Vučić: I EU i dobri odnosi sa Rusijom\nPremijeri Srbije i Rusije, Aleksandar Vučić i Dmitrij Medvedev, na konferenciji za novinare u Moskvi\nSrpski premijer rekao je da u razgovoru sa Dmitrijem Medvedevim nije krio da Srbija želi da bude deo EU, ali da ne želi ni da urušava najbolje prijateljske odnose sa Rusijom\nRazgovorima sa premijerom Rusije Dmitrijem Medvedevom, premijer Srbije Aleksandar Vučić započeo je dvodnevnu posetu Moskvi. Razgovoralo se bilateralnim odnosima, gasovodu Južni tok, ruskim investicijama, krizi u Ukrajini.\nSrbija se pokazala kao prijatelj, nije okrenula ledja Rusiji u teškom trenutku, za razliku od mnogih drugih, i to pokazuje na delu, a ne na rečima, izjavio je danas premijer Srbije Aleksandar Vučić posle razgovora s ruskim premijerom Dmitrijem Medvedevom.\nNakon sastanka u rezidenciji blizu Moskve Vučić je rekao da Rusija ima puno razumevanje za Srbiju i njene političke stavove, da u razgovoru sa Medvedevim nije krio da Srbija želi da bude deo EU, ali da ne želi ni da urušava najbolje prijateljske odnose sa Rusijom.\nNakon jednočasovnog susreta u četiri oka, dvojica premijera su održali sastanak sa članovima dve delegacije tokom kojeg su razgovarali o projektu „Južni tok“, energetskoj saradnji, izgradnji i rekonstrukciji železničke mreže u Srbiji:\n"Želeo bih da kažerm da smo danas imali dobre razgovore o ekonomskim i političkim temama. Neke nejasnoće u okviru projekta Južni tok mislim da smo danas razrešili i zahvalan sam ruskoj strani što je razumela srpske potrebe i mi ćemo to uvek umeti da poštujemo."\nPremijeri Srbije i Rusije nisu želeli da kažu o kakvim problemima ili molbama Srbije je bilo reči, a premijer Ruske Federacije Dimitrij Medvedev je najavio u vezi sa tim da će narednih dana potpisati pojedina dokumenta čime će biti rešeni ti problemi vezani za Južni tok. Kako je rekao Medvedev, razgovoralo se i o NIS-u:\n"U svakom projektu ima poteškoća i problema, što smo takođe razmatrali. Naftna industrija Srbije je od gubitaša postala regionalni lider. Koji ostvaruje dohodak i dalje investira u Srbiju."\nPremijer Srbije se zahvalio Rusiji što pokazuje interes za investiranje u Srbiju i dodao da je Srbija zainteresovana za proširenje liste proizvoda oslobođenih od carine. Takođe, Vučić je rekao da Srbija podržava mirovnu inicijativu Rusije kada je reč o rešenju krize u Ukrajini. Planirano je da srpski premijer sutra razgovara sa predsednikom Rusije Vladimirom Putinom.


Triglav Grupa planira da ostvari 60,6 miliona evra neto profita u 2012. godini\nTriglav Grupa planira da ostvari 60,6 miliona evra neto profita u 2012. godini 07.Maj.2012, 17:41, Izvor: Osiguranje.Online.rs\nU 2012. godini, Triglav Grupa će ostvariti 60,6 miliona evra neto profita i zaraditi ukupno 984 miliona evra bruto obračunate premije – Cilj je da kombinovani racio bude 95,3%.\nTriglav Grupa je prisutna na osam tržišta i vodeća je osiguravajuće-finansijska grupa u Sloveniji i jedna od vodećih grupacija u jugoistočnoj Evropi. Uprkos teškoj situaciji prošle godine, >> Pročitaj celu vest na sajtu Osiguranje.Online.rs << poslovanje Grupe je uspešno i stabilno. U ovom periodu ona je uspela da zadrži visoku finansijsku snagu, što je potvrđeno dodelom "A" rejtinga sa stabilnim srednjoročnim izgledima od strane Standard & Poor's Rating Services agencije.U prvoj polovini 2011. godine, Triglav Grupa je ostvarila neto profit u iznosu od 34.1 milion evra. Kombinovani racio - mera profitabilnosti poslovanja u osnovnoj osiguravajućoj delatnosti – je dostigao 89.0%, što je najbolji, ikada zabeleženi kombinovani racio u istoriji Triglav Grupe. Poslovni rezultati postignuti u prvoj polovini 2011. godine su rezultat napornog rada i dosledne primene strateške orijentacije, fokusirane na osnovnu osiguravajuću delatnost i profitabilnost poslovanja.\nU prva tri kvartala 2011. godine, neto profit Zavarovalnice Triglav iznosio je 35,0 miliona evra, ili 9,6% više nego prethodne godine. U istom periodu Zavarovalnica Triglav je postigla ukupno 550,1 milion evra bruto premiju osiguranja i ko-osiguranja. Procenjuje se da je, u 2011. godini, Triglav Grupa ostvarila neto profit u iznosu od 54,4 miliona evra i naplatila 989 miliona evra bruto obračunate premije, dok je neto iznos nastalih šteta 572,7 miliona evra. Kombinovani racio Grupe je iznosio 91,9%, sa akcijskim kapitalom u iznosu od 501,6 miliona evra na dan 31. decembra 2011. godine.\nIzgradnja sigurnije budućnosti ostaje misija Triglav Grupe, koja će takođe, u 2012. godini nastaviti sa postizanjem ambicioznih ciljeva: planiranih 60,6 miliona evra neto dobiti, 984 miliona evra bruto obračunate premije i neto iznosa nastalih šteta od 595,9 miliona evra. Cilj je da kombinovani racio Grupe dostigne 95,3%, dok se akcijski kapital na dan 31. decembra 2012. godine procenjuje da će iznositi 554,2 miliona evra.\n"Svesni smo da je definisana strategija Triglava Grupe do 2015. na pravom putu.Profitabilnost će i dalje biti veći prioritet od rasta tržišnog udela, što garantuje dalji rast i razvoj. Takođe filijale Grupe su počele da postižu planirane rezultate i, kao što dobro znate, naša namera je da do 2015. godine sve one posluju sa profitom. Za nas, 2011. godina predstavlja godinu promena u oblasti poslovnih procesa, a sve u cilju stvaranja preduslova koji će omogućiti Triglavu da bude moderna i dobro organizovana korporacija. Listing akcija Zavarovalnice Triglav na primarnom tržištu Ljubljanske berze predstavlja veliki korak napred i investiciju za budućnost. Za Triglav to podrazumeva još transparentniji rad i više finansijskog izveštavanja - izazov koji ćemo mi rado prihvatiti. Dozvolite mi samo da naglasim da smo spremni za nove izazove, kao što u kriznim vremenima znamo kako da zadovoljimo interese naših akcionara. Jedna od naše tri kompanijske osnovne vrednosti je i dalje korporativna društvena odgovornost, na koju mi gledamo kao na osnovu održivog razvoja. S obzirom na tako ambiciozne planove, dozvolite da naglasim da smo prošle godine veliku pažnju usmerili na korporativnu društvenu odgovornost.Svake godine Triglav omogućuje deci da na Planici prate Svetki kup u skijaškim skokovima. Akcija " Očistimo naše planine" ,već drugu godinu za redom je uspešno realizovana. U toku ove akcije ljubitelji prirode su uklonili preko 50.000 torbi smeća. Mi ćemo nastaviti da usmeravamo svoje aktivnosti ka povećanju bezbednosti saobraćaja. Naša želja je da podstičemo održavanje dugoročnih partnerstava koja garantuju uzajamni napredak, aktivnu prisutnost Triglav brenda i njegovih aktivnosti u okruženju. Dela se računaju, pa smo iz tog razloga pokrenuli novi projekat pod nazivom "Bezbrižni u igri - povezani sa prirodom", čiji je cilj intenziviranje našeš učešća u obnovi igrališta i na taj način bolje povezivanje različitih generacija koji posećuju i druže se na igralištima ", rekao je Matjaž Rakovec, predsednik Upravnog odbora Zavarovalnice Triglav.\nOve godine,Triglav Grupa pored mnogih drugih aktivnosti, planira da unapredi postojeće osiguravajuće proizvode i razvije nove, da proširi asortiman proizvoda i paketa\nkombinovanih osiguravajućih proizvoda, redizajnira on-line zaključenje ugovora o osiguranju, poboljša proces kontrole rashoda kroz razne mere i poveća prisustvo Grupe u regionu.\nMenadžment Zavarovalnice Triglav očekuje da u 2012. godini poslovni rashodi rastu sporije od premije osiguranja.\nTriglav kao kompas za Jugoistočnu Evropu\nMeđunarodna konferencija u Beogradu je potvrdila mišljenje da je oblast koja meri oko 2,7 miliona km2, jedna od najperspektivnijih u Evropi. U regionu sa čak 17 zemalja sa različitim statusom za članstvo u EU, članicama EU, državama sa pretpristupnim statusom i potencijalnim kandidatima, izuzetno...


Ministar za naučnotehnološki razvoj, visoko obrazovanje i informaciono društvo RS Srđan Rajčević najavio je danas da postoji tendecije iz Sarajeva za novim prenosom nadležnosti sa nivoa Republike Srpske na nivo BiH.\nOn je pojasnio da Agencija za razvoj visokog obrazovanja i osiguranja kvaliteta u BiH, posredstvom direktora Envera Halilovića, nastoji preneti ustavne nadležnosti entiteta u oblasti akreditovanja visokoškolskih ustanova na nivo BiH, što je za Srpsku neprihvatljivo.\nUpozorava da celi sistem visokog obrazovanja u BiH može ostati paralizovan ako se ne ispoštuje rok Delegacije EU u BiH da do 31. marta bude izvršeno reakreditovanje visokoškolskih ustanova da bi bile upisane u državni registar, koji vodi Agencija na nivou BiH.\nRajčević je, na konferenciji za novinare u Banjaluci, nakon sjednice Vlade Srpske na kojoj je razmatrana i informacija o procesu akreditacije visokoškolskih ustanova u Srpskoj, apelovao da se izađe iz situacije u kojoj Halilović celu BiH stavlja u poziciju taoca, što je nedopustivo.\n- Apelujem da Savet ministara i Ministarstvo civilnih poslova BiH utiču na Halilovića da se problem prevaziđe kako bismo mogli da idemo dalje u proces reakreditacije svih visokoškolskih ustanova u BiH i kako ne bismo doveli u pitanje kompletan sistem visokog obrazovanja u BiH, a što bi dovelo do negativnih posledica po studente - rekao je Rajčević.\nOn je dodao da bi rešenjem ovog problema diplome stečene na visokoškolskim ustanovama u celoj BiH postale međunarodno validne, te bi se nastavilo učešće javnih visokoškolskih ustanova u raznim međunarodnim projektima.\nRepublika Srpska uvodi doživotnu kaznu zatvora po uzoru na Srbiju i na nedavno usvojeni “Tijanin zakon” u toj državi, a odnosi se na počinioce najtežih krivičnih dela, izjavio je ministar pravde Anton Kasipović.\nUŽIVO, TSC - PARTIZAN Na samom startu prekid, razlog je BIZARAN za elitni fudbal!


NIŠ - Preduzeće za proizvodnju hleba i peciva "Žitopek", počelo je izgradnju laboratorije za kontrolu kvaliteta sirovina i gotovih proizvoda u koju je uloženo 1.500 hiljada dinara. Nakon verifikacije Akreditacionog tela SCG, "Žitopek" će osim kontrole kvaliteta svojih proizvoda moći ove usluge da pruža i drugim zainteresovanim preduzećima i ustanovama.\n- Zahvaljujući ovom projektu bićemo sigurni u kvalitet svih sirovina koje stižu u fabriku a sa druge strane potrošač će znati da su svi naši proizvodi, hleb, pecivo, kolači prošli rigoroznu kontrolu, rekao je na konferenciji za novinare Tomislav Jovanović, direktor "Žitopeka".\nZlatica Marković, direktor "Žitozajednice" Srbije, naglasila je da će "Žitopek", nakon Beogradske pekarske industrije, biti drugo preduzeće u Srbiji koje će dobiti akreditovanu laboratoriju za kontrolu kvaliteta.\n- Ova novina je rezultat nastojanja da se slede evropski tokovi u oblasti pekarske industrije, koje podrazumevaju potpuno nezavisnu kontrolu proizvoda. Naime, te laboratorije imaju logističku podršku menadžmenta, ali su izvan njihovog uticaja tako da kompetentno mogu da sude o kvalitetu sirovina koje ulaze ali i gotovih proizvoda, koji izlaze iz preduzeća, rekla je Markovićeva.\nDanica Eror, konsultant za kvalitet proizvoda preduzeća "Kvalitet" iz Subotice, koje je angažovao "Žitopek", najavila je da će najveći niški proizvođač pekarskih proizvoda uvesti sistem kvaliteta "Hasaf" i standard ISO 9.000. Mada nisu obavezni u mlinsko pekarskoj industriji, oni treba da omoguće bolju konkurentnost "Žitopeku" na tržištu, s obzirom na to da je ovo preduzeće izgubilo deset odsto potrošača zbog cenovne razlike u odnosu na proizvode privatnih pekara.


