Ambasadori Kvinte: Odmah riješiti pitanje finansiranja izbora, nema opravdanja - N1\nAmbasadori Kvinte: Odmah riješiti pitanje finansiranja izbora, nema opravdanja\nVijesti Autor:N1 BiH25. maj. 202216:38 > 17:073 komentara\nPredsjedavajući Vijeća ministara BiH i zamjenica predsjedavajućeg Vijeća ministara BiH i ministrica vanjskih poslova BiH Bisera Turković učestvovali su danas na sastanku sa ambasadorima Evropske unije, OSCE, SAD, Njemačke, Francuske, Italije, Velike Britanije.\nNa sastanku se razgovaralo o blokadi finansiranja Općih izbora 2022. godine.\n“Vrlo jasno je ukazano na ozbiljnost situacije, ugroženost demokratskih prava građana i na to na kome leži odgovornost za situaciju u kojoj se nalazimo”, kazala je ministrica Turković.\nDodala je da su svi koraci ka usvajanju budžeta dobri, ali da oni nisu garancija da će biti osiguran novac za izbore, imajući u vidu koje nas sve procedure čekaju do konačnog donošenja budžeta.\nNa sastanku je, dodaje, predloženo da se već na sutra na sjednici ponovo predloži odluka koja su ministri iz HDZ prošli put odbili.\n“Predsjedavajući Tegeltija je rekao da je on to spreman učiniti, ukoliko bude imao potvrdu zamjenika da će biti usvojena. Moju potvrdu je dobio već na ovom sastanku sa ambasadorima. Nema apsolutno nikakvog opravdanja da se blokira održavanje i finansiranje izbora, jasne su poruke koje smo dobili i od naših partnera na sastanku,” kaže Turković.\nOglasili su se i iz Ambasade SAD-a u BiH kazavši da Vijeće ministara BiH ima pravo da odobri sredstva za izbore iako budžet nije usvojen. Poručili su da “nema vremena niti opravdanja za odlaganje ovog odobrenja”.\n“Član 11 Zakona o finansiranju institucija navodi kako Vijeće ministara može tokom privremenog finansiranja, donijeti posebnu odluku kojom se odobravaju rashodi.Ured za zakonodavna pitanja Vijeća ministara zaključio je da ova odredba dozvoljava odobravanje finansiranja izbora. Kontinuirani nedostatak sredstava za osnovne demokratske funkcije BiH predstavlja namjernu političku opstrukciju i napad na osnovna prava građana BiH”, naveli su iz Ambasade SAD-a u BiH.\nIzbori 2022.izbori u bih 2022.Vijeće ministara BiH


Predsednik EP: Na Balkanu narušena demokratija i stabilnost | Autonomija\nPredsednik EP: Na Balkanu narušena demokratija i stabilnost\n"U nekim od tih zemalja uočavaju se znaci koji zahtevaju poziv na uzbunu, da su stabilnost i demokratski procesi podriveni", upozorio je Tajani\nPredsednik Evropskog parlamenta Antonio Tajani je danas, na početku samita Evropske unije u Briselu izjavio da su u nekim zemljama Zapadnog Balkana narušeni demokratija i stabilnost.\nTajani je u tradicionalnom govoru na početku zasedanja šefova država ili vlada zemalja EU rekao da je „Evropska unija u prošlosti bila svetionik mnogim zemljama, i mora to i dalje biti za sve zemlje Zapadnog Balkana“.\n„Ali, u nekim od tih zemalja uočavaju se znaci koji zahtevaju poziv na uzbunu, da su stabilnost i demokratski procesi podriveni“, upozorio je Tajani.\n„Tu Evropa mora pokazati svoje vodjstvo, ostati norma i iskazati veliki stepen jedinstva“, istakao je predsednik Evropskog parlamenta.\n„Evropski parlament je“, naveo je on, „u potpunosti posvećen političkoj i ekonomskoj saradnji s tim zemljama, a i dalje je naš cilj da one treba da udju u Uniju“.\nTajani je u izlaganju izneo i vidjenje budućnosti EU, podvukavši da je bitno da Unija bude jedinstvena i da je „potrebno promeniti, a ne oslabiti Evropu“, tako da sve evropske institucije tragaju za odgovorima na pitanja evropskih gradjana.\nPredsednik EP je ukazao i na nužnost izgradnje evropske odbrane, nalaženja delotvornih rešenja za problem imigracije i snaženje ekonomije, konkurentnosti i zapošljavanje.


Na putu između Perleza i Čente između 17 i 18h, dogodila se saobraćajna nezgoda u kojoj su učestvovali kombi i putnički automobil, nakon čega je došlo do zastoja saobraćaja, a kako saznajemo ima i povređenih lica.\nTačan broj putnika oba vozila još uvek nije poznat, ali su prema zvaničnim informacijama dva lica prevezena u Urgentni centar, gde im se ukazuje pomoć. Policija, vatrogasci i Služba hitne pomoći su na terenu, i uviđaj je još uvek u toku.\nZbog zastoja saobraćaja, koji traje nešto manje od dva sata, došlo je do stvaranja nepregledne kolone vozila. Prema navodima nadležne službe, očekuje se da će zastoj uskoro biti regulisan i da će se pristupiti naizmeničnom propuštanju vozila.\nTagovi saobracajna nezgodaudes zrenjaninVesti Zrenjanin\nPolovni automobili skuplji u proseku za 30% - prolazni trend ili realnost?


