporazum.\nMnogi Evropljani, naročito u nerazvijenim regionima poput Andaluzije u Španiji, istočne Slovačke, južne Italije i istočne Nemačke, osećaju ljutnju, ozlojeđenost, nepoverenje i strah zbog nejednakosti. Pokret žutih prsluka samo je jedno od mnogobrojnih ispoljavanja besa ovog dela populacije.\nDa bismo bolje razumeli ranjive kategorije na globalnom severu, treba da pogledamo položaj Roma koji ne samo da trpe okolnosti izdvojeno od većinskog naroda, već žive i u uslovima koji više podsećaju na one u nerazvijenim državama.\nUVEK PRVI NA UDARU: Deset odsto Roma živi bez pristupa struji, što je dvostruko više nego u severnoj Africi i zapadnoj Aziji. Trideset odsto nema tekuću vodu u svojim domovima, što odgovara situaciji u centralnoj i južnoj Aziji. Četrdeset pet odsto nema sanitarne prostorije u domovima.\nIstovremeno, 43 odsto zaposlenih Roma živi sa manje od 1,90 dolara dnevno dok se 63 odsto ne školuje ili ne radi, što je veći procenat nego u nekim od najsiromašnijih država sveta.\nBudući da već žive na marginama društva, njihovi životi postaće još teži pošto su na prvoj liniji klimatskih promena jer im poplave, suše i toplotni talasi direktno ugrožavaju pristup pijaćoj vodi, hrani i snabdevanju električnom energijom.\nU isto vreme, Romi moraju da se nose i sa nepravednim klimatskim politikama koje neproporcionalno utiču na njih.\nU Severnoj Makedoniji Romi koji rade kao neformalni skupljači otpada i prodaju prikupljenu plastiku i karton doživeli su da im način zarađivanja za život bude kriminalizovan.\nPorodicama koje su se godinama oslanjale na ovaj izvor prihoda on je oduzet preko noći. U nedostatku drugog posla, mnogi su bili prinuđeni da nastave sakupljanje uprkos zakonskim restrikcijama, niskim prihodima i zdravstvenom riziku.\nRomi su predstavljali kolateralnu štetu i u ranijim tranzicijama – od komunizma do tržišne ekonomije u Istočnoj Evropi, od finansijske krize 2008. do oporavka – i disproporcionalno su se suočavali sa ozbiljnim obolevanjem i ekonomskim problemima u pandemiji.\nSva neispunjena obećanja, poput nacionalnih politika orijentisanih ka Romima i njihovo finansiranje, stvorili su rasprostranjeno nezadovoljstvo, očajanje i bes među Romima i ostavili ih bez ikakvog uticaja u političkom sistemu.\nMANIPULACIJA STRAHOM: Političari iz evropske desnice i ekstremne desnice su već pokazali kako umeju da manipulišu besom većine i kao oružje upotrebe predrasude prema Romima.\nTo je već viđeno u Bugarskoj, Mađarskoj i Slovačkoj gde živi najveća i najsiromašnija romska populacija, ali i u Italiji, gde su predrasude protiv veoma male romske populacije od 0,25 odsto bile dovoljno velike da pomognu Silviju Berluskoniju i Mateu Salviniju da vode vlade.\nPopulisti i krajnja desnica deluju na sličan način u Francuskoj, Nemačkoj, Holandiji, Velikoj Britaniji i SAD. Oni se oslanjaju na strah javnosti ne samo od ranjive populacije, već i od EU, vakcina protiv kovida-19 i multilateralizma na kojem je baziran Pariski sporazum.\nIdeje za rešenje ne nedostaju, ali nedostaje politička volja da se one dovoljno brzo učine realnim da pokrenu promene.\nZeleni dogovor EU možda je dobra osnova za takozvanu poštenu tranziciju, ali se njegov fokus treba proširiti od sektora s visokim emisijama ugljen-dioksida na sektor s visokom “emisijom” nejednakosti.\nNa isti način, program EU za renoviranje kuća kako bi se povećala energetska efikasnost takođe treba da za cilj ima i domove Roma koji su ispod standarda i često nisu legalizovani.\nJer Pariski sporazum čini razliku na međunarodnom nivou, a njegovi predlagači ne treba da pretpostavljaju da ranjiva populacija na globalnom severu ima ikakvog uticaja i poštene mogućnosti na osnovu svog državljanstva.\nLjudi širom sveta koji doživljavaju nejednakost ne treba da budu primoravani da se takmiče jedni protiv drugih. Naprotiv, pretnja koju predstavlja klimatska kriza i uticaj političkih odluka na nju znači da imamo ne samo priliku, već i potrebu da udružimo njihove glasove.\nAutor je direktor programa Romske inicijative u Fondacijama za otvoreno društvo, predsedavajući Upravnog odbora Evropskog romskog instituta za umetnost i kulturu i član Evropskog saveta za spoljne poslove