FRANCUSKI “FIGARO”: “U Vučićevoj Srbiji zloslutni kult generala Mladića” – Portal Luca\nFRANCUSKI “FIGARO”: “U Vučićevoj Srbiji zloslutni kult generala Mladića”\nPredsjednik Srbije Aleksandar Vučić i njegove pristalice sve više odaju počast generalu Ratku Mladiću, poznatom “srebreničkom kasapinu” osuđenom u Haškom tribunalu za genocid, ocijenio je francuski list Figaro komentarišući crtež na kojem je prikazan Mladić na jednom zidu zgrade u Beogradu\n“Predsjednik Srbije Aleksandar Vučić sada otvoreno brani ratnog generala Ratka Mladića, kojeg je Haški tribunal osudio za genocid”, naveo je današnji Figaro.\nPariski list je opisao nedavne incidente ispred murala u Njegoševoj ulici u Beogradu, prisustvo policije i privođenje aktivistkinje Aide Ćorović koja je mural, koji se pojavio prije nekoliko mjeseci, gađala jajima.\nList naveo je da je potom funkcioner Socijaldemokratske partije Srbije polio mural bijelim krečom, poslije čega je grupa nepoznatih mlađih ljudi sa kapuljačama na glavi oprala kreč sa murala, a policija na to nije reagovala.\nFrancuski list je naveo da je pažnju javnosti skrenula Incijativa mladih za ljudska prava i to povodom 9. novembra, Međunarodnog dana borbe protiv fašizma.\nFigaro je naveo da je Vučić usvojio umjereni ton i proevropski kurs da bi ponovo preuzeo vlast, ali podsjeća da je predsjednik Srbije nekada bio član Srpske radikalne stranke Vojislava Šešelja i ministar informisanja za vrijeme Slobodana Miloševića.\nMeđutim, ponovo je na vidjelo izašao pravi karakter onoga koji je 2007. godine lično uklonio ploču sa Ulice Zorana Đinđića, progresivnog premijera ubijenog 2003. godine, da bi je zamijenio pločom Ratka Mladića, naveo je list aludirajući na Vučića.\nIstoričar Milivoj Bešlin izjavio je da sadašnje vlaste uvode “fašizam, negiraju genocid u Srebrenici i vraćaju zemlju u devedesete godine”.\n“Vlasti žele da pošalju poruku da su samo Srbi bili žrtve raspada Jugoslavije. Proces suočavanja sa prošlošću je stao od 2015. godine, kao i proces pomirenja sa susjedima”, izjavila je Nataša Kandić, koja je osnivač Fonda za humanitarno pravo.\nUmjesto da učvršćuju mir, lideri Srbije i Republike Srpske dvije godine razvijaju koncept “srpskog sveta”. Tako su Banjaluka i Beograd 15. septembra obilježili Dan jedinstva i srpske zastave, uz povorke pristalica, patriotske pjesme i vojne vježbe, dodao je pariski Figaro.


Rama: Mini Šengen nije plan B za Zapadni Balkan - Politika - Dnevni list Danas\nPočetna » Politika » Rama: Mini Šengen nije plan B za Zapadni Balkan\n0Piše: Beta 14. februara 2020. 12.49\nEdi Rama Foto: EPA-EFE/CYRIL ZINGARO (Arhiva)\n„Svrha (donatorske konferencije) je da se ukaže na neraskidivu vezu EU i Albanije koja opravdava napore da se ojačaju i unaprede naši napori za integraciju“, istakao je albanski premijer.\nNeki su pak ukazivali da nepostizanje sporazuma medju članicama EU predstavlja istorijsku grešku koja otvara prostor za konkurenciju drugih sila na Zapadnom Balkanu.\n„Moramo da uradimo naš posao, da napredujemo sa reformama i uverimo naše evropske partnere da činimo sve da sada počnemo pregovore o pristupanju i u budućnosti budemo u EU“, napisao je Rama.\n„Postepeni proces sa jasnim povratnim informacijama i važnijom ulogom politike sprečava neprijatna iznenadjenja i pruža predvidljivost koja nam je potrebna“, naveo je Rama dodajući da će albanska vlada nastaviti da saradjuje sa EU partnerima i reaguje na njihove bojazni, počev od onih koje se tiču kvaliteta demokratije i vladavine prava.\n„To neće biti lako i zahtevaće transformaciju našeg ekonomskog, socijalnog i političkog sistema, kao što je bio slučaj sa postkomunističkim zemljama koje su se priključile EU počev od 2004. Ali… gde postoji volja, postoji i način“, istakao je albanski premijer.\nKako je istakao, ideja inkluzivnog Regionalnog Šengena i saradnje šest partnera iz regiona na bazi četiri slobode – kretanja ljudi, kapitala, robe i usluga, nije plan B odnosno utešna nagrada za razočaranu javnost.\n„Bolje povezan regiona Zapadnog Balkana brže i uspešnije će se integrisati u EU. Dok se pripremam za donatorsku konferenciju, i dalje se nadam da će ova godina doneti Albaniji napredak u njenim evropskim stremljenjima“, naveo je Rama i dodao da će pridruživanje „velikoj porodici evropskih demokratija“ biti dobitak za sve.\nEdi Rama, Evropska unija, Mini Šengen, Zapadni BalkanBeograd\nVarheji: Želimo da povežemo sve prestonice regiona auto-putevima i železnicama


Počeo sastanak delegacija Beograda i Prištine sa Grenelom\nFoto: Tanjug arhiva | Počeo sastanak delegacija Beograda i Prištine sa Grenelom\nTanjug 03.09.2020 16:35\nVAŠINGTON - Sastanak delegacija Beograda i Prištine sa specijalnim izaslanikom američkog predsjednika za pregovore Ričardom Grenelom počeo je u Bijeloj kući oko 16 sati po srednjeevropskom vremenu.\nKasnije u toku dana, dvije delegacije očekuje sastanak sa Hauardom Korom, izvršnim direktorom američko-izraelskog savjeta.\nPred sastanak sa Grenelom, Vučić je poručio da će dati sve od sebe da se postigne kompromis o važnim ekonomskim pitanjima, a albanskim zvaničnicima sa KiM, koji govore o priznanju Kosova da "predaja nije opcija".\n"Nekoliko desetina metara sam od Bele kuće i za nekoliko minuta počinje važan sastanak sa prištinskom delegacijom pod pokroviteljstvom predsednika SAD Donalda Trampa. Neće biti lak sastanak za nas", naveo je Vučić u video poruci objavljenoj na instagram profilu "Budućnostsrbije".\nPredsjednik Srbije je rekao da je srpska delegacija spremna i da će dati sve od sebe da postigne kompromis o važnim ekonomskim pitanjima, jer je najvažnije sačuvati mir, stabilnost, i postići napredak Beograda i Prištine, ali i cijelog regiona, a prije svega je, kaže, važna briga o srpskom narodu na KiM.\n"Video sam brojne provokatne i bahate izjave albanskih zvaničnika sa KiM koji govore o priznanju Kosova. Moja poruka njima i svima u našoj prelepoj Srbiji - predaja nije opcija", istakao je Vučić.


Nacrt predloga pregovora za Poglavlje 27 o životnoj sredini do kraja juna - Slika Vest\nHomeEkologijaNacrt predloga pregovora za Poglavlje 27 o životnoj sredini do kraja juna\nNacrt predloga pregovora za Poglavlje 27 o životnoj sredini do kraja juna\nSlikaVest, Beograd, 15. februara – Otvaranje Poglavlja 27 podrazumeva analizu, procenu stanja i rešavanje najznačajnijih pitanja u skoro svim oblastima društvenog života koja se tiču životne sredine, izjavio je ministar zaštite životne sredine Goran Trivan na sastanku Pregovaračke grupe 27 koji je održan u Narodnoj skupštini.\n„U procesu koji neće biti lagan, naš prevashodni zadatak u ovom trenutku je da utvrdimo stanje u svim segmentima društva koji se odnose na životnu sredinu i identifikujemo probleme, a s druge strane da utvrdimo koliko će da košta njihovo rešavanje. To snimanje stanja potrebno je izvršiti na svim nivoima, jer svaki subjekat u Srbiji će morati da primenjuje mere za poboljšanje životne sredine, bilo da je reč o fabrici, preduzeću, ustanovi“, rekao je u uvodnom obraćanju Trivan.\nPrema njegovim rečima, s obzirom na to da se proteže kroz skoro sve društvene segmente, Poglavlje 27 je najkomplikovanije, najskuplje i najvažnije u procesu pridruživanja EU.\n„Ppodrška koju smo načelno imali prilikom osnivanja Ministarstva nije više dovoljna. Potrebno je da u onome što radimo i što stoji pred nama budemo i shvaćeni, da imamo razumevanje svih – od državnihorgana do civilnog društva, medija, celokupnog javnog mnjenja“, naglasio je ministar.\nOn je ukazao da je ekologija oblast koja integriše Srbiju i može da izmeni negativne pojave u svim oblastima društva.\n„Međutim, Srbija neće žuriti sa otvaranjem Poglavlja 27, poučena iskustvom zemalja koje su postale članice EU, i plaćale velike penale zbog ishitrenih rešenja. Nemamo pravo na luksuz da zbog brzine sutra plaćamo kazne“, rekao je ministar i dodao da će nacrt pregovaračke pozicije biti izrađen do kraja juna ove godine, a zatim narednih meseci sledi usaglašavanje ovog dokumenta sa stavovima Evropske komisije.\nŠefica pregovaračkog tima Srbije sa EU Tanja Miščević naglasila je značaj Poglavlja 27 za proces pridruživanja Srbije EU i izrazila podršku Ministarstvu zaštite životne sredine kao krovnom u njegovom otvaranju.\nsrbijaTrivan: Do kraja juna Nacrt predloga pregovora za Poglavlje 27 o životnoj sredini\nRadovi na vodovodnoj mreži sutra na Vračaru\nPKS: Otvoreno elektronsko glasanje za priznanje “Najbolje iz Srbije 2017”


Najbogatiji Čeh kupio bugarsku medijsku grupu Nova - Bizlife.rs\n20:16 Sofija, 19/02/2018\nŠvedska kompanija Modern Times prodala je radiodifuznu grupu Nova češkoj finansijskoj PPF grupaciji, saopštile su obe strane.\nGrupacijom PPF upravlja milijarder Petr Kelner, ujedno i najbogatiji Čeh, prema Forbsu. PPF je specijalizovana za bankarske i finansijske usluge, ali i za telekomunikacije, nekretnine i birokratiju. Posluju na mnogim evropskim i tržištima širom sveta. Imovina ove kompanije procenjena je na 35 milijardi evra.\nOčekuje se da će PPF kupiti bugarski telekomunikacioni ogranak norveškog Telenora, zajedno sa svojim poslovanjem u Srbiji i Crnoj Gori, a čak je moguće i da će dodati mađarskog operatera.\nAko Kelner kupi Telenor u Bugarskoj, koja je trenutno jedini mobilni operater koji ne nudi TV i medijske usluge, velike su mogućnosti da postane kombinacija dve vrste poslovanja za proširenje na medijskom i tržištu telekomunikacija.\nUkupna vrednost transakcije je 185 miliona evra, što je znatno ispod cene za koju je MTG kupio „Nova TV“ 2008. godine.\nŠvedska kompanija je za kablovski kanal „New %2B“ platila 620 miliona evra, a za magazin „Eva“ 80 odsto, u vlasništvu grčke Antena grupe.\nNova je najveća medijska grupa u Bugarskoj i sastoji se od sedam televizijskih kanala i 19 onlajn kompanija, što je zajedno ostvarilo prihode od 100 miliona evra za 2017. i 19,7 miliona evra u operativnom dobitku za Novu u 2017. godini.\ntelenor bugarska televizija medij modern times nova PPF


Vlada Grada Berlina saopštila je danas da će kupiti oko 14.750 stanova od dve velike kompanije za izdavanje za 2,46 milijardi evra. Sporazum sa kompanijama Vonovija i Dojče Vonen, koji obuhvata i oko 450 prodavnica, postignut je posle nekoliko meseci pregovora i predviđa da obe firme prodaju oko 10 odsto svojih nekretnina u Berlinu državnim kompanijama. Time će broj stanova u državnom vlasništvu u Berlinu dostići oko 355.000, što je oko petine od 1,67 stanova za iznajmljivanje u glavnom gradu Nemačke. Rast cena kirija već godinama je goruće pitanje u Berlinu, gde su stanari dugo plaćali znatno manje nego u mnogim drugim prestonicama, navodi AP. Kupovina stanova koji su nekada bili u vlasništvu države, ali su proteklih decenija prodati privatnim kompanijama predstavlja pokušaj\n07.09.2021 u 16:55\nVLADIČIN HAN- Ministar za brigu o selu Milan Krkobabić izjavio je danas da postoji jaka politička volja da se nastavi projekat popunjavanja praznih seoskih kuća i da će i u republičkom budžetu za sledeću godinu biti odvojen novac za ovu namenu. Krkobabić je prilikom posete Vladičinom Hanu o programima Ministarstva koji su u toku, razgovarao sa predsednicima mesnih zajednica i rukovodstvom ove opštine kao i Pčinjskog upravnog okruga, saopštilo je resorno ministarstvo. Predsednik opštine Goran Mladenović izjavio je da su posle zadruga, za čiji rad je ova opština već dobila bespovratna sredstva, aplicirali i za ostale programe koje sprovodi Ministarstvo za brigu o selu i da su ponosni što je prva kuća useljena na jugu Srbije upravo iz njihove opštine. Profesorka filozofije Biljana\n06.08.2021 u 13:51\nPripadnici službi bezbednosti dobili ključeve od 216 stanova u Kragujevcu\nSrbija će u sedam gradova izgraditi 7.000 stanova za pripadnike službi bezbednosti i naša ambicija je da narednih godina nijedan pripadnik bezbednosnog sistema nema nerešeno stambeno pitanje, rekao je ministar građevinarstva Tomislav Momirović. Momirović je to rekao u Kragujevcu prilikom uručivanja 216 ključeva novoizgrađenih stanova porodicama pripadnika službi bezbednosti. „Danas uručujemo 216 ključeva, a u februaru ćemo uručiti još 756. To je samo deo stanova za pripadnike službi bezbednosti koje gradimo, a na incijativu predsednika Vučića”, rekao je Momirović. Prema njegovim rečima, plan je da se u izgradnju stanova investira 266 miliona evra, kako bi završili projekat koji omogućava pripadnicima službi bezbednosti da reše stambeno pitanje i da posao koji znači rizik po\nVAŠINGTON - Milioni Amerikanaca ponovo su u opasnosti da ostanu bez krova nad glavom ukoliko nisu u mogućnosti da plate kiriju, jer moratorijum kojim se stanodavcima zabranjuje da ih izbace na ulicu tokom pandemije korona virusa ističe danas, a Kongres ga nije produžio. Vrhovni sud SAD ranije je doneo odluku da ovaj moratorijum može da ostane na snazi do 31. jula, ali administracija predsednika Džoa Bajdena se na tu odluku nije žalila. Procenjuje se da je ugroženo više od 3,6 miliona ljudi koji bi već od ponedeljka mogli da se nađu na ulici ukoliko ne plate kiriju. Kada je postalo jasno da Kongres neće produžiti trajanje ovog moratorijuma, predsednik Bajden apelovao je na vlasti saveznih država da preduzmu neophodne korake i spreče da ljudi budu izbačeni na ulicu, prenosi „Glas