INTERVJU SA PREDSEDNIKOM OPSTINE NA KRAJU 2010.GODINE | Општина Мало Црниће\n-Najznačajnija aktivnost u 2010.godini je završetak Prostornog plana opštine Malo Crniće. Mi smo završili i usvojili Prostorni plan i mogu da kažem da je to jedan veoma bitan strateški dokument. Preko Ministarstva za Nacionalni investiconi plan realizovali smo projekat vodosnabdevanja Salakovca, Batuše i Kališta i trenutno je u realizaciji bunar u Malom Crniću. Radi se o objektima koji imaju veliki značaj za vodosnabdevanje naše opštine. Završili smo rekonstrukciju Doma kulture u Šapinu, preko Javnog komunalnog preduzeća pošljunčali smo veliki broj ulica i atarskih puteva, tako da je veliki deo investicija realizovan u ovoj mesnoj zajednici. Urađen je most u Kuli i on će moći da izdrži normalan putniči saobraćaj, a na naše insistiranje asfaltirana je jedna deonica puta prema Zaovi u vrednosti od 8 miliona dinara. Nadam se da ćemo u narednom periodu obezbediti dodatna sredstva za nastavak tih radova, ali to više zavisi od Republičke direkcije za puteve. Od drugih značajnijih investicija trenutno se završava škola u Batuši, a kada će radovi u potpunosti biti gotovi u najvećoj meri zavisi od Ministarstva za Nacionalni investicioni plan.\nŠta se dešavalo u oblasti zdravstva?\n-Mi smo bili u zakonskoj obavezi da preuzmemo Dom zdravlja i kao što ste čuli na Skupštini, ušli smo u proceduru u skladu sa rokovima. Upravni odbor i direktor rade svoj posao kako treba i za sada ide sve po planu. Građani naše opštine će dobiti kvalitetnije zdravstvene usluge, jer će Upravni odbor uticati na rukovodstvo Doma zdravlja i sve uočene nepravilnosti u najbržem mogućem roku biće otklonjene.\nOpština Malo Crniće je prepoznatljiva na kulturnoj mapi Srbije po negovanju dramskog amaterizma. Koliko se ulaže u kulturu?\n-Bez obzira na tešku ekonomsku situaciju opština Malo Crniće je poznata po ulaganju u kulturu. Centralno kulturno dešavanje je FEDRAS, imamo manifestacije u Točku, Zaovi, takmičenja u folkloru u raznim uzrasnim kategorijama i moram da kažem da naša kulturno – umetnička društva zauzimaju značajna mesta na okružnim i republičkim takmičenjima.\nUsvojen je budžet za 2011.godinu. Šta on u investicionom delu donosi?\n-Na predlog Opštinskog veća, Skupština je donela Odluku da za naredni period budžet opštine bude 198 miliona dinara. To je značajnije povećanje u odnosu na ovogodišnji budžet i opravdano očekujemo povećanje transfernih sredstava iz Republike, jer imamo obećanje resornih ministara da će se to realno i desiti. Mi smo sva ta povećanja ugradili u budžet i većinu sredstava smo postavili na pozicije kapitalnih investicija u putnu infrastrukturu i razvoj mesnih zajednica. Značajna povećanja, negde oko 20 miliona dinara su na poziciji Direkcije, za kapitalno održavanje puteva i 10 miliona dinara na poziciji mesnih zajednica, za kapitalno održavanje objekata. Od ostalih detalja vezanih za budžet, mogu da kažem da značajnu stavku čine socijalna davanja, procentualno smo smanjili izdatke za zaposlene i gledaćemo u narednoj godini da javnu potrošnju ograničimo. Siguran sam da ćemo u potpunosti realizovati stavke koje se odnose na kapitalno održavanje puteva i kapitalno održavanje objekata u mesnim zajednicama, a ako se desi da se nešto ne realizuje, to će najverovatnije biti delovi budžeta koji se odnose na javnu potrošnju. Imamo podršku odbornika i građana da smanjimo javnu potrošnju i da sav novac iz budžeta ide prema kapitalnom ulaganju.\nZa razliku od tekućeg, budžet za 2011.godinu se može smatrati investicionim, jer negde oko 40 miliona dinara biće investirano, a nadam se da ćemo aplikacijama u raznim ministarstvima u narednom periodu mnogo više novca dobiti za značajne investicije na teritoriji opštine Malo Crniće. Ne tvrdim da će direktori svih javnih preduzeća i ustanova biti zadovoljni, jer su oni u ovoj preraspodeli sredstava najgore prošli, ali jednostavno raspoloženje u opštini Malo Crniće je takvo da moramo sav raspoloživi novac, koliko je to moguće, usmeriti prema našim mesnim zajednicama.\nKakvu godinu očekujete i šta biste poželeli građanima u Novoj godini?\n-Očekujem da će naredna godina za naše građane biti bolja i poželeo bih im puno sreće i zdravlja. Najverovatnije da će same okolnosti doneti neki boljitak, jer krize dolaze i prolaze, a ljudi treba da žive i da se raduju životu


"Muzika naših predaka" održana po 17. put - Srbobran Danas\nKategorija: Kultura, Ples, Udruženje, Zabava\nSportska hala u Srbobranu imala je tokom vikenda jedno vrlo bogato i značajno posećeno dešavanje, a reč je o koncertnoj svečanosti „Muzika naših predaka“koja je organizovana po 17. put.\nPrestonica narodne muzike Vojvodine, kako organizatori ovog dešavanja vole da nazivaju Srbobran, u subotu za nama je to zaista i bio. Bogat muzički program govori u prilog tome, a evo koji su sve izvođači tome doprineli: Arpad Bakoš i prijatelji, Ferenc Čonka sa orkestrom, ženski hor „Bodorka“ iz Srbobrana, narodni Omladinski narodni plesni ansambl „Bartok“ iz Horgoša, Narodni plesni ansambl „Tisa“ iz Kanjiže i orkestar „Čerempele“ iz Južnog Banata.\nTribine u hali bile su apsolutno ispunjene, a zabava je trajala do kasno u noć, s tim da su najraspoloženiji igrači plesali do zore. Kulturni centar „Nandor Gion“ bio je zadužen za organizaciju ovog koncerta, a njemu je prethodila ,,Izložba sertifikovanih ručnih radova u narodnim zanatima“ u Narodnoj bibiloteci, kojom je manifestacija započela. Sat kasnije u maloj sali sportske hale bilo je organizovano igralište za najmlađe i vašar zanatskih rukotvorina.\nPredsednik opštine, Radivoj Paroški, imao je svečani zadatak da otvori koncert. Prvo je svim posetiocima, domaćim ali i gostima, poželeo dobrodošlicu, a zatim je i izrazio lično zadovoljstvo što je po treći put deo ovog kulturnog programa: „Ova manifestacija nije značajna samo za srbobranske Mađare i našu opštinu, već ima i mnogo širi značaj. Ovo veče će vam, kao i ona prethodna, sigurno razgaliti srca pesmom. Svaki narod mora da neguje svoju tradiciju i istoriju, a pesma i igra su deo onoga što nam je ostalo od predaka i dato nam na čuvanje da nikada nezaboravimo. Čestitam organizatorima što se već 17. godina trude da očuvaju Muziku naših predaka, i ne samo njima već i mnogim drugim kulturnim radnicima. Kada vidimo kako Mađari neguju svoju kulturnu tradiciju, vidimo da to rade zaista uspešno. Ovde se svake godine može videti nešto novo i zanimljivo i siguran sam da ćete se nakon ovog koncerta osećati zaisa lepo“.\nOrganizacioni odbor manifestacije dodelio je zahvalnicu lokalnoj samoupravi koja je uručena predsedniku Paroškom odmah nakon njegove uvodne reči. On se zahvalio i istakao da je ovim priznanjem samo potvrđen ispravan pravac podrške kulturi, na kojoj lokalna vlast insistira, i kako naglašava nastaviće se sa takvom praksom i u buduće. Manifestaciju su pored opštine Srbobran, pomogli Mađarski nacionalni savet i Fondacija „Gabor Betlen“.\n23. januara 2022., 17:13


Stigao i Hil\nBEOGRAD (Beta) - Američki izaslanik Kristofer Hil pridružio se sinoć Ričardu Holbruku u Beogradu. Jedan američki diplomata, koji je želeo da ostane anoniman, izjavio je da su se Holbruk i Hil susreli već sinoć, a prema njegovim rečima „moguće je da će oni u Beogradu ostati i sutra".\nAmerički posrednik je potvrdio i da će Miloševiću preneti američki stav o posledicama „ukoliko se situacija dramatično ne popravi pre i za vreme razgovora u Parizu".\nInače, Ambasada SAD u Beogradu juče je saopštila da će program Holbrukovih političkih aktivnosti početi tek danas, prenela je agencija Beta.\nPrema rečima diplomatskog izvora našeg lista, bliskog ovoj ambasadi, tačan termin Holbrukovog sletanja na beogradski aerodrom nikome nije bio poznat, a u ambasadu je stigla samo najava da će diplomata doputovati specijalnim vojnim letom.\n- Prema Holbrukovom rasporedu on za sinoć nije imao u planu nikakve političke razgovore ili susrete u tom pravcu bilo sa predsednikom Miloševićem, ili sa drugim političarima - tvrdi izvor, dodajući da postoji mogućnost da Holbruk danas popodne održi konferenciju za štampu\nS. M. Đ.