Nedimović: Evroazija velika šansa za prehrambenu industriju iz Srbije - Sirmiuminfo\nNedimović: Evroazija velika šansa za prehrambenu industriju iz Srbije\nBeograd – Srpski poljoprivrednici uskoro će moći da izvoze svoje proizvode na veliko tržište Evroazije i to bez plaćanja carine.\n„Ono što je za mnoge uticajnije i snažnije ekonomije samo pusti san, za Srbiju je danas realnost”, rekao je ministar poljoprivrede Branislav Nedimović za Tanjug, „povodom odluke Vlade Rusije da odobri ratifikaciju ugovora o slobodnoj trgovini između Srbije i Evroazijske ekonomske unije (EAEU)”.\nPoljoprivredni proizvođači iz Srbije potpisivanjem sporazuma o slobodnoj trgovini moći će da izvoze gotovo 100% proizvoda bez carine i to na tržište za 183 miliona ljudi\n„Među njima bih svakako izdvojio sir i voćnu rakiju. Velika šansa za prehrambenu industriju koju moramo iskoristiti, posebno danas kada se svi zatvaraju zbog koronavirusa i kada mnoge zemlje vape za prilikom da izvezu svoju robu”, dodao je Nedimović.\nIstovremeno, država će, kaže ministar, nastaviti sa jačanjem subvencija našim proizvođačima kako bi imali što bolje proizvode za plasman na inostrana tržišta.\nSrbija je potpisala sporazum o formiranju bezcarinske trgovinske zone sa EAEU u oktobru 2019. godine. Ugovor je potrebno da ratifikuju sve države članice EAEU. Taj ugovor će zameniti postojeće bilateralne sporazume sa Rusijom, Belorusijom i Kazahstanom i proširiti zonu slobodne trgovine i na Jermeniju i Kirgiziju. Premijerka Ana Brnabić je u oktobru prošle godine u Moskvi potpisala Sporazum o slobodnoj trgovini između Srbije i Evroazijske ekonomske unije i njenih država članica – Rusije, Kazahstana, Belorusije, Jermenije i Kirgistana.\nPored ostalog, reč je o izvozu 2.000 tona cigareta, 400 tona kravljeg sira, neograničen izvoz ovčjeg i kozjeg sira, kao i voćne rakije, 90.000 litara vinjaka. Mogućnost da se izvozi na ovo tržište bez carina privlačna je i za kompanije iz Evropske unije, koje bi otvaranjem proizvodnje u Srbiji dobile direktan pristup velikom ruskom trzištu koje je u ovom trenutku, kaže, za njih nedostupno zbog sankcija koje su na snazi između EU i Rusije.


Ustavni sud razmatra i Zakon o sudijama | MojUstav\nObustavljen izbor sudija na osnovu nedavno objavljenog oglasa, a obustava će trajati dok ne bude doneta odluka o osporenim odredbama\nPosle Zakona o Pravosudnoj akademiji i Zakona o javnom tužilaštvu Ustavni sud razmatraće i moguću neustavnost odredaba Zakona o sudijama. Posle jučerašnje sednice, Ustavni sud Srbije doneo je odluku o pokretanju postupka za utvrđivanje neustavnosti druge rečenice člana 50. stava četvrtog Zakona o sudijama.\nU spornoj rečenici navodi se da je „Visoki savet sudstva dužan da prilikom predlaganja kandidata za izbor sudije prekršajnog ili osnovnog suda, predloži kandidata koji je završio početnu obuku u Pravosudnoj akademiji, u skladu sa posebnim zakonom”. Ustavni sud je, takođe, obustavio izbor sudija na osnovu nedavno objavljenog oglasa, a obustava će trajati dok ne bude doneta odluka o osporenim odredbama Zakona o sudijama.\nPostupak za utvrđivanje neustavnosti ovog zakona pokrenut je na osnovu inicijative koju je, zajedno sa inicijativom za utvrđivanje ustavnosti odredaba Zakona o javnom tužilaštvu, 31. decembra prošle godine podnelo udruženje sudijskih i tužilačkih pomoćnika. Sporna odredba upodobljena je odredbama Zakona o Pravosudnoj akademiji za koje je Ustavni sud nedavno ocenio da su protivustavne.\nOcena Ustavnog suda da su određene odredbe Zakona o Pravosudnoj akademiji neustavne „povukla” je i donošenje odluka o svim odredbama koje regulišu izbor nosilaca pravosudnih funkcija. Tako je pokrenut postupak za utvrđivanje neustavnosti odredaba Zakona o javnom tužilaštvu i Zakona o sudijama koje su upodobljene Zakonu o Pravosudnoj akademiji.\nNenad Stefanović, predsednik Udruženja sudijskih i tužilačkih pomoćnika Srbije, kaže za „Politiku”, da je ovo udruženje upozoravalo nadležne institucije da će izbor za sudije i zamenike javnih tužilaca biti neustavan.\n– Zapravo, udruženje je upozoravalo koje posledice može da proizvede upodobljavanje odredaba Zakona o sudijama i Zakona o javnom tužilaštvu odredbama Zakona o pravosudnoj akademiji. Znači, oglas za nosioce pravosudnih funkcija u martu 2013. godine bio je oglašen u skladu sa odredbama Zakona o sudijama i Zakona o javnom tužilaštvu koje u to vreme nisu bile upodobljene odredbama Zakona o Pravosudnoj akademiji. Takođe smo upozoravali i da je deo Nacionalne strategije reforme pravosuđa od 2013. do 2018. godine neustavan jer se zasniva isključivo na biranju polaznika akademije za sudije i tužioce – objašnjava Stefanović.\n← „POLITIKA” SAZNAJE: Zakon o javnim tužilaštvima pred Ustavnim sudom


Najbolja kampanja na društvenim mrežama - ESQUIRE.RS\n“Izuzetno smo ponosni na osvojenu nagradu i što je stručni žiri prepoznao našu kreativnost, inovativnost kao i fantastične rezultate koje je kampanja ostvarila. Uspeh kampanje je rezultat našeg poznavanja trendova, najbitnijih momenata u životima potrošača kao i pravilnog korišćenja podataka. Ovo je ujedno i ključno za kreiranje uspešne kampanje u današnje vreme kada se mediji i potrošači menjaju na dnevnom nivou. Zahvalni smo i našem dugogodišnjem klijentu, Coca-Cola kompaniji, na ukazanom poverenju i podršci u našim nastojanjima da budemo inovatori koji podižu standarde na tržistima na kojima poslujemo. Ova prestižna nagrada nam daje podstrek da nastavimo da nižemo uspehe,” rekla je Dubravka Urošević, Regional Account Director agencije UM Beograd.\nNagrađeni projekat možete pogledati na linku: https://www.youtube.com/watch?v=aPhAcw_UlLQ\ngrazia fanta nagrada trend drustvene mreze


ODLUKA O VRSTI, OBIMU I NAČINU ISPORUKE PODATAKA I DOKUMENATA KOJI SE USTUPAJU BEZ NAKNADE DRŽAVNIM ORGANIMA I ORGANIZACIJAMA, ORGANIMA AUTONOMNIH POKRAJINA I JEDINICAMA LOKALNE SAMOUPRAVE\nO VRSTI, OBIMU I NAČINU ISPORUKE PODATAKA I DOKUMENATA KOJI SE USTUPAJU BEZ NAKNADE DRŽAVNIM ORGANIMA I ORGANIZACIJAMA, ORGANIMA AUTONOMNIH POKRAJINA I JEDINICAMA LOKALNE SAMOUPRAVE\n("Sl. glasnik RS", br. 56/2012)\nOvom odlukom određuje se vrsta, obim i način isporuke podataka i dokumenata registrovanih, evidentiranih i objavljenih u Agenciji za privredne registre (u daljem tekstu: Agencija) koji se ustupaju bez naknade državnim organima i organizacijama, organima autonomnih pokrajina i jedinicama lokalne samouprave ili međunarodnim organizacijama sa kojima Republika Srbija ostvaruje saradnju na osnovu članstva, uzajamnosti ili sporazuma (u daljem tekstu: korisnici).\nPojedini izrazi upotrebljeni u ovoj odluci imaju sledeće značenje:\n1) registar jeste jedinstvena, centralna i elektronska baza podataka koji su propisani kao predmet registracije kao i dokumenata na osnovu kojih je izvršena registracija;\n3) izvorni podatak jeste činjenica koja je propisana kao predmet registracije ili evidencije i koja se pojedinačno iz svakog registra ili evidencije Agencije dostavlja korisnicima;\n4) standardizovani izveštaj predstavlja grupisanje izvornih i zbirnih podataka iz baza podataka registara, odnosno evidencija, po utvrđenoj strukturi i kriterijumima, datih u Listi standardizovanih izveštaja, koja je sastavni deo ove odluke;\n5) dokument predstavlja akt utvrđen materijalnim propisima, na osnovu koga se vrši upis činjenica, odnosno podataka u registre i evidencije koje vodi Agencija, a koji se kao sastavni deo arhivske građe i registraturskog materijala ustupa korisnicima za potrebe vršenja poslova iz njihove nadležnosti;\n6) objavljivanje jeste elektronsko prikazivanje, na internet strani Agencije, podataka i dokumenata koji su predmet pojedinačne registracije, evidencije, kao i prikazivanje izveštaja ili saopštenja iz baza podataka Agencije;\n7) ovlašćeno lice korisnika jeste fizičko lice označeno u zahtevu korisnika za podacima, odnosno sporazumu ili protokolu zaključenom na osnovu ove odluke između korisnika i Agencije koje je odgovorno za korišćenje i zaštitu podataka u skladu sa ovom odlukom.\nAgencija podatke i dokumenta koji su predmet pojedinačne registracije i evidencije objavljuje na svojoj internet strani u skladu sa propisima.\nAgencija na svojoj internet strani periodično objavljuje izveštaje, analize, saopštenja i druge preglede koje sačinjava u skladu sa programom rada Agencije.\nPodaci, dokumenti, izveštaji i drugi pregledi, danom objavljivanja na internet strani smatraju se isporučenim svim korisnicima Agencije.\nVrsta, obim i složenost podataka\nkoji su predmet isporuke\nIzvorni i zbirni podaci koji su predmet isporuke korisnicima, u formi standardizovanih izveštaja, razvrstani su za svaki pojedinačni registar, odnosno evidenciju Agencije, po kriterijumima definisanim u članu 6. Stav 2. Tačka 2) ove odluke.\nDokumenti kao predmet isporuke\nDokumenti kao formalni akti odnosno arhivska građa i registraturski materijal Agencije isporučuju se korisnicima u štampanom ili elektronskom obliku za potrebe vršenja poslova iz njihove nadležnosti.\nPodnošenje zahteva za podacima\nIsporuka podataka vrši se na osnovu zahteva podnetog od strane ovlašćenog lica korisnika na obrascu zahteva koji je propisan i sastavni je deo ove odluke (Prilog 1 – opšti i posebni deo).\nZahtev iz prethodnog stava obavezno sadrži uredno ispunjeni:\n1. Opšti deo obrasca u kome se navode: podaci o korisniku; obrazloženje iz koga se može utvrditi da su traženi podaci u okviru delokruga poslova iz njegove materijalne, odnosno teritorijalne nadležnosti; svrha i način korišćenja podataka; izbor iz liste standardizovanih izveštaja koji su predmet zahteva; način isporuke podataka; izjavu lica koje naručuje podatke da je upoznato sa obavezama po pitanju korišćenja i zaštite podataka, pečat korisnika i potpis ovlašćenog lica;\n2. Posebni deo obrasca koji sadrži izabrani izveštaj iz liste standardizovanih izveštaja sa opredeljenim kriterijumima izbora podataka.\nPosebni zahtevi korisnika\nPosebne zahteve korisnika za podacima i izveštajima koji po svojoj strukturi, složenosti i obimu nisu predviđeni ovom odlukom i čija izrada zahteva dodatnu obradu izvornih i zbirnih podataka, odnosno kombinaciju podataka iz različitih registara i evidencija kao i posebno angažovanje ljudskih i materijalnih potencijala, odobrava direktor Agencije, na obrazloženi zahtev korisnika, vodeći računa o mogućnostima Agencije.\nPodaci i dokumenti koji ne mogu biti predmet isporuke\nAko se zahtevom traži obrada i isporuka podataka i dokumenata, a iz obrazloženog zahteva se ne može utvrditi da li su traženi podaci i dokumenti od značaja za obavljanje poslova iz nadležnosti korisnika, takav zahtev se neće obraditi o čemu će korisnik biti obavešten u roku od 5 dana od dana podnošenja zahteva.\nRokovi za obradu i isporuku podataka i dokumenata\nAgencija je dužna da izvrši obradu zahteva i isporuku podataka i dokumenata u roku koji ne može biti duži od 30 dana od dana prijema zahteva, odnosno od dana objavljivanja podataka.\nRokove za dostavljanje podataka po posebnim zahtevima iz člana 7. Ove odluke određuje direktor Agencije, o čemu blagovremeno obaveštava podnosioca zahteva.\nKorišćenje podataka i dokumenata\nPodatke i dokumenta dobijene u skladu sa ovom odlukom korisnik je dužan da koristi samo u svrhu navedenu u zahtevu za podacima, kao i da preduzme sve raspoložive mere osiguranja u cilju sprečavanja neovlašćenog korišćenja dobijenih podataka.\nPodaci i dokumenta iz ovog člana se ne smeju umnožavati i distribuirati u komercijalne svrhe.\nAko se podaci i dokumenta koriste za izradu sopstvenog dokumenta ili drugog proizvoda, korisnik je dužan da Agenciju navede kao izvor podataka.\nOdnos korisnika i Agencije\nOdnosi korisnika i Agencije u vezi sa isporukom, korišćenjem i zaštitom registrovanih i evidentiranih podataka i dokumenata, može se urediti posebnim sporazumom ili protokolom.\nImenovanje ovlašćenog lica korisnika sastavni je deo sporazuma ili protokola iz prethodnog stava.\nUkoliko korisnik zahteva isporuku podataka i dokumenata na osnovu pojedinačnog zahteva, bez zaključenja posebnog sporazuma ili protokola, u obavezi je da uz zahtev dostavi i pojedinačni akt o imenovanju lica koje je ovlašćeno za podnošenje zahteva.\nU slučaju da korisnik podataka iz ove odluke imenuje više ovlašćenih lica, isporuka će se smatrati urednom dostavljanjem podataka i dokumenata jednom od navedenih lica.\nEvidentiranje zahteva, isporučenih podataka i troškova\nAgencija je dužna da o podnetim zahtevima, isporučenim podacima i dokumentima, kao i stvarnim troškovima koje ima po osnovu obrade zahteva, pripreme i isporuke podataka i dokumenata, obrazuje i vodi odgovarajuće evidencije.\nVrsta, obim i sadržina evidencija, kao i kriterijumi za utvrđivanje i praćenje troškova iz prethodnog stava ovog člana uređuju se posebnim aktom, koji donosi Upravni odbor Agencije, na predlog direktora Agencije.\nAgencija na osnovu podataka i evidencija iz ovog člana sastavlja poseban izveštaj, koji postaje sastavni deo godišnjeg izveštaja o radu i godišnjeg izveštaja o finansijskom poslovanju Agencije.\nOva odluka, po dobijanju saglasnosti Vlade, objavljuje se u „Službenom glasniku Republike Srbije” i stupa na snagu osmog dana od dana objavljivanja.\nNova godina 2020 Venecija aranžmani Tuning box Chip de potencia Doček nove godine 2020 Edipsos leto 2020 Nei Pori apartmani leto 2020 Leptokarija leto 2020 apartmani Evia letovanje 2020 Neos Marmaras apartmani leto 2020 Last minute Last minute ponude Ultra last minute First minute First minute ponude


Kazne za nepoštovanje pravilnika o ekskurzijama\nRTV\t07.10.2019 22:28\nMinistar prosvete Mladen Šarčević izjavio je danas da svi koji krše Pravilnik o realizaciji ekskurzija biće sankcionisani i da je do sada bilo nekoliko prijava nepravilnosti.\nOn je podsetio da je Pravilnik stupio na snagu u martu 2019. godine, a da će se u narednom periodu utvrditi kolike su dnevnice nastavnika, koliki uticaj ima Savet roditelja na realizaciju putovanja, zašto se ne poštuje organizacija putovanja u zemlji za sve osim maturante, zašto odlazi manji broj nastavnika u odnosu na pravilnik.\n"Ovo su samo neka od pitanja koja ćemo da postavimo organizatorima putovanja. Svi su upoznati sa novim pravilnikom koji je potrebno primenjivati, a oni koji ga krše biće sankcionisani", rekao je Šarčević, a navodi se u saopštenju.\nIz Ministarstva napominju da je u slučaju Devete beogradske gimnazije, gde je jedan od tri autobusa sa đacima koji su krenuli u Sloveniju na ekskurziju vraćen sa Hrvatske granice, utvrđeno je da za jedan autobus, koje je angažovala turistička agencija, nije bila potpuna dokumentacija. Škola je, kako se navodi, uradila kompletnu pripremu za ekskurziju prema pravilniku.\nIz Ministarstva navode da su gimnazijalaca iz Prokuplja noćas stigli sa ekskurzije iz Italije, a detalje istrage šta se tamo dešavalo očekuju u narednim danima.\n"Zašto je došlo do nepravilnosti kod do sada realizovanih putovanja utvrdiće nadležni organi", kažu u Ministarstvu.\nNavode da će se u narednom periodu raditi na uključivanju đačkih zadruga u kompletu proceduru kako bi putovanje bilo kvalitetnije i jeftinije.\n"Potrebna je i veća uključenost Saveta roditelja u kompletnu proceduru realizacije učeničkih ekskurzija", navodi se u saopštenju.


SUKOB U DSS: Koštunica sprečio pobunu u stranci\nIstaknuti članovi stranke pisali Vojislavu Koštunici\npetar pasic\t 23.02.2014. 01:28h 00:34h\nGrupa članova predvođena Ivićevom, Obradovićem i Milicom Radović, poslala je pismo lideru stranke putem kojeg je zatražila promene u partiji\nBEOGRAD - Grupa istaknutih članova Demokratske stranke Srbije (DSS), poput Sande Rašković Ivić i Radojka Obradovića, poslala je pismo Vojislavu Koštunici u kojem je zahtevala promene u stranci, ali ih je to koštalo poslaničke funkcije.\nGrupa članova DSS, predvođena Ivićevom, Obradovićem i Milicom Radović, poslala je pismo lideru stranke putem kojeg je zatražila promene u partiji.\nJedan od zahteva je bio da se potpredsednici partije biraju direktno na izbornoj skupštini, a ne kao i do sada na predlog predsednika stranke. Oni su, takođe, tražili da se promeni medijska prezentacija DSS..\n"Koštunica je pristao da se potpredsednici biraju direktno, ali kada je Glavni odbor došao do te tačke dnevnog reda, više nije bilo kvoruma", rekao je neimenovani sagovornik.\nU njima neće sedeti ni Marko Jakšić, istaknuti funkcioner DSS na Kosovu koji se zalagao za koaliciju sa "Dverima"i radikalima, ali je Koštunica to odbio uz obrazloženje da "među njima postoje kadrovi sa sumnjivim biografijama".\nNi Siniše Kovačevića nema na izbornoj listi stranke. On se ozbiljno sukobio sa vrhom stranke, jer je tražio visoku poziciju na listi za Beograd.\nvojislav koštunicaSandra Rašković Ivićdsssmenesukob


Devedeset godina stalo je u jednu knjigu\nponedeljak, 09 maj 2022 17:37\nPrva monografija Pozorišta mladih u njegovoj 90 godina dugoj istoriji objavljena je ovih dana, a danas je promovisana na maloj svečanosti u našem teatru, u sklopu festivala “Novosadske pozorišne igre”. O monografiji su govorili direktor Pozorišta mladih Mihajlo Nestorović i autori monografije Ljiljana Dinić i dr Zoran Đerić.\nMihajlo Nestorović nije skrivao zadovoljstvo što je najzad napravljeno prvo ozbiljno svedočanstvo o radu najstarijeg lutkarskog pozorišta u regionu, o čijim uspesima i dometima svedoči upravo ova monografija. Podsetio je na neke od junaka ovog Pozorišta koji su doneli velike promene ne samo u ovu pozorišnu kuću, već i u pozorište uopšte, od starih vukova poput Miodraga Tabačkog i Tibora Vajde do mladih lavova Olivere Đorđević i Borisa Liješevića, na primer. Ukazao je i na činjenicu da su se autori monografije ozbiljno potrudili da pronađu sve dostupne podatke, ali da nažalost iz prvih godina rada pozorišta nema mnogo sačuvanog materijala.\nKoautorka Dinić prisetila se kako je tekao rad na monografiji. Rekla je da su se odlučili da pozovu sve spoljne saradnike koji su sarađivali sa Pozorištem, da napišu esej o svom susretu sa Pozorištem mladih. To su ljudi čiji je rad u prošlosti bivao prekretnica u radu ovog teatra, navela je.\nZoran Đerić, koji je u tri mandata bio direktor Pozorišta mladih, govoreći o monografiji podsetio je prisutne na neke detalje u izgledu zgrade Pozorišta mladih iz nekog ranijeg vremena, kao i na to da je zgrada Sokolskog doma 1941. godine stradala i da je tada zapaljena sva arhiva. Dodao je da im je i zbog toga dugo vremena bilo potrebno da istraže sve izvore kako bi ovo kompleksno i značajno svedočanstvo ugledalo svetlost dana.\nĐerićevu rečenicu da je zaista čudno što je Pozorište mladih, koje je davnih godina osnovalo Sokolsko društvo, danas podstanar u sopstvenoj kući, kao dobar šlagvort iskoristio je Mihajlo Nestorović da kaže da je uistinu ozbiljan oksimoron činjenica da se potomci nekadašnjih sokolara danas odriču svog čeda. Iskazao je po ko zna koji put nadu da će Pozorište mladih u narednom periodu postati svoj čovek na svom terenu, za šta se već uveliko zauzima Grad Novi Sad.\nMonografija Pozorišta mladih, objavljena povodom devedesete godišnjice postojanja ustanove u izdanju Pozorišta mladih, je publikacija koja hronološki prati istorijat ove institucije od kada je osnovana 1932. godine kao Pozorište lutaka Sokolskog društva Novi Sad do danas. To je ujedno i istorijat najstarijeg lutkarskog pozorišta u Srbiji i redak prilog izučavanju ove umetnosti na našem tlu, posebno značajan i zbog velikog broja fotografija iz predstava od kojih su neke i iz najranijeg perioda.\nPored teksta koji rad Pozorišta prati kroz različite istorijske etape, a u centar postavlja gotovo sva poznata izvođenja, reditelje, glumce-animatore, kreatore lutaka, kostimografe, scenografe, upravnike i druge saradnike, poseban deo knjige čini i rekonstrukcija repertoara od osnivanja do danas, kao i spisak nagrada i učešća na festivalima. U posebnom delu, neki od saradnika svedoče o svom iskustvu rada u Pozorištu mladih.


Šampionski Galfer proizvodi na popustu - Moto Berza\nŠampionski Galfer proizvodi na popustu\nIzuzetno uspešna trkačka 2017. godina stoji iza kompanije Galfer.\nProizvodi ove španske kompanije demonstrirali su odlične performanse, osvojivši ove godine čak 11 titula svetskih šampiona.\nOsvojene su titule u svim kategorijama Moto3, SSP300, Trail, Cross i Enduro. Evo kompletnog spiska šampiona:\nĐoan Mir - Moto3\nDenis Fođa - Moto3 junior\nMark Garsija - SSP300\nStiv Holkom - EnduroGP\nKjara Fontanezi - WMX\nToni Bu - X Trial & TrialGP\nEma Bristau - TiralGP\nLorenco Gandola - Trial125\nAndrea Verona - Enduro Youth\nGalfer proizvodi su u Srbiji dostupni preko firme Maxmoment, koja u čast uspešne 2017. daje popust od 15% na sve kočione pločice i diskove renomiranog proizvođača. Akcija traje do kraja šampionske godine.\nZa sve dodatne informacije posetite njihov zvanični sajt, Facebook stranicu i Instagram profil ili ih posetite u njihovom moto šopovima:\nMaxmoment doo Beograd\nMaxmoment doo - Zemun


1 Mar 2017, 19:34 b92.net Aleksandar Beljić\nNorveške vlasti žele da se od 2025. u toj zemlji prodaju isključivo automobili sa električnim pogonom, odnosno Plug-in hibirdi, i vozila koja koriste vodonične gorivne ćelije.\nIako se ovaj cilj na prvi pogled čini previše ambicioznim, zahvaljujući dosadašnjim naporima države i brojnim pogodnostima i subvencijama u kojima uživaju oni koji se odluče za kupovinu ekološki prihvatljivih automobila, tržišni udeo električnih vozila u prodaji novih četvorotočkaša trenutno iznosi 37%.\nSa druge strane, automobili sa konvencionalnim motorima koji više zagađuju dodatno su oporezovani, pa su maloprodajne cene takvih vozila praktično izjednačene sa cenama električnih modela, što stimuliše kupce da se sve više okreću elektroautomobilima.\nIako će postepeno doći do izmene sistema subvencionisanja, očekuje se da će se tržište električnih automobila u međuvremenu dalje razvijati, pa norveški parlament veruje da je cilj da se od 2025. prodaju isključivo ekološki prihvatljivi automobili moguće ostvariti.\nKrajem 2016. na putevima Norveške bilo je oko 100.000 vozila na struju, a do 2020. taj broj će porasti na 250.000. Takođe, u planu je da se paralelno sa rastom prodaje unapredi i infrastruktura, pa bi do kraja ove dekade na svakih 10 elektroautomobila trebalo da dođe po jedan javni punjač - ukupno 25.000 u celoj zemlji.\nNova pravila tehničkog pregleda vozila postavljaju pred vozače i nove zahteve koji podrazumevaju i dodatne isprave, potvrde…


Pomoć za 150 porodica sa Kosmeta – Info Centar Juga\nPomoć za 150 porodica sa Kosmeta\nKancelarija za Kosovo i Metohiju Vlade Srbije, u saradnji sa kosmetskim opštinama sa srpskom većinom, Ranilug, Parteš-Pasjane, Novo Brdo, Klokot, obezbedila je pomoć u hrani i sredstvima za higijenu za 150 materijalno najugroženijih raseljeničkih porodica iz južne pokrajine sa boravištem u Crnoj Gori.\nKamion pomoći preko prevoja Kula stigao je u pratnji zamjenika direktora Kancelarije za KiM Dušana Kozareva i gradonačelnika Raniluga Gradimira Mikića, a predstavnici Saveza udruženja raseljenih distribuciju su obavili u Beranama, Andrijevici, Podgorici, Baru i Sutomoru, saopštio je Savez iz Podgorice.\nKozarev je u razgovoru sa raseljenicima u Beranama kazao da Vlada Srbije preko Kancelarije za KiM na ovaj način želi da ublaži patnje Srba i drugih nealbanaca sa Kosmeta koji su proterani sa svojih ognjišta i žive u, najblaže rečeno, nehumanim uslovima u raseljeničkim smještajima, gđe veoma često nema ni struje, pri čemu je velika većina raseljenih nezaposlena i bez ikakvih prihoda.\n„Svesni smo da ova pomoć (u brašnu, ulju, šećeru i sredstvima za higijenu) nije velika, i da vam neće trajati dugo, ali krajnje iskreno nastojimo da onoliko koliko smo u moći, doprineseno da lakše podnosite dane u raseljeništvu, u nadi da će se neki od vas, primarno mladi, uskoro vratiti na KiM i tamo nastaviti život“, istakao je Kozarav.\nOn je naveo da se povratnička naselja grade na centralnom Kosmetu, u Pomoravlju i na severu ove srpske pokrajine, gde lokalne srpske strukture vlasti, te Ministarstvo za zajednice i povratak i Kancelarija za KiM zajedničkim snagama prave ambijent za punu reintegraciju povratnika, koja podrazumeva rešavanje stambenih pitanja, zaposlenja, i potpuni pristup građanskim pravima.\nZamenik direktora Kancelarije za KiM je pozvao raseljenike koji žive u Crnoj Gori da se prijave za povratak u te sredine.\nKonkretnu pomoć obećao je i gradonačelnik Raniluga Gradimir Mikić, koji je u posetu raseljenicima došao kao predstavnik četiri opštine sa srpskom većinom na Kosmetu, i rekao je da se raduje da ima interesovanja za povratak i da treba da se zvanično obrate preko Saveza udruženja raseljenih u Crnoj Gori.\nRaspoloženi smo kao novoformirana srpska opština da vam rešimo stambena pitanja ukoliko se odlučite na taj korak, kazao je Mikić.\nValentina Andrejević, koja je izbegla iz Prizrena i živi u raseljeničkom naselju u Andrijevici, kazala je da je ovo treća pomoć koju je za kratko vreme obezbijedila Kancelarija za KiM njoj i njenim sapaticima.\nZahvalnost ističe i predsednik Udruženja Roma Husni Ramoci, koji je u podgoričkom kampu Konik pomoć Kancelarije za KiM i Opštine Ranilug podijelio za 40 romskih i 10 srpskih porodica prognanih sa Kosmeta.\nDragana Spasić, samohrana majka koja živi u Baru sa troje đece, takođe se zahvalila na pomoći koja joj je juče uručena u prostorijama sutomorskog Udruženja „Kosmet“, saopstio je Saveza udruženja raseljenih u Crnoj Gori.\nFoto. Kancelarija za KiM\nDeo Lebana bez struje zbog većeg kvara\nPoziv mladima za učešće u kreativnim radionicama na Radanu\nPoništeni izbori u Pertatu