Jubilarna Turneja Slobodne zone ovog leta u 50 mesta u Srbiji! - Kulturni kišobran\nU toku je 15. Turneja Slobodne zone po gradovim i opštinama u Srbiji!\nTurneja Slobodne zone održava se sve do sredine avgusta u preko 50 gradova i mesta u Srbiji, a ove godine, pored ukazanog poverenja starih partnera, posebno zadovoljstvo je ostvarena saradnja sa znatnim brojem novih lokalnih partnera, te će u mnogim mestima u Srbiji Slobodna zona gostovati po prvi put.\nU okviru Turneje naći će se Undine, jedan od najgledanijih filmova onlajn dela prošlogodišnjeg Festivala.\nReditelj filma je Kristijan Pecold, jedan od najpoznatijih savremenih nemačkih filmskih umetnika. Film Undine postavlja pitanje da li je potraga za pravom ljubavi zapravo samo mit? Možda se zbog toga i glavna junakinja zove Undine, poput vodenih nimfi, mitoloških bića? Glavnu ulogu u filmu igra Paula Ber, koja je za istoimenu ulogu u Undine dobila Srebrnog medveda na Berlinalu i nagradu Evropske filmske akademije za najbolju glumicu.\nOvaj film je takođe bio u top tri najgledanija filma prošlogodišnjeg izdanja Festivala.\nDrugi dokumentarac koji će publika Turneje imati priliku da pogleda jeste optimistični film Lepši svet, film koji traga za odgovorima na pitanja kako treba da izgleda dobar i uspešan život i da li je drugačiji način života uopšte moguć?\nOvaj film je jedan od zapaženijih iz naše najmlađe festivalske linije koja je ustanovljena upravo prošle godine – Zelene zone.\nFilmovi, Slobodna zona, turneja


Iberia Express počela sa letovima - Aviokarta.net\nVesti » Iberia Express počela sa letovima\nIberia je ovog vikenda pokrenula svoju nedavno formiranu regionalnu aviokompaniju – Iberia Express. Ova kompanija je nastala sa ciljem smanjenja troškova. Iberia je u nju prenela četiri svoja Airbus-a A320, kojima će obavljati letove u kratkom i srednjelinijskom saobraćaju. Obavljanje ovog saobraćaja je veoma skupo za aviokompaniju koja je glomazna i predstavlja veliki sistem, zato su u Iberiji došli na ideju da ovaj saobraćaj učine profitabilnim tako što će ga izdvojiti iz matične kompanije i što će ga obavljati manjom i jeftinijom kompanijom.\nIberia Express je predmet spora matične kompanije sa radnicima, pošto prema planovima veliki broj pilota i kabinskog osoblja treba da pređe u novoosnovanu podružnicu gde bi radili za manju platu. Zbog ovoga je Iberia u poslednje vreme bila suočena sa nekoliko štrajkova, a novi su takođe u najavi, pošto problemi sa pilotima nisu rešeni. Štrajk koji je bio najavljen za kraj marta odložen je pošto su se obe strane saglasile da se nastavi sa pregovorima.\nPrvi letovi nove kompanije Iberia Express (sa oznakom: I2) obavljeni su u nedelju 25. marta prema Palmi, Alikanteu, Sevilji i Malagi. Mreža linija će postepeno rasti do 17 destinacija tokom letnje sezone, a prve međunarodne linije biće Dablin, Napulj, Mikonos, Riga i Amsterdam. Ostale domaće destinacija koje će povezati Iberia Express će biti Granada, Menorka, Ibica, Fuerteventura, Lansarot i La Palma.\nPlanirano je da do kraja godine Iberia Express leti do preko 20 destinacija i ima ukupno 14 aviona, koji će biti iznajmljeni od matične kompanije. Iberia Express je u stoprocentnom vlasništvu Iberije, ali će imati sopstveni menadžment i autonomiju u donošenju operativnih odluka. Koncept poslovanja nove kompanije će biti lowcost, a karte će koštati od 25 evra po pravcu.


Odluka ECB-a donosi jeftinije kredite i u Srbiji | Gde Investirati\nUštede u budžetu Srbije dostižu do 800 miliona evra.\nPrvi čovek Evropske centralne banke Mario Draghi odlučan je da privredi omogući više novca i to što jeftinijeg. Ubuduće osnovna kamata euribor biće nula, a umesto 60 milijardi u ekonomiju će da ubrizga sveže odštampanih 80 milijardi evra mesečno, odlučeno je prošle sedmice.\nJeftin novac, povećanje potrošnje je očekivan potez u cilju sprečavanja deflacije, koja je evidentna u Evropskoj uniji.\nEkonomisti očekuju smanjenje kamata i više investicija\nNiske stope rasta BDP-a su razlog zašto se ECB odlučila na takve mere. Zaduživanje postaje jeftinije nego što je ikada bilo i to ne samo u evrima, što je direktna posledica mera ECB-a, već takođe i u dinarima, ocenjuju stručnjaci za RTS.\nCene kredita će pojeftiniti, što će odgovarati delu privrede koji namerava nove investicije.\nKako su kamate rekordno niske, predlog je da se barem deo deviznog javnog duga otplati povoljnijim kreditima.\nAko je prosek zaduživanja u poslednjih četiri, pet godina iznosio od 6 do 7 posto, a po sadašnjim uslovima bi Srbija mogla da se zaduži po kamati od 3 posto. Stručnjaci savetuju da se za deo javnog duga, koji je moguće refinansirati, zemlja zaduži po nižim kamatnim stopama.\nKada bi ceo iznos deviznog dela javnog duga bilo moguće refinansirati, budžetske uštede bi iznosile 800 miliona evra.\nNa promenu odluke Evropske centralne banke mogao bi da utiče Fed, koji je danas odlučio da zadrži kamatne stope na postojećem nivou, cene nafte i Kina.\nPrevious Zakon o ulaganjima: Projektni tim za svakog investitora\nNext Dinar bez promene prema evru, danas 123,15 dinara za evro\nTags ECBKamatne stopemonetarna politika\nEfektiva: 9 načina kako nas operateri varaju\nJapanski mediji javljaju da će uzdrmana korporacija “Tošiba” (Toshiba) na kraju fiskalne 2016, koja se završava 31. marta ove kalendarske godine, verovatno ponovo zabeležiti gubitak i prestati da bude platežno


Bolji uslovi za 150 mladih fudbalera u Banjaluci: Počela rekonstrukcija svlačionica FK Omladinac | BL Portal\nBolji uslovi za 150 mladih fudbalera u Banjaluci: Počela rekonstrukcija svlačionica FK Omladinac\n24. Novembra 2021. 15:23\nFudbalski klub Omladinac iz Banjaluke započeo je rekonstrukciju objekta svlačionica, koja se radi uz podršku Fudbalskog saveza Republike Srpske.\nNekadašnji prvoligaš, sada član Područne lige Banjaluka, počeo je rekonstrukciju i adaptaciju objekta koji je bio u jako lošem stanju, kako bi se stvorili uslovi za normalan rad kluba i omladinskih selekcija.\nTim povodom banjalučki klub je u srijedu obišao i predsjednik FSRS Vico Zeljković i najavio podršku infrastrukturnim projektima u fudbalu, kako na području Banjaluke tako i širom RS.\n“Čast mi je da u ime FK Omladinac pozdravim FSRS i FSBIH na čelu sa Vicom Zeljkovićem koji je došao da nas obiđe i da vidi da se radi na rekonstrukciji i adaptiranju svlačionica. FK Omladinac trenutno roji između 150 i 170 dječaka koji redovno treniraju a ovom rekosntrukcijom svlačionica ćemo taj broj uduplati, a znamo šta znači za ovaj grad, Republiku Srpski i BIH kada imamo veći broj sportista. Do kraja godine naše selekcije mogle bi brojati i 300-400 članova, a imamo najave da će nam se priključiti i jedan atletski klubRekonstrukciju finansiramo iz svojih sredstava i od sponzora, a zahvalni smo FSRS i FSBIH što će nam pomoći finansijski da završimo ovaj projekat”, rekao je predsjednik FK Omladinac Darko Manojlović.\nPredsjednik FSRS i FSBIH, Vico Zeljković, rekao je da će FSRS nastaviti da pomaže fudbal u Republici Srpskoj.\n“Ovaj klub i ovo naselje od 20-30.000 ljudi zaslužuje da dobiju infrastrujturne uslove da mogu normalno da se bave sportom. Imali smo već razgovore sa upravom FK Omladinac i postigli smo dogovor da FSRS i FSBIH pomogne izgradnju objekta za svlačionice. Mi ćemo biti partner sa FK Omladinac na ovom projektu, vidjećemo da li će to biti pola-pola ili koliko će biti potrebno da se objekat završi da fudbal nastavi da se razvija”, rekao je Zeljković i dodao:\n„Želimo da u Banjaluci u narednoj godini uradimo još dva tri projekta, ima tu dosta zainteresovanih klubova, tražimo partnere koji mogu jednim svojim dijelom da učestvuju jer savez ne može sve sam da finansira. Omladinac je to uspio i zato smo danas ovdje. Vidjećemo u narednom periodu koji su to još klubovi gdje možemo da radimo”.\nZeljković je još jednom istakao da FSRS nažalost nema nikakvu saradnju sa Gradom Banjaluka, koji bi morao da se uključi u infrastrukturne projekte.\n“Nemamo nikakvu saradnaju sa gradonačelnikom Stanivukovićem i gradom Banjaluka, koji treba da bude uključen u sve ove projekte i da bude pokretač određenih projekata, a FSRS da bude podrška. Ovdje je potpuno obrnuto. FSRS je jedini koji pomaže fudbal u Banjaluci i nemamo nikakvu pomoć ni razumijevanje od grada, što nikako nije dobro. To nas ipak neće sputavati u našim planovima, tražimo još adresa gdje možemo još dva, tri projekta da pomognemo i nastavimo sa razvojem fudbala. Ovo nije samo fudbal kao fudbal, pričamo o djeci, omladini, bavljenju sportom, ovo je jedna šira priča i mislim da bi se grad trebao uključiti. FSRS prije mog dolaska nije pmagao ni klubove ni takmičenja, krenuli smo da radimo planski i obratićemo pažnju na sve regije i svih sedam područnih saveza, i trudićemo se da u svim tim područjima radimo kapitalne projekte koji će služiti ne samo ovoj nego i budućim generacijama”, istakao je Zeljković, prenosi Mondo.\nTags: FS RS, Omladinac, rekonstrukcija, Svlačionice, Vico Zeljković\nZabrinjavajuće korona brojke iz komšiluka: Preminulo 50 osoba u danu, još 2.631 zaražena\nNa 69 utakmica postigao 70 golova: Borusija nudi Halandu 18 miliona evra po sezoni da ostane\n3. Decembra 2021. 14:36\n3. Decembra 2021. 14:33\n3. Decembra 2021. 14:20\n3. Decembra 2021. 14:14\n3. Decembra 2021. 14:03\nFudbalerke preživjele pakao: Naoružani razbojnici upali u autobus nakon utakmice\n3. Decembra 2021. 14:00\nMiljanović pred utakmicu sa Slobodom: Cilj osvajanje tri boda za kraj jesenjeg dijela sezone\n3. Decembra 2021. 13:37\nBiće promjena na zimu: Crvena zvezda otpisuje dva igrača\n3. Decembra 2021. 10:07\nObradović nahvalio Igokeu: Partizan traži revanš za bolne poraze prošle sezone\n3. Decembra 2021. 9:48\n3. Decembra 2021. 9:16


Nissan Ariya ulazi u avanturu prelaska distance od Severnog do Južnog pola | Automoto Show TV emisija sa poznatima\nNaslovna INFO Nissan Ariya ulazi u avanturu prelaska distance od Severnog do Južnog pola\nČisto električna Nissan Ariya e-4ORCE, prevaliće put od Severnog do Južnog pola.\nZa volanom japanskog elektromobila biće škotski avanturista Kris Remzi, koji će preći put od 27.000 kilometara preko par kontinenata.\nRemzi će voziti specijalno opremljeni Nissan od Arktika preko Severne, Centralne i Južne Amerike, pre nego što konačno stigne na Antarktik. Ovo je prvi poduhvat takve vrste koji uključuje čisto električno putničko vozilo.\n„Ponosni smo što možemo da objavimo partnerstvo s Krisom Remzijem i Pole to Pole ekspedicionim timom“, izjavio je Nissanov potpredsednik za marketing i prodaju, Asako Hošino. „Novi električni Ariya krosover vam omogućava da idete dalje, lakše i udobnije. S e-4ORCE kontrolnom tehnologijom koja obezbeđuje poboljšanu stabilnost i trakciju na različitim voznim podlogama, mi smo uvereni da će biti savršen partner za Krisa i njegov tim u okviru izazovnog električnog putovanja.“\nNaravno, da bi se izborila s ledenim uslovima na Arktiku i Antarktiku, Remzijeva Ariya će biti temeljno modifikovana, počev od posebnog aero paketa karoserije, preko unapređenih točkova i guma, pa do specijalnog ogibljenja. Tu je i komplet posebnih krovnih svetala, koja će biti od pomoći u regionima gde nema veštačke svetlosti.\nTokom vožnje kroz američki kontinent, još jedna Nissan Ariya, ali u standardnom izdanju, biće vozilo podrške. Jasno, putovanje ovog vozila će biti završeno onog momenta kada Remzi točkovima stupi na antarktički teren.\nKada je Škot u pitanju, ovo nije njegov prvi iscrpljujući „rodeo“, jer je u avanturama s električnim automobilima prisutan preko decenije. On i njegova supruga Džuli su 2017. činili prvi tim koji je kompletirao Mongol Rally u jednom električnom automobilu, prevalivši preko 16.000 kilometara u Nissan Leafu.\n„Naša misija je da pokažemo da se električna vozila mogu uhvatiti ukoštac s najtežim uslovima, od ekstremne hladnoće na polovima do vrelih i vlažnih džungli Južne Amerike, i ilustrujemo da su uzbudljiva za vožnju, usput ispunjavajući svakodnevne zahteve vozača širom sveta. Fantastično je imati tako važan i inovativan globalni brend za partnera u našoj ekspediciji“, rekao je Remzi.\nPrethodni tekstObuka i upoznavanje medija s Mercedesom EQS\nSledeći tekstKonceptni brod koji sarađuje s dva manja u cilju čišćenja okeana od plastike