Portal Sarajevo-RS.com - BiH ne može u EU sa problemom raseljenih i izbjeglih\nBiH ne može u EU sa problemom raseljenih i izbjeglih\npetak, 19 maj 2017 15:39\nMinistar za ljudska prava i izbjeglice u Savjetu ministara BiH Semiha Borovac rekla je danas u Banjaluci da BiH u Evropsku uniju neće moći ući sve dok imamo problem izbjeglica, raseljenih lica i povratnika, jer na putu naših evropskih integracija ovo pitanje se stavlja kao prioritet pred vlasti u BiH i moraćemo da ga rješimo na najkvalitetniji način.\nU organizaciji Odbora za zaštitu prava izbjeglica, raseljenih lica i povratnika u Narodnoj skupštini Republike Srpske održava se okrugli sto na temu "Kako do trajnih rješenja za izbjeglice, raseljena lica i povratnike u BiH".\nU pitanju je prvo okupljanje na jednom mjestu predstavnika svih nivoa vlasti u BiH - Republika Srpska, Federacije BiH i Brčko distrikta. koji se bave ovim pitanjem. Semiha Borovac istakla je da se ova pitanja rješavaju na osnovu revidirane Strategije rješavanja pitanja izbjeglica, raseljenih lica i povratnika.\n"Nedopustivo da u 21. vijeku BiH, i više od 20 godina nakon prestanka sukoba, ima oko 98.000 raseljenih, prije svega interno raseljenih lica u BiH i oko 20.000 lica koja čekaju da se vrate u BiH, jer imaju status izbjeglica u zemljama prijema", rekla je Borovac i dodala da nisu zadovoljni ni sa rješenjima povratnika u ranija mjesta prebivališta.\nIstakla je da je pred BiH veliki posao na harmonizaciji zakona, sravnjavanju evidencija, reviziji statusa ovih lica, i finasijskom obezbjeđivanju sredstava neophodnih za rješavanje ovih pitanja.\nPrema njenim riječima na današnjem okruglom stolu predložiće poštovanje ljudskih prava na svim nivoima vlasti, nesmetan povratak izbjeglica i raseljenih lica i uživanje prava povratnika, te što efikasniji način finansiranja.\nPodsjetila je da se u okviru projekta Regionalnog stambenog zbrinjavanja troši 80 miliona KM.\n"BiH je veliko gradilište to će se pokazati još ove godne. Prošle godine izgradili smo 150 kuća, u ovoj godini preko 900 i početkom 2018. preko 800 objekata biće obnovljeno", rekla je ona.\nIstakla je da je veoma bitan "održiv povratak jer donatori neće gledati prazne kuće niti će nam ikada više pomoći ukoliko ne budu naseljene i ne obezbjedimo održivost povratka".\nSenad Bratić, predsjednik Odbora za zaštitu prava izbjeglica, raseljenih lica i povratnika u Narodnoj skupštini Republike Srpske rekao je da su okupili najkompetentniji, oni koji napraviti presjek stanja u kojem se nalaze ove sigurno socijalno najugroženije kategorije.\n"Cilj je da se dogovorimo da kvartalno organizujemo tematsku sjednicu, sa dnevnim redom koji bi omogućio da se jedno po jedno pitanje koje pritišće ovu oblast rješava na svim nivoima vlasti", rekao je Bratić.\nEdin Ramić, ministar raseljenih osoba i izbjeglica u Vladi FBiH, ocijenio je da rezultati nisu na nivou očekivanih kao i da bi entitetska saradnja mogla biti bolja. Rekao je da ministarstvo ima budžet od 23.6 miliona KM, od čega oko 50 posto ide na povratak u Republici Srpskoj, ostatak za raseljene osobe u FBiH.\n"Obično su zahtjevi za obnovom stamenih objekata, vjerskih, infrastrukture, zaposlenja i slučno a imate slučajeva gdje to sve uradite i čovjek zaključa kuću i ode vani. Teško je reći šta u ovoj oblasti se sve može unaprijediti", kazao je Ramić.\nBlaž Župarić, predsjednik Odbora za povratak izbjeglih i raseljenih osoba Parlamenta FBiH istakao je da ministarstvo FBiH jako puno ulaže na prostor Srpske, ali da Republika Srpska i državna razina znatno manje prate takav rad.\nPrema njegovim riječima goruće je pitanje kolektivnih cenatra i alternativnih smještaja. U FBiH trenutno postoji 93 kolektivna centra u kojima je smješteno oko 16.000 osoba. Radovan Grajić, pomoćnik ministra za izbjeglice u Vladi Republike Srpske smatra da je prioritet usaglasiti zakonski okvir.\nKazao je da je na području Republike Srpske mnogo manje kolektivnih centara nego u FBiH, ali i da je u toku implementacija projekta C2 u saradnji sa 15 opština, zahvaljujući čemu bi do polovine sljedeće godine trebalo da budu zatvoreni svi kolektivni centri u ovom entitetu.\nBorislav Bojić, predsjednik Zajedničke komisije za ljudska prava u Parlamentarnoj skupštini BiH istakao je da je mnogo donatorskih sredstava uloženo, a malo je informacija o tome šta je urađeno.\nNaglasio je da je upravo u tome uloga parlamentaraca da sagledaju kako izvršni organi izvršavaju revidiranu strategiju.\nViše iz ove kategorije « Tužilaštvo BiH ignoriše novinare?! Zvizdić: Ponovo pokrećemo proceduru za usvajanje akciza »


TRAGEDIJA U BEOGRADU Džip se zakucao u autobus gradskog prevoza, POGINULE DVE OSOBE, dve povređene\n23.11.2018. 07:27 > 11:14\nU teškoj saobraćajnoj nesreći koja se dogodila oko 3.10 u Beogradu dve osobe su poginule, a dve su povređene, kada se džip sudario sa autobusom.\nDžip udario u autobus\nTežak sudar dogodio se na uglu Mirijevskog bulevara i Višnjičke ulice, nedaleko od Ade Huje, kada je džip koji se, po svemu sudeći kretao velikom brzinom, prosto zakucao u autobus gradskog prevoza koji je saobraćao na noćnoj liniji 32N.\nTom prilikom stradale su dve osobe iz džipa, a kako "Blic" saznaje od privatnog prevoznika čije je vozilo učestvovalo u udesu, vozač i kondukterka su samo lakše povređeni.\nVelika šteta i na autobusu\nTRI DEVOJKE I MLADIĆ STRADALI KILOMETAR OD KUĆE Jezivi prizori na mestu udesa, auto smrskan, stub iščupan... Devojka (20) koja je vozila stabilno (UZNEMIRUJUĆE)\nBMW-OM SLETELI S PUTA I ISPREVRTALI SE Poginuo mladić koji je sedeo na suvozačevom mestu, teško povređen vozač (FOTO)


Dok EU najavljuje nove mere, Brisel gori FOTO – Čivijaš Radio Šabac\nDok EU najavljuje nove mere, Brisel gori FOTO\nEvropska unija pripremila je nove preporuke za države članice za korišćenje kovid potvrda za putovanje unutar Unije, prema kojima se dramatično menjaju kriterijumi za slobodno putovanje. Prema novom predlogu, neće se više gledati epidemiološka situacija u državi iz koje putnik dolazi, već njegov zdravstveni status.\nU jeku razgovora o novim pravilima, Brisel je izašao na ulice, kako bi čelnicima EU poručio – ljudska prava iznad mera.\nDemonstranti koji šetaju ulicama Brisela tvrde da „brane demokratiju, ljudska prava i pravo na Ustav“. Ovo je već peti protest protiv mera u poslednja dva meseca, dok su prethodna četiri obeležila nasilje i sukobi s policijom.\nBONUS VIDEO Protesti u Briselu


KONTRIRANJE BRITANSKOJ REZOLUCIJI O SREBRENICI\nMisija Rusije pri Ujedinjenim naraodima (UN) podnijet će danas prijedlog rezolucije o Bosni i Hercegovini u Vijeću sigurnosti, čije će stalne članice odmah početi konsultacije o nacrtu koji je Moskva dostavila kao kontraprijedlog britanskom dokumentu o Srebrenici, piše danas beogradski tisak.\nIstovremeno, kako navode “Večernje novosti”, Beograd će na adrese predstavnika 15 država u Vijeću sigurnosti poslati novo pismo, u kojem će ukazati da je britanska inicijativa za Srbiju neprihvatljiva i da nije u interesu ni Srbije, ni regije, jer ne doprinosi pomirenju već stvaranju novih tenzija.\nKako “Blic” prenosi iz diplomatskih izvora, u ruskoj rezoluciji se ne navodi Srebrenica niti bilo koji drugi zločin, već se osuđuju svi ratni zločini počinjeni na prostoru bivše Jugoslavije devedesetih godina. Rusija, također, u dokumentu insistira na poštovanju Daytonskog sporazuma za BiH, kao i na pomirenju među narodima i suradnji država regije.\n“Večernje novosti” navode i da, prema ruskoj vladi, ovakav dokument mnogo više odgovara raspravi o stanju u BiH, koja će se 7. srpnja voditi u Vijeću sigurnosti, od rezolucije koja bi se bavila „bilo kojim pojedinačnim zločinom, pa i srebreničkim” pišu “Večernje novosti”.\nPrema pisanju tog lista, London je s negodovanjem reagirao na potez Moskve, koja je praktično uložila kontrarezoluciju britanskoj, dok Britanija nema namjeru povući svoj tekst. “Teoretski, Vijeće sigurnosti može raspravljati o obje rezolucije, što nije ustaljena diplomatska praksa, ili da na stolu ostane samo britanska, jer je ona prva podnijeta”, dodaju “Novosti”.\nOvaj list podsjeća i da je prije podnošenja ruske rezolucije, Britanija računala na podršku još sedam od 15 članica – Francuske, SAD, Čada, Jordana, Litve, Malezije i Novog Zelanda, ali bi se, nakon poteza Moskve taj odnos snaga mogao promjeniti.\nIzvori “Novosti” tvrde i da Britanija računa na podršku svog tradicionalnog saveznika Novog Zelanda, koji od 1. srpnja preuzima predsjedavanje Vijećem sigurnosti, kao i da će na tu zemlju i na sve nestalne članice Vijeća, narednih dana biti izvršen veliki diplomatski pritisak iz Londona, ali i iz Washingtona da se spriječi dogovor o debati o ruskom dokumentu, pišu “Novosti”, a prenosi Tanjug./HMS/\nMladen Ivanić uputio apel Vijeću sigurnosti UN-a\nPredsjedavajući Predsjedništva BiH Mladen Ivanić izjavio je danas u Banjoj Luci da je kao srpski član Predsjedništva uputio pismo veleposlanicima zemalja članica Vijeća sigurnosti UN-a i zatražio da se ne usvoji rezolucija o Srebrenici. Kazao je da se na ovaj korak odlučio jer o rezoluciji nema konsenzusa u Predsjedništvu BiH te da stoga ne vidi ni smisao sazivanja sjednice Predsjedništva BiH.\nIvanić je na press konferenciji rekao da je ta rezolucija, između ostalog, poslužila da se prilike u BiH potpuno promijene, kao i da je otišlo u drugi plan sve pozitivno što je bilo urađeno prije predlaganja ove rezolucije te još nekih događaja, koji su BiH vratili unazad." Društvo je potuno podijeljeno ", rekao je Ivanić navodeći da je evidentno da postoje negativne posljedice cijele ove priče.\nOn je dodao da ne razumije što su htjeli predsjednici Srbije i RS-a Tomislav Niković i Milorad Dodik “držeći mu nedavno lekcije u Beogradu”, jer se on već ranije odredio prema rezoluciji o Srebrenici.\n" Ne razumijem, posebno Dodika, jer je bio dogovor da ovo pisimo zajedno potpišemo, rekao je Ivanić ističući da ne zna “zašto je Dodiku trebao taj beogradski događaj, na kojem je s Nikolićem pozvao Ivanića da zatraži sazivanje sjednice Predsjedništva BiH o rezoluciji o Srebrenici”.\n"Očekivao sam i da Nikolića njegovi savjetnici bolje savjetuju, jer je jasno da je Bakir Izetbegović za rezoluciju o Srebrenici, a Dragan Čović je neutralan – dodao je Ivanić.\nPozivam Nikolića da svoju strogoću trenira u Srbiji, te da se bolje pripremi i ne dijeli srpski narod zapadno od Drine, rekao je Ivanić.\nPotvrdio je da neće ići na sastanak koji je Dodik za danas poslijepodne najavio s predstavnicima RS-a u Zastupničkom i Domu naroda BiH, jer, kako je rekao, Dodik jedno dogovori ujutro, a drugo radi poslijepodne.\nKada je u pitanju tvrdnja predsjednika RS-a da će tražiti referendum o Tužiteljstvu i Sudu BiH, Ivanić je dodao da ima osjećaj „da je prvi put ozbiljan, ali da je pitanje je li osmislio što će poslije izjašnjavanja građana”/Fena/


U Vranju još 22-je pozitivnih, tri osobe preminule od posledica korone - Dnevnik Juga\nHome / DRUŠTVO / U Vranju još 22-je pozitivnih, tri osobe preminule od posledica korone\nU Vranju još 22-je pozitivnih, tri osobe preminule od posledica korone\nIna Dendić 23/07/2020\tDRUŠTVO, Korona Virus, Vranje Leave a comment\nPrema poslednjim podacima, tokom jučerašnjeg dana stigli su rezultati za 210 uzoraka sa teritorije Pčinjskog okruga.\nOd ovog broja, kod 38 osoba je utvrđeno prisustvo virusa Covid 19, od kojih su 22 iz Vranja, 10 iz Vladičinog Hana, 3 iz Trgovišta, 2 iz Bosilegrada, a jedno lice je iz Surdulice.\nPrema jutrošnjim podacima, do 07.00 sati, ukupan broj pacijenata koji se od koronavirusa leče u četiri kovid bolnice u Vranju je 186, od čega kovid pozitivnih 88. Među hospitalizovanima nema dece. Trenutan broj slobodnih mesta je 29. Na kućno lečenje otpušteno je 10 pacijenata, a dva pacijenta su transportovana u Klinički centar Niš. Nažalost, zabeležena su tri smrtna ishoda.\nPrevious Zbog epidemije korone mladi sve više okrenuti internetu: Tokom vanrednog stanja centar za pomoć pozvalo 1.778 mladih\nNext Za dva dana 5.000 građana se prijavilo za obaveštenje o PCR testu