Рекордно издвајање за армију у Јапану – 53 милијарде долара\nHomeVestiRekordno izdvajanje za armiju u Japanu – 53 milijarde dolara\n08/12/2021Redakcija BALKAN TVVesti, Vesti iz sveta, za slajder0\nJapan je u fiskalnoj 2021. godini, nakon nedavnog rebalansa budžeta, ukupno za vojsku izdvojio oko 53 milijarde dolara, što je najviše u istoriji te države i predstavlja povećanje od 15 odsto u odnosu na prošlu godinu.\nJapanska vlada nedavno je inicirala i krajem novembra „progurala“ kroz parlament rebalans državnog budžeta za fiskalnu 2021. godinu (koja se završava u martu iduće kalendarske godine), kojim je za potrebe vojske izdvojeno dodatnih 774 milijardi jena. Time su ukupni finansijski resursi koje je ta dalekoistočna država usmerila za odbranu ove godine dostigla 6,1 bilion jena, odnosno, oko 53 milijarde dolara.\nPodmornica u japanskoj pomorskoj bazi Jokosuka\nTo je najveća suma koju je ostrvska carevina ikada izdvojila za odbranu i porast od 15 odsto u odnosu na 2020, što je istovremeno i odraz trke u naoružuvanju u istočnoj Aziji, ali i najnoviji doprinos tom opasnom trendu koji hrane zategnutost na Korejskom poluostrvu, tajvanska kriza, kao i nekoliko (manjih) teritorijalnih sporova.\nKontinuirani rast vojnog budžeta\nNakon decenije blagog pada početkom ovog veka, japanski vojni budžet u poslednjih deset godina, od dolaska na kormilo bivšeg dugogodišnjeg premijera Šinza Abea, postepeno i blago, ali sigurno raste, najviše zbog osećaja ugroženosti koji vlada i narod u toj državi od oko 126 miliona stanovnika osećaju u odnosu na ekonomsko i vojno jačanje Narodne Republike Kine, a onda i činjenicu da je sused Demokratska Narodna Republika Koreja u poslednje dve decenije došla u posed nuklearnog opružja i širokog špalira balističkih raketa srednjeg i dugog dometa.\nU fiskalnoj 2020, pre najnovijeg povećanja, Japan je u armiju ulio više od 48 milijardi dolara, po čemu je bio osmi na svetu iza SAD, Kine, Saudijske Arabije, Rusije, Indije, Velike Britanije i Francuske. Japan, inače, poslednjih godina tradicionalno zauzima između šestog i devetog mesta u svetu po utrošku na odbranu.\nNajveća planirana kupovina koju će u narednim godinama obaviti dalekoistočna carevina je nabavka 105 novih lovaca-bombardera F-35, po ceni od oko 23 milijarde dolara.\nJapanska podmornica u pomorskoj bazi Jokosuka, na ulazu u Tokijski zaliv\nPomenuto dodatno izdvajanje u okviru rebalansa državnog budžeta alocirano je, između ostalog, za nabavku tri nova izviđačka aviona „Kavasaki P-1“ i jedne transportne letelice „Kavasaki C-2“ – ti aparati Japanu su neophodni da bi pokrio ogromno morsko prostranstvo i povezao svoja ostrva koja se protežu od Ohotskog mora na severu do Tajvana i Filipinskog mora na jugu dužinom od preko 3.000 kilometara. Deo novca je otišao i na nabavku raketa vazduh-vazduh i torpeda, a Japan i ove godine odvaja znatne finansijske resurse za nabavku dodatnih, unapređenih sistema američke proizvodnje „PAC-3“, koji mogu da posluže za presretanje balističkih raketa.\nIzdvajanje za vojsku ipak minimalno?\nPo stupanju na funkciju novi japanski premijer Fumio Kišida izjavio je da će spoljna bezbednost biti jedan od njegovih prioriteta, pa je rast japanskog vojnog budžeta moguće tumačiti u tom kontekstu.\nPojedini komentatori u Zemlji izlazećeg sunca, međutim, tvrde da se iza rebalansa budžeta delimično nalazi i potreba da se ubrzaju nabavke kako bi se poduprele neke od domaćih kompanija koje su posustale u radu zbog posledica epidemije koronavirusa.\nIako je 6,1 biliona jena, odnosno, 53 milijarde dolara, najveća suma koja je iz državnog trezora otišla u kofere Japanskih odbrambenih snaga (SDF), robusne armije od oko 247.000 profesionalaca koja raspolaže sa više od 900 aviona, 48 razarača i 20 podmornica, to izdvajanje i dalje predstavlja samo jedva nešto više od jednog procenta bruto društvenog proizvoda.\nJapanski mornari prilikom izlaska u grad\nOsnovni razlozi za decenije relativno malog izdvajanja uprkos Hladnom ratu i, nakon njega, percepciji da zemlji preti opasnost od Pjongjanga i Pekinga su skorašnja japanska istorija, odnosno, osvajački pohodi u Aziji i Pacifiku pre i tokom trajanja Drugog svetskog rata, zbog kojih bi veće naoružavanje izazvalo duboke sumnje suseda, te činjenica da zemlja uživa zaštitu američkih mornaričkih i vazduhoplovnih snaga stacioniranih na svojoj teritoriji i drugde u istočnoj Aziji, te se nalazi pod američkim nuklearnim „kišobranom“.\nIpak, kao i evropski saveznici SAD, i zvanični Tokio je primio zahtev Vašingtona da uveća izdvajanje za odbranu na dva odsto BDP-a i premijer Kišida je izrazio spremnost da ga razmotri, pa je moguće da će japanski vojni budžet u bliskoj budućnosti nastaviti da raste, i to osetno.


Gradovi iz ptičije perspektive - Muški magazin - trendovi, fitness, lifestyle, saveti, devojke... `\nSigurni smo da svi znate kako izgledaju najveće i najpoznatije metropole na svetu. Ovi gradovi su uvek glavne turističke destinacije i ako ste neke od njih posetili, znate da su lepote koje se skrivaju u njima neopisive. Međutim, gradovi se uvek prikazuju na jedan isti način.\nRazglednice i fotografije uvek prikazuju odrećene lokalitete iz istog ugla, a turističke atrakcije uvek izgledaju isto. Nekako nam se čini da pored svih tehnoloških mogućnosti, prikazivanje grada ostaje isto i jednostavno.\nIpak, ruski fotografski tim AirPano odlučio je da prikaže gradove na potpuno drugačiji način i to iz ptičije perspektive. Uz pomoć moćnih dronova i kamera visoke rezolucije, ovi mladi fotografi su se vinuli u nebesa kako bi nam prikazali kako zaista izgledaju najpoznatiji svetski gradovi.