Vreme 1009 - 65 godina od zavrsetka Drugog svetskog rata: Iz Vest Pointa u Grocku\nRečenicom Istorija u pravom smislu reči ne postoji, nego samo biografije, američki pesnik i esejista Ralf Valdo Emerson (Ralph Waldo Emerson) je u svom delu Reprezentativni ljudi (Representative men, 1850) sažeo mišljenje da pojedine vođe pokreću istoriju. Ovaj tekst posvećujemo jednom od njih, američkom generalu Daglasu Mekarturu (Douglas MacArthur), jednoj od ključnih figura savezničke pobede u Drugom svetskom ratu, u trenutku kada obeležavamo 65-godišnjicu njegovog završetka\nPUT DO PET ZLATNIH ZVEZDICA: Petnaest godina po završetku američkog građanskog rata, u porodici njegovog aktivnog učesnika kapetana Artura Mekartura, u gradiću Litl Rok u Arkanzasu, rodio se sin Daglas. Bilo je to u ponedeljak 26. januara 1880. godine. Sedamnaest godina kasnije (1902), posle uspešne vojne karijere, Artur će dobiti generalsku zvezdicu, a sledeće 1903. ponosno će stajati na svečanoj bini prestižnog Vest Pointa, kada mu sin Daglas, kao najbolji u klasi, bude dobijao prvi oficirski čin.\nGodine 1912. umro je general Artur Mekartur, a pet godina kasnije, kada je Amerika postala aktivni učesnik Prvog svetskog rata (5. aprila 1917. godine objavila rat Nemačkoj), sin Daglas je u Francuskoj preuzeo komandu brigade. Stečena iskustva u Velikom ratu Daglas će kao načelnik Vest Pointa već od 1919. uspešno prenositi na kadete, za šta mu je Senat 1925. godine dodelio prvu generalsku zvezdicu, kao najmlađem oficiru u činu general-majora u istoriji SAD. Sledeće četiri godine (1926–1930) biće komandant američke vojske stacionirane na Filipinima, uz istovremenu zapaženu aktivnost u Olimpijskom komitetu SAD, što će mu 1928. godine doneti čast i obavezu da vodi američki olimpijski tim na Igrama u Amsterdamu.\nKarijeru visokog oficira general Daglas Mekartur od 1930. godine nastavlja kao najmlađi načelnik generalštaba američke vojske, za šta mu Senat dodeljuje četvrtu generalsku zvezdicu. U tom svojstvu kreće u višenedeljnu posetu evropskim armijama, pa je po sopstvenoj želji boravio i u Jugoslaviji od 25. do 29. septembra 1931. godine (detaljnije o poseti u nastavku teksta). Mekartur će na mestu prvog oficira američke vojske ostati do 1935. godine, da bi se posle proglašenja nezavisnosti Filipina ponovo našao u toj za SAD strateški važnoj zemlji, sa zadatkom da joj organizuje vojsku. Služba u američkoj vojsci mu prestaje 1937. godine, a 1941. postaje filipinski feldmaršal. Zbog ulaska Sjedinjenih Država u Drugi svetski rat, predsednik Ruzvelt iste godine reaktivira Mekartura i postavlja ga za komandanta američkih snaga na Dalekom istoku, sa sedištem u Manili.\nAli, general sa četiri zvezdice u tom trenutku nije imao dovoljno vojnika da bi kontrolisao to područje, pa se po naređenju samog predsednika SAD povlači pred nadmoćnim Japancima i odlazi u Australiju. Nezadovoljan situacijom u kojoj se našao (japanska premoć i predsedničko naređenje za povlačenje), Mekartur izgovara čuveno obećanje "Vratiću se", koje će američka propaganda promovisati u jednu od najslavnijih izjava u Drugom svetskom ratu. Vremenom se vojna premoć menja, pa u sadejstvu sa mornaričkim štabom stacioniranim na Havajima, Mekartur 1944. dobija bitku za Filipine i ispunivši obećanje vraća se u Manilu, odakle komanduje završnim operacijama protiv Japana. Nakon dve atomske bombe bačene na Hirošimu i Nagasaki (protiv čije je upotrebe Mekartur bio), Japan je primoran na kapitulaciju, a Mekartur na brodu "USS Missouri", usidrenom u tokijskom zalivu, 2. septembra 1945. organizuje ceremoniju potpisivanja iste. Naravno, u ime savezničkih snaga svoj potpis na taj dokument stavlja Daglas Mekartur, sada već general sa pet zvezdica.\nPOVLAČENJE: U narednih pet godina Mekartur je bio okupacioni guverner Japana (njegovom zaslugom očuvana monarhija), da bi po izbijanju rata u Koreji bio postavljen, uz saglasnost tadašnjeg predsednika SAD Trumana, za komandanta UN snaga. U građanskom ratu koji je na Korejskom poluostrvu izbio kao sukob interesa bivšeg SSSR i SAD na Dalekom istoku, slavni general dolazi u sukob sa svojim vrhovnim komandantom (predsednik SAD), koji zbog bojazni od većeg uplitanja SSSR ne prihvata njegove dalje akcije, smenjuje ga sa svih funkcija i penzioniše (11. april 1951). Ispostaviće se da je otpuštanje popularnog generala, junaka Drugog svetskog rata, bilo velika Trumanova politička greška, zbog koje mu je naglo pala popularnost u biračkom telu, te zbog toga nije učestvovao u predsedničkim izborima 1952. godine.\nMekartur se posle 11 godina vraća u Ameriku kao heroj, koja u njegovu čast na Petoj aveniji u Njujorku priređuje vojnu paradu i trijumfalni doček. Zbog spekulacija da je u Korejskom ratu hteo protiv Kine da upotrebi atomsku bombu, propada mu kandidatura za predsedničke izbore (1952), nakon čega se povlači iz javnosti i ostatak života provodi mirno u Njujorku. Umro je u nedelju 5. aprila 1964. godine u svojoj 85. godini.\nKOD BOLEČKE MEHANE: "Moja poseta Jugoslaviji treba da bude simbol prijateljstva između Jugoslavije i Sjedinjenih Američkih Država. U Beogradu sam i od vlade i od naroda tako srdačno dočekan kako nisam mogao očekivati", izjavio je general Mekartur drugog dana boravka u prestonici tadašnje Kraljevine Jugoslavije. On će biti prvenstveno gost generalštaba, da bi mu tokom petodnevnog boravka gostoprimstvo ukazali i ministar vojske i mornarice, ministar inostranih dela i predsednik Ministarskog saveta (vlade), kao i sam kralj Aleksandar Karađorđević, koji ga je 27. septembra 1931. primio u audijenciju.\nNaravno, Mekarturu su ukazane prvenstveno vojne počasti, pa je posle polaganja venca na grob Neznanog junaka na Avali i venaca na grobove vođe Prvog srpskog ustanka Karađorđa Petrovića i kralja Petra Karađorđevića u Topoli, obišao Zemunski aerodrom na kome mu je priređen defile vojske i veliki aeromiting.\nPosebno interesantna za načelnika američkog generalštaba bila je dvodnevna vojna vežba, koja je u njegovu čast organizovana u okolini Beograda. Bila je to združena vežba trupa Beogradskog garnizona, kojom je rukovodio komandant Dunavske divizijske oblasti general Aleksandar Stanković, a izvedena je kao pretpostavka odbrane glavnog grada. Po kiši koja nije dva dana prestajala, general Mekartur je vežbu pratio u delu dejstva jedinica odbrane na pravcu Grocka – Beograd kod Bolečke mehane, posle čega je izjavio "da bi bio ponosan i srećan kad bi imao čast da komanduje jednim ovako valjanim i hrabrim pukom".\nJEDINI OD VELIKIH BIO U SRBIJI: Za nekoliko dana u Moskvi će se održati velika vojna parada povodom 65 godina od završetka Drugog svetskog rata. Na Crvenom trgu će pored ruskih marširati i vojnici iz ostalih zemalja koje su dale značajan doprinos pobedi nad fašizmom. U susret toj proslavi, ovih dana se širom sveta obnavljaju sećanja na slavne bitke, vojskovođe i heroje velike pobede. Mi smo ovoga puta (za ovu godišnjicu) govorili o generalu Daglasu Mekarturu, nikako ne umanjujući doprinos ostalih vojskovođa, pre svih Žukova, Montgomerija, Ajzenhauera i Patona, ali i naših heroja, jer je Srbija, imajući u to vreme jugoslovensku komponentu, u Drugom svetskom ratu bila na strani pobednika.


Demonstracije zbog izgradnje tunela zatvorile Stounhendž - NOVA portal\nSvet Autor:Beta 05. Dec. 202022:51\nPraistorijski spomenik Stounhendž u južnoj Engleskoj bio je danas zatvoren za posetioce jer se nekoliko desetina ljudi okupilo na demonstracijama protiv plana britanske vlade da izgradi tunel u blizini mesta svetske baštine.\nDemonstranti, koji su naveli da predstavljaju udruženje lokalnih stanovnika, ekologa, aktivista i arheologa, okupili su se u Stounhendžu danas u podne.\nNacionalna dobrotvorna organizacija koja upravlja stotinama istorijskih mesta, ubrzo nakon toga donela je odluku da zatvori Stounhendž za posetioce “zbog nepredviđenih okolnosti” i saopštila da je protivzakonito da bilo ko ulazi na područje spomenika bez dozvole.\nStonehenge closed early today due to A303 Tunnel protest by #ExtinctionRebellion pic.twitter.com/HIZoQGFiW2\n— Stonehenge U.K (@ST0NEHENGE) December 5, 2020\n“Iako poštujemo pravo ljudi da mirno demonstriraju, ne odobravamo ponašanje koje remeti i ugrožava lokaciju, posetioce i zaposlene”, rekla je portparolka organizacije.\nPolicija Viltšira, okruga u kome se nalazi spomenik, saopštila je da je “mali protest protekao mirno i da niko nije uhapšen”.\nProtest dolazi manje od mesec dana nakon što je vlada dala “zeleno svetlo” za izgradnju tunela ispod Stounhendža, vredan 1,7 milijardi funti, sa ciljem da se skloni glavni obližnji put koji je odavno uništio misteriozni, praistorijski krug kamenja u južnoj Engleskoj.\nOdluka je izazvala protivljenje lokalnih stanovnika kao i arheologa. Protivnici, koji su pokrenuli pravnu akciju protiv projekta, kažu da će tunel oštetiti životnu sredinu, divlje životinje i potencijalne arheološke nalaze ispod zemlje.\nDemonstranti takođe izražavaju zabrinutost zbog vladinog šireg programa izgradnje puteva od 27 milijardi funti, za koji kažu da je u suprotnosti sa njenim ciljevima smanjenja gasova koji izazivaju efekat staklene bašte.\nStounhendž, jedan od najpoznatijih spomenika praistorije, uključuje jarak star 5.000 godina i neolitski kameni krug sa humkama iz ranog bronzanog doba u blizini.


Duelom Italije i Turske večeras počinje Euro 2021. u fudbalu: Velkoski jedini igrač iz naše lige\tIstaknuto\nZa nastup na Euru 2021. prijavljena su 624 igrača, a najviše svojih predstavnika imat će finalisti ovogodišnje Lige prvaka Čelzi i Mančester siti, koji su poslali po 15 igrača.\nBajern ima 14 reprezentativaca, Juventus 12, a Mančester junajted i kijevski Dinamo po 11.\nZanimljivo je da 624 igrača igraju u 32 države i 208 klubova, te da njih najviše nastupa u engleskim timovima (152). U Njemačkoj igra 91 igrač, u Italiji 75, a u Španiji 42.\nPremijer liga BiH će imati samo jednog svog predstavnika, a to je krilni napadač Sarajeva Krste Velkoski, koji nastupa za reprezentaciju Sjeverne Makedonije.\nNajviše igrača, koji igraju u domaćem prvenstvu, imaju Englezi (23 od 26), potom slijede Italijani i Rusi s po 22, dok Finci i Slovaci imaju samo po jednog reprezentativca koji igra u klubu iz svoje države.\nZa selekcije na Euru 2021. konkurirat će i 11 igrača koji igraju za klubove izvan Evrope - sedam njih nastupa u američkom MLS-u, trojica u Kini i jedan u Japanu.\nGrupa F: Mađarska, Njemačka, Portugal, Francuska;


Svi profesori mogu da budu informatičari - Zelena učionica\nOvo je kao kada da smo pre sto godina postavili pitanje da li domaćica treba da kuva po receptu ili iz glave. To je programiranje u tom smislu, treba da naučimo da upotrebljavamo ono što koristimo svakodnevno, da ga prilagodimo sebi. Informatika je pitanje komuniciranja među ljudima, a obavezan predmet državu bi koštao minimalno, kaže Zoran Stanojević.\nIako je iz Ministarstva prosvete najavljeno da će informatika biti obavezan predmet od 5. do 8. razreda, Nacionalni prosvetni savet je pre nekoliko dana odbio taj predlog. Šta se krije iza ove odluke, da li je to samo tehnička i organizaciona nemogućnost prosvetnog sistema ili rezultat nepostojanja ozbiljne strategije kada je u pitanju opismenjivanje nacije, jer informatika nije ništa drugo osim pisma 21. veka?!\nU komšiluku, koji je makar deklarativno „napredniji“, situacija je slična. Hrvatska je verovatno jedna od retkih, ako ne i jedina zemlja u Evropskoj uniji u kojoj informatika nije obavezan predmet u osnovnoj školi. Objašnjenja ministarstva su gotovo identična kao kod nas: kao prvo, nema novca. Za informatiku nema ni prostora u rasporedu, jer deca su sa postojećim predmetima najopterećeniji đaci u Evropskoj uniji.\nZoran Stanojević, novinar RTS-a i kolumnista u nedeljniku „Vreme“, autor rubrike „Navigator“, apsolutno je za informatiku kao obavezan predmet. „Ona je bukvalno kao strani jezik, da ne kažem matematika“, kaže Stanojević za Sputnjik.\n„Pre bilo čega drugog, ona je pitanje komuniciranja među ljudima, ali i pitanje upotrebe svakodnevnih stvari koje će sve više zahtevati minimalno programiranje. Ne programiranje onih koji pišu Vindous, već jednostavnih programa koje ćemo sami osmišljavati, kao recepte za kuvanje. Ovo je kao da bismo pre sto godina postavili pitanje da li domaćica treba da kuva po receptu ili iz glave. To je programiranje u tom smislu, da bismo naučili da upotrebljavamo ono što koristimo svakodnevno, da ga prilagodimo sebi. Da podesimo telefon, da koristimo njegove usluge, moramo da se razumemo u informatiku“, kaže Stanojević.\nNedostatak kadrova je takođe jedan od problema koji odgovara zagovornicima informatike kao neobaveznog predmeta, a poslednjih godina stručnost i entuzijazam nedostaju i kod nastavnog osoblja tradicionalnih predmeta. Iako se stiče utisak da za male prosvetne plate rade uglavnom oni koji nemaju bolju opciju, sagovornik Sputnjika smatra da bi, upravo zbog svoje prirode, informatika mogla da zaintrigira nastavnike. „Jasno je da država nema bilo kakvu strategiju, ali verujem da bi nastavnici već tokom avgusta mogli da pripreme plan nastave, siguran sam da bi se sami prijavili oni koji hoće to da urade“, kaže Stanojević.\n„Voleo bih da vidim anketu, koliko dece dolazi u školu sa kompjuterom u džepu. To su ozbiljni kompjuteri, bolji od onih koje škola ima. Ne trebaju nam računarske učionice, to je prevaziđeno. Deci su potrebne aplikacije kojima će se povezivati i aplikacije iz kojih će da uče. Dakle, neko treba da sedne i te aplikacije napravi i ponudi deci. I drugi nastavnici takođe treba da prave aplikacije za svoje predmete preko kojih će deca moći da uče, a ona uglavnom na taj način žele da uče“, predlaže Zoran Stanojević.\nGeneracije koje pamte informatiku u školama u Srbiji uglavnom se sećaju pod konac poređanih računara, mirisa „novog“, ali i ispisivanja nizova brojeva u svesku. Bili su to sati beskrajnog ponavljanja, a informatika je služila kao čas na kome se odmara, pišu domaći zadaci iz drugih predmeta.\nStanojević smatra da nam ovaj način predavanja i skupi kabineti i laboratorije uopšte nisu potrebni. Nijedna od tih učionica ne može da traje duže od tri ili pet godina, mnogi misle da je pet godina stara učionica informatike nova, zato što je tabla stara 20 godina još uvek nova, kaže Stanojević.\n„Potrebna su minimalna sredstva za program informatike, da se nastavnicima plaća dodatnih, recimo 10 hiljada dinara, pa da vidimo ko će se prijaviti i reći — Ja ću to da naučim, ja ću to da predajem. U školama u svetu postoje upravo takvi projekti i nastavnici po svom afinitetu spremaju projekte. Stvar nije zacementirana, ne kaže se, to mogu da rade samo nastavnici informatike, čak i ako su potpuno nesposobni, a ima nastavnika srpskog koji bi to fantastično uradili“, kaže autor „Navigatora“.\nU školama u Srbiji informatika je, nažalost, kao i građansko vaspitanje ili veronauka, predmet za pumpanje ocena, podizanje proseka. Stanojević smatra da ovaj predmet uopšte ne bi trebalo da se ocenjuje, da je to potpuno besmisleno.\nNa Starom kontinetu najdalje sa informatičkim tehnologijama otišla je Estonija, pa zato i ne čudi odluka njihovog ministarstva od 2013. godine da od prvog razreda osnovne škole deca imaju obaveznu informatiku koja podrazumeva programiranje, kodiranje, izradu aplikacija, a ne savladavanje osnovnih operacija i korišćenja računara.\nU tehnološki najrazvijenijoj zemlji sveta, Japanu, u većini srednjih škola nema računara, pa čak ni u prestižnoj Avio-akademiji. Podrazumeva se da su deca do gimnazije osnove informatike savladala, a računare, kako reče sagovornik Sputnjika, imaju u džepu.\nTretman informatike u školskom sistemu, nažalost, samo je deo mozaika naše stvarnosti. Napredak IT sektora, primetan gotovo na dnevnom nivou, naš sistem, jasno je, ne može da isprati. Kontrolu i reviziju udžbenika bilo bi gotovo nemoguće sprovesti u delo u uslovima prespore administracije. Verovatno se u tome krije glavni razlog što informatika školske 2016/17. godine neće biti obavezan predmet u Srbiji.\nPosledice ćemo osećati mnogo kasnije, ali se nećemo, kao i uvek do sada, osvrtati na uzroke niti na donosioce odluka. Imaćemo nove teme u kojima kaskamo za svetom. A opravdanja ćemo, kao uvek, najlakše pronalaziti.\nNedavno je objavljena vest da radnici „Gugla“ svoju decu šalju u škole bez računara. Bio je to još jedan argument zagovornika teze da nam obavezna informatika nije potrebna. U pravu su, deci koja su „odrasla na tehnologiji“ često manjka sposobnost šireg razmišljanja i rešavanja problema. Naša deca, na sreću, takvih problema nemaju, sigurno ne zato što im informatika nije obavezan predmet.\nZakon tera učitelja u penziju, roditelji ga ne daju!\n6 komentara na "Svi profesori mogu da budu informatičari\n3 jula, 2016 u 11:58 am\n3 jula, 2016 u 3:43 pm\nSvi profesori mogu da budu novinari kaže:\n3 jula, 2016 u 6:13 pm\n3 jula, 2016 u 8:53 pm\n3 jula, 2016 u 11:30 pm\n23 decembra, 2016 u 7:43 am


PROTESTI ŠIROM SRBIJE: Po prvi put blokirana magistrala Petrovac na Mlavi-Žagubica i granični prelaz (VIDEO) - TPKNEWS\nNaslovna/VESTI/PROTESTI ŠIROM SRBIJE: Po prvi put blokirana magistrala Petrovac na Mlavi-Žagubica i granični prelaz (VIDEO)\nGrađani i danas, na poziv ekoloških organizacija, organizovali su blokade na više saobraćajnica u Srbiji.\nU 13 časova počela je blokada na Gazeli kod Sava centra u Beogradu, Preljini, Užicu… Prvi put se organizuje i blokada jednog graničnog prelaza – blokiran je prelaz Trbušnica kod Loznice i magistrale Petrovac na Mlavi-Žagubica.\n“Ovo je samo pokazna vežba”, rekao je Pogačar, a protesti se za sada odvijaju bez incidenata.\nPredsednik opštine Velikog Gradišta uručio poklon prvorođenoj bebi u 2022. godini\n16/01/2022 у 16:18\nMolim,hrabre građane Srbije,koji su izašli da brane svoja ognjišta,svoju tradiciju,svoju otadžbinu od globalnih patokrata (psihopata), da se adekvatno opreme sredstvima za samoodbranu (suzavac sprej,šoker-omamvljivač,rasklopni pendrek,lovačke praćke,zaštitne kacige i obavezno “vijetnamke” sa uloškom)!\nProtestanti ne smeju da dozvole,da ih tuku i maltretiraju plaćenici-fukare iz SNS kriminalnog kartela!\nNa svaki udarac falange SNS kriminalnog kartela,odgovoriti surovom silom!!!\nZapamtite,što veća masa demonstranata to je sloboda bliža!


ZOI & Zdravo dvadesete objavili himnu Generacije Z - Dvadesete\nMlada i talentovana Zoi u saradnji sa društveno-odgovornom platformom „Zdravo dvadesete“ otpevala je i objavila pesmu „Dvadesete“. Pesma u produkciji „Bassivity Digital“ osmišljena je, a zatim i realizovana kao himna dvadesetogodišnjaka i govori o svim njihovim izazovima, dilemama, nedoumicama, ali i nezavisnosti, odgovornosti i ljubavima. Pesma je nastala kao prirodan rezultat tema o kojima platforma „Zdravo dvadesete“, kao online vodič za mlade govori.\nZoi, kao izvođač odabrana je kao predstavnik generacije, ali i zbog toga što kroz svoje prethodne pesme provlači sve teme sa kojima se mladi poistovećuju. Na izbor Zoi uticali su i glasovi pratilaca društvenih mreža „Zdravo dvadesete“ i njihovo nepodeljeno mišljenje o njenom pozitivnom generacijskom imidžu.\nTekst, aranžman i kompletnu produkciju pesme „Dvadesete“ realizovao je Bassivity Digital, a dostupna je na svim streaming platformamama, kao i na Youtube-u.


Klinički centar Srbije menja naziv | Nova Ekonomija\nVlada Srbije donela je više odluka o promenu naziva zdravstvenih i drugih institucija čiji osnivač je Republika Srbija. Shodno odluci objavljenoj u Službenom glasniku, Klinički centar Srbije, u beogradskoj ulici Pasterova 2, ubuduće će se zvati "Univerzitetski klinički centar Srbije".\nKlinički centar Niš će ubuduće biti Univerzitetski klinički centar Niš, a slična situacija je i sa KC Kragujevac, koji postaje "Univerzitetski klinički centar Kragujevac".\nKlinika za stomatologiju Niš, u Bulevar dr Zorana Đinđića 52, menja naziv u"Klinika za dentalnu medicinu Niš", Specijalna bolnica za endemsku nefropatiju u Lazarevacu "Specijalna bolnica za interne bolesti Lazarevac", a Instituta za ortopedsko-hirurške bolesti "Banjica" "Institut za ortopediju Banjica".\nVIše medicinskih ustanova će u nazivu ubuduće umesto "hitnu" imati pridev "urgentnu", kao što su Zavod za hitnu medicinsku pomoć Niš, Zavod za hitnu medicinsku pomoć Kragujevac, Gradski zavod za hitnu medicinsku pomoć u Beogradu.\nGradski zavod za gerontologiju i palijativno zbrinjavanje u Beogradu postaje "Gradski zavod za gerijatriju i palijativno zbrinjavanje", Gradski zavod za kožno-venerične bolesti u Džordža Vašingtona 17"Gradski zavod za kožne i venerične bolesti", dok Arhiv Srbije postaje "Državni arhiv Srbije".\nSve navedene institucije imaju rok do 20. februara da usklade Statut i druge opšte akte sa navedenim odlukama .


Nastavak uspešne saradnje NIS-a i grada Beograda | NIS\nNIS > Presscentar > Vesti > Nastavak uspešne saradnje NIS-a i grada Beograda\nNastavak uspešne saradnje NIS-a i grada Beograda\nSporazum o saradnji na osnovu kojeg će kompanija NIS nastaviti da ulaže u razvoj Beograda kroz program "Zajednici zajedno" potpisali su danas Kiril Kravčenko, generalni direktor NIS-a, i Siniša Mali, gradonačelnik Beograda.\nKiril Kravčenko, generalni direktor NIS i Siniša Mali, gradonačelnik Beograda, potpisali su sporazum o saradnji na razvoju Beograda\nNa ovaj način NIS i grad Beograd nastavljaju uspešnu saradnju, a beogradska udruženja i institucije će i ove godine moći da konkurišu sa projektima iz oblasti sporta, kulture, zaštite životne sredine, nauke i pomoći socijalno ugroženim grupama.\nZa finansiranje projekata o čijem odabiru će odlučivati komisija sastavljena od predstavnika NIS-a, grada Beograda i uglednih ličnosti iz lokalne zajednice, NIS je izdvojio 20 miliona dinara. Uprkos krizi na svetskom naftnom tržištu kompanija nije smanjila iznos sredstava za podršku lokalnim zajednicama i on je isti kao i 2015. godine.\nNIS već treću godinu zaredom sprovodi program podrške lokalnim projektima na teritoriji Beograda u okviru programa “Zajednici zajedno”. Ukupno, kroz ovaj program, ali i druge projekte društveno-odgovornog poslovanja, NIS je u proteklih šest godina uložio 150 miliona dinara na teritoriji Beograda.\nKao kompanija čije je strateško opredeljenje društveno odgovorno poslovanje, NIS od 2009. godine aktivno podržava projekte u lokalnim samuopravama u kojima posluje.\nNa taj način, kompanija potvrđuje da je pouzdan partner lokalnim zajednicama i u proteklih sedam godina je ukupno 800 miliona dinara uloženo u oko 760 projekata koji su olakšali funkcionisanje brojnih ustanova i unapredili rad kulturnih, obrazovnih i sportskih institucija širom Srbije.\nKroz program “Zajednici zajedno” NIS sarađuje sa 11 gradova i opština u Srbiji: Beogradom, Novim Sadom, Čačkom, Nišom, Pančevom, Zrenjaninom, Kikindom, Kanjižom, Srbobranom, Žitištem i Novim Bečejem.\nKonkurs na kojem će udruženja građana, institucije i ustanove iz ovih lokalnih zajednica moći da konkurišu sa projektima će trajati od 1. aprila do 31. maja ove godine. Uslovi i propozicije javnog konkursa biće objavljeni na sajtu www.zajednicizajedno.nis.eu.