Fizikalna terapija Analgesis - centar za bol i fizikalnu terapiju, Vračar - Beograd - ioi.\nAnalgesis - centar za bol i fizikalnu terapiju fizikalna terapija\n011 3444 111 066 344 411\nobave pregleda gde korišćenjem relevantnih upitnika možemo proceniti: intenzitet bola, vrstu bola (akutni ili hronični) i prisustvo/odsustvo neuropatske komponente bola,\nU proceni bola, planiranju i sprovođenju terapiju su uključeni svi članovi tima uz moguće svakodnevne korekcije plana terapija u zavisnosti od trenutnog stanja pacijenta. Terapija podrazumeva medikamentoznu terapiju, intraartikularnu infiltraciju lekova, infiltracije drugih mekotkivnih struktura i upotrebu drugih terapijskih modaliteta fizikalne medicine i rehabilitacije.\nNajčešće je to kombinacija neke od navedenih terapijskih modaliteta jer iskustvo nam govori da takav pristup daje nabolje rezultate.\nSvi terapijski modaliteti fizikalne medicine i rehabilitacije imaju dve osnovne karakteristike: bezbednost i mali broj kontraindikacija pa se mogu primeniti na većinu pacijenata.\nŽelite da preporučite fizikalnu ordinaciju Analgesis - centar za bol i fizikalnu terapiju i prikažete fotografije, lokaciju, navigaciju, vesti, dešavanja?


U Sarajevu predstavljni rezultati neksus procene za sliv reke Drine\nU Sarajevu je održana treća i završna radionica o proceni medjusobne povezanosti (neksus) voda-hrana-energetika-ekosistemi i prednostima prekogranične saradnje u slivu reke Drine. Finansiranje kao neophodan prioritet i potreba da se neksus pristup institucionalizuje, neke su od poruka upućenih na radionici.\nRadionicu, koja je održana 19. i 20. aprila, organizovala je Ekonomska komisija Ujedinjenih nacija za Evropu (UNECE) i Međunarodna komisija za sliv reke Save (Savska komisija). Radionica je deo projekta „Ozelenjavanje ekonomskog razvoja na zapadnom Balkanu kroz primenu neksus pristupa i identifikovanje prednosti prekogranične saradnje“, koji se Sprovodi u okviru Konvencije o zaštiti i korištenju prekograničnih vodotokova i međunarodnih jezera (Konvencija o vodama).\nPrethodne dve radionice, održane u Podgorici u aprilu 2016. godine i u Beogradu u novembru 2016. godine , bile su prilika da učesnici definišu sektorske prioritete u sve tri zemlje, razgovaraju o važnosti međusektorske saradnje za integrisani pristup upravljanju vodnim resursima, te istraže prepreke, rešenja i aktivnosti za prekograničnu saradnju.\nOtvarajući radionicu u Sarajevu, Boško Kenjić, šef Odseka za vodne resurse u Ministarstvu spoljne trgovine i ekonomskih odnosa BiH, rekao je:\n„Mi smo koristili Drinu kao vrlo karakterističan primer prekograničnog rečnog sliva, koji dele tri zemlje, sa velikim brojem potrošača, sa suprotstavljenim interesima, ali koji, uz adekvatno planiranje i međusektorsku saradnju, mogu ostvariti određene koristi od upravljanja vodnim resursima.“\nObraćajući se učesnicima radionice, NJ.E. Nikola Minasi, ambasador Republike Italije u Bosni i Hercegovini, izrazio je predanost svoje vlade da i dalje podržava inicijative koje proizlaze iz neksus procene, te dodao:\n„Vrlo smo sretni što smo u mogućnosti da podelimo našu ekspertizu sa svima vama. Inteligentno upravljanje vodnim resursima s prekograničnim pristupom, koji ste usvojili, omogućava mnoge pogodnosti kao što su otvaranje novih radnih mesta, energija i rast ekonomije.“\nSlika 1: Annukka Lipponen, UNECE\n„Prekogranična saradnja u upravljanju vodnim resursima donosi više koristi nego što se uobičajeno očekuje. Procena primenom neksus pristupa omogućava zajedničku identifikaciju takvih prilika u svim sektorima”, rekla je Annukka Lipponen, menadžer neksus procene u UNECE Sekretarijatu za vode, prezentujući učesnicima osnovne odrednice ovog pristupa i prednosti saradnje u okviru UNECE Konvencije o vodama.\nPoboljšan dijalog između različitih interesnih grupa najvredniji deo procesa\nNeksus pristup je participativni proces za zajedničku identifikovanje problema i dijalog zasnovan na analizi.\n„U početku sam mislio da je ovo još jedna studija, ali sam ubrzo shvatio da se ovde pre svega radi o samom procesu, procesu jačanja dijaloga između različitih aktera u slivu reka Drine i Save. Sada u ime Komisije mogu reći da je ovaj dijalog između različitih aktera najvažniji deo procesa, koji bi trebalo da se nastavi“, rekao je Samo Grošelj iz Međunarodne komisije za sliv reke Save.\nNajvažnije rezutlate neksus procene predstavili su međunarodni stručnjaci Yousef Almulla iz Kraljevskog instituta za tehnologiju u Stokholmu, Lucija de Strasser, konsultant za UNECE, i prof. Stephen Stec sa Univerziteta Centralne Evrope (CEU).\nStudija obrađuje tri glavne teme: kooptimizaciju regulacije toka, promociju ruralnog razvoja i zaštitu kvaliteta vode, kao i poboljšanje upravljanja čvrstim otpadom u slivu reke Drine.\nSlika 2: Međunarodni stručnjak Yousef Almulla iz Kraljevskog instituta za tehnologiju u Stokholmu prezentuje rezultate rada na studiji koji se odnose na sektor energetike\nStudija je pokazala da bi se koordinacijom rada postojećih brana u slivu reke Drine ne samo omogućilo bolje upravljanje rizikom od poplava, nego i poboljšala nacionalna energetska sigurnost i mogućnosti izvoza električne energije, te dugoročno doprinelo smanjenju godišnje emisije gasova sa efektom staklene bašte, bez ugrožavanja proizvodnje električne energije bilo kojeg od postojećih postrojenja. Energetska efikasnost trebalo bi da ima ključnu ulogu u optimizaciji proizvodnje i smanjenju emisije gasova sa efektom staklene bašte.\nMalim koracima do aktivnosti većih razmera\nNa osnovu tri teme obrađene u Studiji, predstavnici institucija iz regiona, stručnjaci civilnog sektora i lokalni stručnjaci radili su u tri grupe na definisanju komentara o realizaciji paketa aktivnosti koje Studija predlaže, te u tom smislu i o prednostima i preprekama za njihovu realizaciju.\nSlika 2: učesnici radionice u Sarajevu\nKao zajednička prepreka za sva tri sektora navedeno je zakonodavstvo, koje je ponekad neadekvatno, nepostojeće, loše provođeno ili ga je potrebno usklađivati između zemalja da bi saradnja bila potpuna.\nU sve tri grupe kao prioritet je istaknuta potreba za koordinacijom i prekograničnom saradnjom o raznim pitanjima, kao što su razvoj infrastrukture i prikupljanje adekvatnih i uporedivih podataka.\nNaglašeno je da u nekim sektorima saradnja na tehničkom nivou već postoji, ali da nedostaje politička volja, dok je u nekim sektorima potrebno prevazići i mnoge druge prepreke pre nego što se dostigne iskorištenost punog potencijala. Na primer, veliki potencijal za proizvodnju organske hrane, povezan sa razvojem eko-turizma, u slivu reke Drine i dalje je nedovoljno iskorišćen zbog nedostatka adekvatnog zakonodavstva, promocije, subvencija i sistema sertifikacije.\nKvalitet vode u slivu reke Drine se sve više pogoršava u njenom donjem toku zbog problema sa prikupljanjem otpadnih voda, nedovoljnim prikupljanjem i odlaganjem čvrstog otpada i brojnim divljim deponijama.\nMnoge od pomenutih prepreka zahtevaju dugotrajan i skup proces da bi se razrešile. Sve tri grupe su došle do zaključka da se moguće rešenje krije u sprovođenju aktivnosti manjeg obima, na lokalnom nivou, koje bi se onda promovisale i delile sa drugim zemljama, te tražila podrška za njihovu realizaciju na višem, prekograničnom nivou.\nPristup koji osigurava najbolje rezultate i koji treba institucionalizovati\nUčesnici radionice, svesni da sliv reke Drine poseduje izvanredne potencijale, iskazali su snažnu volju da nastave zajednički rad na prekograničnoj i međusektorskoj saradnji za zeleniju ekonomiju u svim zemljama sliva. Takođe su prepoznali i potrebu da prioritet bude koordinisana akcija u privlačenju kvalitetnijih investicija, jer je nedostatak finansijskih sredstava osnovna prepreka za sprovođenje zajedničkih poduhvata u oblasti zaštite životne sredine.\nNeksus pristup je prepoznat i kao pristup koji osigurava najbolje rezultate, jer objedinjuje različite sektore i interese, i jer donosiocima odluka ukazuje na potrebu za međusektorskom koordinacijom. Takođe je naglašeno da neksus pristup mora biti institucionalizovan, primenjen u praksi, te integrisan u strateške dokumente i planove lokalnog razvoja. U tu svrhu, trebalo bi da se radi na izgradnji kapaciteta, kako bi obuka o neksus alatima i prenošenje iskustava na domaće stručnjake bili što uspešniji. Učesnici su naglasili i potrebu za podizanjem svesti i razmenom informacija o neksus pristupu na različitim nivoima, od vlada do nevladinih sektora.\nNa operativnom nivou postojeće strukture sa multisektorskim karakterom treba i dalje da se grade kroz neke od inicijativa koje se već provode u regiji i bolju saradnju na postizanju ciljeva održivog razvoja na državnim nivoima. Međunarodna podrška je od velike važnosti za efikasnu implementaciju paketa aktivnosti za održivo korištenje prirodnih resursa u slivu reke Drine, definisanim u nalazima neksus studije.\nTehnički izvještaj i sažetak preporuka o proceni primenom neksus pristupa u slivu reke Drine je u fazi finalizacije i uskoro će biti dostupan na UNECE web sajtu.\nTagovi: Sarajevo, UNECE\nPočetna » UNECE » U Sarajevu predstavljeni rezultati neksus procene za sliv reke Drine