Rojters: Srbiji kandidatura, datum uslovno\nSrbija dobila status kandidata za ulazak u EU\nŽipe: Postignut dogovor o kandidaturi Srbije\nPreporuka Srbiji za Evropsku uniju\nPad podrške za put u EU\nAktuelno, Najsvežije vesti, Srbija i region, Vesti — By taty on September 28, 2011 12:10 pm\nEvropska komisija preporučiće da se Srbiji ponudi status kandidata za članstvo u EU, ali će datum početka pregovora biti uslovljen napretkom u odnosima Beograda sa Prištinom, tvrde evropske diplomate, a prenosi Rojters.\nOdluka o datumu početka pregovora bila bi praktično odložena za godinu dana, kada će Evropska komisija pripremiti novi izveštaj, na osnovu procene da li je taj uslov ispunjen.\nU godišnjem izveštaju Komisije o napretku država koje žele da uđu u EU, a koji treba da bude objavljen 12. oktobra, Komisija će želeti da nagradi Srbiju za privođenje ratnih zločinaca pravdi ove godine, navode ove diplomate.\nOni će, prenosi Rojters, takođe želeti da priznaju napore koje je Beograd uložio u cilju reformisanja institucija, borbi protiv kriminala i korupcije, što se smatra važnim koracima na putu ka EU.\nAli, zabrinutost oko tenzija u vezi sa Kosovom, znači da EU nije spremna da u ovom trenutku pokrene pregovore o pridruživanju.\n“Gotovo je sigurno da će Komisija preporučiti da Srbija dobije status kandidata, ali će postaviti uslove za početak pregovora”, navode izvori iz EU.\nMnogi evropski funkcioneri se nadaju da će napredak Srbije na putu ka EU pomoći Beogradu da ostane čvrsto na putu reformi, ali zvaničnici u nekim evropskim prestonicama su besni zbog odbijanja Srbije da prizna Kosovo i žele da vide veći napredak u dijalogu Beograda i Prištine o praktičnim pitanjima koji se vodi uz posredovanje EU, naveo je Rojters.\nPrema diplomatskim izvorima – Evropska komisija bi mogla da svoju preporuku podeli na dva dela odnosno da za početak Srbiji da status kandidata a da odloži preporuku o datumu početka preogovora o pridruživanju – prenosi Rojters.\nAgencija navodi da ovo nije jedini scenario.\nPreoporuka Evropske komisije bi u svakom slučaju mogla da naiđe na protivljenje nekih članica EU.\nNeke diplomate kažu da bi na primer Nemačka mogla da odbije da podrži i kandidaturu Srbije bez dodatnog napretka po pitanju Kosova.\nDruge diplomate kažu i da bi se planovi Komisije mogli promeniti u narednim nedeljama ukoliko se situacija između Kosova i Srbije pogorša.\nUkoliko se to ne dogodi i Srbija ipak dobije status kandidata, EU bi od nje mogla zatražiti da ispuni niz uslova pre nego što vlade EU ponovo razmotre mogućnost pokretanja pregovora o članstvu, navodi Rojters.\nJedan od tih uslova moglo bi biti i da pokaže da se rešenja dogovorena tokom dijaloga u potpunosti primenjuju. Drugi uslovi bi mogli da uključe dalje reforme u borbi protiv korupcije.\nKomisija bi, po mišljenju diplomata, u izveštaju mogla i da preporuči da se u predstojećim mesecima ponovo izvrši procena pre narednog izveštaja u napretku za 12 meseci, navodi Rojters.\nTags: Agencija Rojters, Datum o početku pregovora za pristupanje Srbije EU uslovljen, datum uslovno, EU, Evropska komisija, Evropska komisija preporučiće da se Srbiji ponudi status kandidata za članstvo u EU, Evropska Unija, evropske diplomate, Rojters, Rojters: Srbiji kandidatura, Savet ministara Evropske unije, Srbija u EU, Vesti iz Srbije\nPohovan kozji sir\nPotrebno: kozji sir jaja vegeta brašno semenke bundeve ulje Priprema: Isecite kozji sir na tanke šnite, svaku najpre umočite u...


Turska pristaje na dva kraka Turskog toka ali se "cenka" sa Rusijom | Vestinet.rs\nPOČETNA U FOKUSU Turska pristaje na dva kraka Turskog toka ali se „cenka“ sa Rusijom\nTurska pristaje na dva kraka Turskog toka ali se „cenka“ sa Rusijom\n5. novembra 2015. 20:05 · Nema komentara\nTurska pristaje da se odmah gradi cevovod za transport 31,5 milijardi kubnim metara gasa, ali će kamen spoticanja biti njen zahtev da joj Gasprom i Rusija daju pravo na reeksport svog gasa u Evropu.\nMoskva je ovo dosad unapred isključivala kao mogućnost.\nSAMO što su u Turskoj završeni vanredni parlamentarni izbori, koji su doneli većinsku pobedu Partije pravde i razvoja Ahmeta Davutoglua, Ankara je objavila svoje uslove za gradnju gasovoda Turski tok.\nMinistar energetike i prirodnih resursa u prethodnoj Davutogluovoj vladi – Ali Riza Alabojun – izjavio je da će Turski tok imati dva kraka i da će njima gas početi da teče 2021. godine, umesto 2019. – kako je prvobitno planirala Moskva.\nAlabojun je pritom naglasio da je prvo „neophodno spojiti Turski tok sa unutrašnjim turskim gasnim sistemom“. Uz ovo je postavio i drugi uslov: da Ankara dobije pravo na reeksport gasa.\nAlabojun je takođe objavio da ranije predviđeni obim godišnjih isporuka (63 milijarde kubnih metara) treba da budu prepolovljeni (svedeni na 31,5 milijardi m3).\n„Pregovori o gradnji odjednom sva četiri kraka Turskog toka sada su obustavljeni. Mi dosad – naglasio je turski ministar – nikakva odobrenja nismo davali. Za dogovor o prvobitnim količinama i četiri kraka biće potrebno vreme“.\nTurska je i ranije nagoveštavala da je spremna za Turski tok ukoliko ona bude prodavac ruskog gasa na evropskom tržištu. Rusija je dosad bila protiv davanja Ankari prava na reeksport gasa.\nRanije je šef Gasproma Aleksej Miler izjavljivao da će ovaj ruski gasni gigant sa Turskom zaključivati nove ugovore isključivo pod uslovom zabrane reeksporta.\n„Turska ne može reeksportovati naš gas i novi ugovori će se na tome bazirati“ – podvukao je Miler.\nDirektor moskovskog Fonda za nacionalnu energetsku bezbednost Konstantin Simonov povodom novog stava Ankare rekao je:\n„Turska želi da bude preprodavac gasa što je apsolutno neprihvatljivo. To je od nas ranije tražila Ukrajina koja je insistirala da na zajedničkoj granici bude kupac našeg gasa, a da ga ona potom isporučuje Evropi. To, pored ostalog, protivreči i evropskim principima trgovine gasom jer se EU bori protiv posrednika i preprodavaca“.\nDa podsetimo: Gasprom je ranije objavio da će 2019. godine obustaviti tranzit gasa preko teritorije Ukrajine.\nUkrajinu je pritom proglasio za „nepouzdanog partnera“ i objasnio da gasovodi Turski tok i Severni tok-2 treba da reše taj problem.\nTags:Aleksej Miler · apsolutno · bezbednost · energetike · Evropski · gasovod · ministar energetike · mogućnost · odobrenja · prihvatljiv · prodavac · Rusija · Severni tok · spremna · transport · Turska · Turski tok · Ukrajina · vesti · zabrane


Banja Luka /Parking mjesta s punjačima za električna auta u funkciji od ponedjeljka / Radio Sarajevo\nBanja Luka / Parking mjesta s punjačima za električna auta u funkciji od ponedjeljka\n12. 05. 2018. u 21:17:00 Radiosarajevo.ba\nParking mjesta s punjačima za električna auta, njih šest, bit će puštena u rad u ponedjeljak na dvije lokacije, i to po tri mjesta kod terminala prigradskog prevoza putnika na Malti i na parkingu Paskulina ciglana, pišu Nezavisne novine.\nElektrični automobili u BiH: Između lijepih želja i skromnih mogućnosti\nDodao je da su postavljene vertikalne signalizacije, na sedam lokacija, koje vozače pravovremeno obavještavaju gdje se nalaze punionice, te da su one obilježene i na autokartama.\n"Banja Luka treba da ide u korak s vremenom i da osigura svim turistima, kao i građanima koji imaju mogućnost i želju da posjeduju električno vozilo, da mogu da ih napune i kod nas", rekao je Mladen Šukalo, samostalni stručni saradnik u TOBL.\nPopularizacija ekološki prihvatljivih transportnih sredstava je jedan od ključnih faktora politike zaštite čovjekove okoline. U razvijenim zemljama na sve načine se otežava korištenje automobila pokretanih motorima s unutrašnjim sagorijevanjem, dok se, s druge strane, raznim poticajima, vozači nastoje motivirati na nabavku električnih automobila.\n"Bosna i Hercegovina, kao i druge zemlje u regionu, izuzetno zaostaje u ovom segmentu. Razlog, prije svega, leži u potrebnim finansijskim sredstvima, jer BiH nije osigurala odgovarajuće subvencije za nabavku ekološki prihvatljivijih vozila", kazali su ranije za naš portal iz Ministartva prometa i komunikacija BiH.\nResorno ministarstvo pokušava pronaći adekvatan način finansiranja olakšica nabavke ekološki prihvatljivijih vozila kako bi uhvatili korak za svijetom...\nTagovi: parking električni automobili Banja Luka\nTest / Dominiraju električni modeli: ADAC proglasio ekološki najprihvatljivije automobile\nSarajevo / Još jedno električno vozilo u funkciji čišćenja grada\nEkologija / U Norveškoj čak trećina prodatih automobila su električni


Petrović: Vašington podržava vladu u Beogradu\nBilateralni odnosi Srbije i SAD su u stalnom usponu, bez obzira na različite stavove po pitanju Kosova, ističe ambasador Srbije u SAD.\nVladimir Petrović, ambasador Srbije u Vašingtonu\nBilateralni odnosi Srbije i SAD su u stalnom usponu, bez obzira na različite stavove po pitanju Kosova, ističe ambasador Srbije u SAD, Vladimir Petrović. U razgovoru za naš program, on se osvrnuo na dogadjaje koji su obeležili srpsko-američke odnose tokom 2012. kada je u Srbiji izabrana nova vlada. Ambasador Petrović smatra da nema značajnijih promena u odnosu Vašingtona prema vladi u Beogradu, a da je posetom državne sekretarke Hilari Klinton Srbiji izražena podrška Beogradu u evropskim integracijama i daljem dijalogu sa Kosovom. Petrović: Što se tiče odnosa ameirčke administracije i državnog sekretara Klinton, mislim da je istina da su možda u nekom trenutku čekali kako će sve da se odigra oko formiranja nove vlade, ali mislim da je svojom posetom Hilari Klinton htela da da podršku novoj vladi i predsedniku kao i da se nastave neke stvari koje su radjene u prethodnoj vladi ali sada su možda i aktivnije i bolje odradjene, posebno u smislu razgovora na visokom nivou sa Kosovom, i drugih stvari. Što se tiče bilateralnih odnosa, mislim da su oni u stalnom usponu, bez obzira na razlike koje imamo, posebno oko Kosova i Metohije, ali takodje smatram da mi direktno sa njima razgovaramo, to je jedan iskren razgovor, da je ova vlada pokazala da ima želju da rešava probleme i da je to vrlo cenjeno u Vašingtonu.\nGlas Amerike: Da li mislite da će formula „slažemo se da se ne slažemo oko Kosova“ moći da opstane i 2013?\nPetrović: Mislim da će ta formula opstati, mislim da u delu američke administracije postoji razumevanje za ono što Srbija ne može da uradi kada je u pitanju Kosovo, ali mislim da je ova vlada pokazala da je spremna da neke tekuće stvari, neke probleme koji se tiču ljudi na terenu je spremna da rešava i to je dokazala brzo po formiranju i u tom smislu mislim da će se tako i nastaviti jednim iskrenim razgovorom sa američkom stranom i EU pre svega, ali znamo i da su SAD tu dosta uključene, i mislim da će to ići u pozitivnom smislu, a što se tiče „slažemo se da se ne slažemo“ mislim da će to ostati i dalje na snazi.\nAmbasador Petrović ističe da je poseta državne sekretarke Hilari Klinton Beogradu, zajedno sa visokom predstavnicom EU Ketrin Ešton bila izraz intenzivne američke podrške evropskim integracijama Srbije, i dodaje da je ista poruka nedavno preneta ministru odbrane Aleksandru Vučiću za vreme njegove posete Vašingtonu. Ambasador Petrović je takodje prokomentarisao vojnu saradnju Srbije i SAD kao i pitanje da li se postoje očekivanja Vašingtona da Srbija produbi saradnju sa NATO.\nPetrović: Vojno-vojna saradnja, tradicionalno dobra, i dalje je u usponu. Ministar odbrane Aleksandar Vučić je bio u poseti i sastao se sa sekretarom za odbranu Panetom i drugim funkcionerima Pentagona, takodje je posetio Ohajo i nacionalnu gardu, tu nastavljamo tradicionalno dobru saradnju, mi još uvek imamo oficire na visokim školama u Americi, takodje smo pozvali oficire vojske SAD da dodju na naše visoke vojne škole i u tom smislu saradjujemo s njima. A mi smo aktivni kroz Partnerstvo za mir i mislim da ćemo na tom nivou ostati aktivni sa NATO savezom.\nGlas Amerike: Kada je reč o ekonomskoj saradnji, globalna kriza je pogodila sve. Znamo da se Ju Es Stil početkom godine povukao iz Srbije. Koliko je globalna kriza uticala na saradnju sa SAD i da li sledeće godine očekujete neki napredak?\nPetrović: Nažalost se Ju Es Stil povukao iz Srbije, razlog tome je bio, iz mojih razgovora koje sam imao tokom ovde godine sa rukovodstvom Ju Es Stila – oni su bili vrlo zadovoljni poslovanjem u Srbiji i saradnjom, celo okruženje i kriza u EU kao i našem neposrednom okruženju su uticali na to da se proizvodi Ju Es Stila nisu mogli da prodaju – jedno od njihovih tržišta je bila Grčka i Madjarska, Italija, neposredni region naš i okruženje, sve te zemlje su vrlo pogodjene, naročito gradjevinska industrija pogodjena, nema toliko gradnje na Balkanu. No, imali smo i neke pozitivne stvari ove godine, jedna od njih da je velika firma iz Ohaja Kuper Tajers , porizvodjač guma, kupio Trajal iz Kruševca, na tome smo intenzivno radili. Nadamo se i postoje naznake da će u 2013. Fiat, koji je počeo da radi u Kragujevcu, da izvodi svoj model 500 L na američko tržište tako da očekujemo jedan veliki tzv. „kambek“ naše autoindustrije na područje SAD i da će to da poveća i obim trgovinske saradnje izmedju nas i SAD.\nGlas Amerike: Vaša ambasada je aktivna u promovisanju srpske kulture, sporta i turizma. Šta biste izdvojili na tom planu tokom 2012.?\nPetrović: "Mi intenzivno uvek pokušavamo da promovišemo srpsku kulturu u Americi. Imali smo i ove godine par zanimljivih koncerata u Vašingtonu, takodje izložbi, imamo tradicionalnu promociju srpskog filma i saradnji sa Gete centrom. To je izuzetno dobar način da se promoviše Srbija. Na proleće smo imali turističku organizaciju Srbije koja je gostovala ovde u Vašingtonu, sledeće godine planiramo da ostanemo na tom nivou sa promocijom a ako uspemo i pojačamo je malo."\nAmbasador Petrović na kraju ističe da je njegova ambasada i protekle godine negovala intenzivne veze i saradnju sa srpskom dijasporom, što namerava da nastavi i u novoj godini.