LG prikazuje HDR sadržaj na 4K OLED televizorima - Internet ogledalo\nYou are at:Home»News»Svet»LG prikazuje HDR sadržaj na 4K OLED televizorima\nLG prikazuje HDR sadržaj na 4K OLED televizorima\nOve nedelje na IFA sajmu u Berlinu, kompanija LG Electronics (LG) u saradnji sa emiterima televizijskog i drugog sadržaja, predstaviće televizor sa High Dinamic Range (HDR) tehnologijom. Vrhunac prezentacije biće emitovanje HDR sadržaja koji je pripremila britanska nacionalna stanica BBC na LG 4K OLED televizorima.\nKompanija LG će prva na svetu prikazati HDR sadržaj putem Hibridnog emitovanja širokopojasne televizije, odnosno HbbTV 2.0 platforme na 4K OLED televizorima. Ovaj sadržaj će se prenositi uz pomoć Evropske radiodifuzne unije (EBU), koja će koristiti adaptivnu bitrate tehnologiju emitovanja, MPEG DASH, što omogućava prenos HDR sadržaja preko HTTP servera.\nKompanija LG će zajedno sa svojim partnerima prenositi HDR sadržaj putem satelita, koristeći satelitske sisteme kompanije SES ASTRA, jedne od svetskih lidera u oblasti pružanja usluga satelitskog emitovanja, koja pokriva 312 miliona domaćinstava širom sveta, od kojih čak 154 miliona u Evropi.\n„Koristimo priliku da na najvećem sajmu potrošačke elektronike u Evropi promovišemo HDR tehnologiju, idealnu za naše OLED televizore. Kao jedan od osnivača UHD alijanse, LG smatra da je partnerstvo sa vodećim medijskim kompanijama prioritet za unapređenje pozicije na HDR tržištu, kao i za pružanje kvalitetnog sadržaja svojim korisnicima“, izjavio je In-kyu Lee, viši potpredsednik i šef odeljenja za televizore u kompaniji LG Home Entertainment.\nPosetioci LG štanda na IFA sajmu od 4. do 9. septembra, u Hali 18 u Messe Berlinu, imaće priliku da prisustvuju prikazivanju HDR sadržaja na OLED televizoru.


FBiH: Šta će radnicima i poslodavcima donijeti predloženi zakoni o doprinosima i porezu na dohodak? - Megafon\nVi ste na:Početna»Analize»FBiH: Šta će radnicima i poslodavcima donijeti predloženi zakoni o doprinosima i porezu na dohodak?\nFBiH: Šta će radnicima i poslodavcima donijeti predloženi zakoni o doprinosima i porezu na dohodak?\nJuni 10, 2018 Nema komentara\nZakonima o doprinosima i porezu na dohodak koje je Vlada Federacije Bosne i Hercegovine uputila u parlamentarnu proceduru ukidaju se doprinosi na teret poslodavca, a topli obrok i regres bili bi oporezivi. Ukupna stopa doprinosa za PIO, zdravstvo i osiguranje od nezaposlenosti bila bi smanjena sa sadašnjih 41,5 posto na 33,5 posto.\nObračunski više, ali u džepu manje\nEfekti predloženih rješenja različiti su u zavisnosti na koga se odnose, na radnike, poslodavce ili državu, u ovom slučaju Federaciju BiH.\nS aspekta zaposlenika, povećanje osnovice za uplatu doprinosa dovest će do povećanja koeficijenta prilikom obračuna penzija. Ali efekat ovakvog povećanja zavisi od povećanja prosječne plate u Federaciji.\nIpak kad su u pitanju primanja zaposlenika „na ruke“, posebno u privatnom sektoru, ostaje nejasno kako će reagovati poslodavci na činjenicu da će doprinosi i porezi na primanja radnika po osnovu minimalne plate i maksimalnog toplog obroka po novim prijedlozima biti nešto viši nego što su bili po ranijim zakonima.\nDa li će, kao što je to i do sada bio slučaj, optimizirati svoje poslovanje na način da će teret negativnih efekata predloženih zakona prenijeti na zaposlenika smanjenjem iznosa toplog obroka na minimalni (sa 1 posto dnevno na 0,5 posto) ili smanjenjem broja zaposlenih.\nS druge strane predloženi zakoni jednim dijelom smanjuju doprinose poslodavcima koji svojim zaposlenicima isplaćuju više plate.\nJedini način stvarnog povećanja plata je kroz povoljan ekonomski ambijent, stimuliranje ulaganja domaćih i stranih investitora i smanjenje javne potrošnje. Ovim zakonima ništa od navedenog nije omogućeno\nU praksi su to najčešće javna preduzeća.\nDo takvih se pokazatelja dolazi detaljnim računovodstvenim analizama, a na takve moguće posljedice novih propisa već je reagiralo i Udruženje poslodavaca FBiH.\nNjihova računica još govori da će ukoliko se ovi zakoni usvoje prihodi države biti povećani od 1,5 do 2 posto.\nPredloženim zakonom o porezu na dohodak predviđeno je oporezivanje „svake raspodjele dobiti privrednih društava u bilo kojem obliku“, a što se odnosi na isplate dividendi ili udjela u dobiti, jedinstvenom stopom od 10 posto.\nDo sada to nije bio slučaj.\nIdeja je da se podstakne investiranje, odnosno da sredstva ostaju u firmi.\nU praksi oporezivanje dobiti može biti dodatni teret stranim ulagačima koji primarno od poslovanja u nekoj državi očekuju dobit koju sebi što jeftinije mogu isplatiti, a manje ih interesuje efekat njihovog poslovanja na rast privrede te zemlje.\nStatistike i praksa\nJedini stvarni dobitnik u predloženim zakonima je državni aparat kojem će, osim povećanja javnih prihoda, biti olakšana kontrola njihove naplate, te će se statistički povećati prosječna plata u Federaciji BiH.\nBit će moguće zamajavati javnost „o rastu plata“ iako stvarnog rasta neće biti, bar ne u obimu vrijednom hvale, jer nema poboljšanja ukupnog ekonomskog ambijenta i nema nove vrijednosti.\nJedini način stvarnog povećanja plata je kroz povoljan ekonomski ambijent, stimuliranje ulaganja domaćih i stranih investitora i smanjenje javne potrošnje. Ovim zakonima ništa od navedenog nije omogućeno.\nU suštini predloženi zakoni nisu reformski i efekti bi bili uglavnom „statistički“.


ROI, solarna energija i povraćaj investicije - deo III | Solarnipaneli.org\nJoš jedna država pokazala je mudrost u subvencionisanju solarnih projekata. To je Australija, uz sugestiju da je njen primer možda prikladan za ovo područje. Dakle, država daje dodatne pogodnosti (solar rebate) za male sisteme namenjene privatnim i poslovnim objektima, i to kroz RECs („Renewable Energy Certificates“) koji se odnosi na 1MWh prozvedene „zelene“ struje godišnje (napomena da do 28. Februara 2011. važiće Green Loans program). Na priner, cela teritorija je podeljena na nekoliko RECs solarne regije, slika 1, tako da svaka ima zaseban program subvencionisanja i kreditnih ponuda za kupovinu solarne opreme (solarni paneli, invertori, baterije, kontroleri punjena, kablovi, noseći držači, itd.). Pored toga poseduju jako „razuđenu“ Feed-in Tariff-u koja uspešno balansira finansijsko opterećenje regije. Tako će Newcastle, Sydney, Perth, Adelaide, Brisbane i Canberra imati isti isti broj RECs sa istim vrednostima državnih olakšica.\nSlika 1. RECs oblasti Australije\nZa grid-feed sisteme (sitemi priključeni na mrežu) poseduju „Solar Credits“ koji mogu da umanje troškove čak i do 40%. Na primer sistem od 1505 Wp (u većini oblasti Novog Južnog Velsa za većinu tipova kuća) košta $9,240 dok je RECs popust $5,890, tako da je konačna cena $3,350. Čak se ide dotle da objekti koji su udaljeni više od 1km od najbližeg priključka, a na kojima se treba instalirati off-grid sistem, imaju poseban RECs bonus, jer se pokazalo da je on jeftiniji neko samo dovođenje priključka.\nPosebno je interesantan sistem koji je povezan na dvosmerno brojilo tako da se plaća samo onoliko struje koliko se potroši, naravno reč je o grid-feed-u. Sve je stvar dogovora sa lokalnim distributerom električne energije. Ali da se ne prepušta ništa slučaju, uveli su uslov da samo mogu dobiti oni projekti koji su instalirani od strane akreditovanih i sertifikovanih izvođača. Na taj način su uveli u red tržište kvalifikovane radne snage i pospešili edukaciju iste. U pozadini leži činjenica da sistemi koji daju električnu energiju mogu neadekvatnom postavkom izazvati opasne i jako razorne posledice.\nSlika 2. Profil dobijene srednje energije po danu za svaki mesec na teritoriji Beograda iz 1 kWp instalirane snage c-Si panela\nTreću tačku, gore navedenu, sam investitor ili privatno lice može „dobiti“ na osnovu merenja sunčanih sati date lokacije za godinu dana, sa raspodelom po mesecima. Ovi podaci su implementirani u simulatore ili se mogu dobiti od relevantnih institucija ili sajtova. Na slici 2 se može videti raspodela srednje energije dobijene za grad Beograd na 1 kWp instalirane snage monokristalnih panela prosečnih parametara za tu tehnologiju. Tu je i srednja vrednost koja pokazuje oko 3.28 kWh/dan ili 1199kWh/god.\nČetvrto, podatke o ceni „solarne struje“ tj. evrocent/kWh, dobijamo kada cenu invecticije podelimo sa ukupnim brojem kWh za vreme rada sistema. Za dati primer, ako se uzme u obzir da sistem radi 25 godina, mada može i duže, i cena off-grid sistema okvirno 5000€ (trend je pad cene komponenata i panela bar u naredne tri godine), dobija se 16.68 evrocent/kWh. Kada bi se ovakav sistem priključio na mrežu i vršila povlašćena prodaja, onda bi cena bila daleko manja, jer nema baterijske jedinice i kontrolera punjenja koji mogu da utiču i do 50% u ukupne troškove. Međutim, za uslove sa jako ograničenim budžetskim sredstvima za obnovljive izvore energije, može se primeniti pristupni sistem sa dvosmernim brojilom a sam solarni sistem bude uključen u interno snabdevanje potrošača, na primer domaćinstva. Tako bi se u mnogome smanjila distribucija subvencionisane energije mreži, stim da se kod ovakvog sitema otvara i mogućnost izjednačavanja njene cene sa distributivnom cenom. To bi značilo da se solarna energija plaća koliko košta struje iz distributivne mreže svakog korisnika. Tako se maksimalno izbegava operećenje budžeta i energetskog sistem (potrošnja na nivou države je u stalnom porastu) a pospešuju zelena energija i nove tehnologije.\nSlika 3. Vrednosti FiT, ASP-a i ROI za prvo polugodište u Nemačkoj\nI poslednja tačka, peta, koja je i kruna gore navedene analize, jeste izračunavanje vrednosti ROI. Na slici 3 vidi se jedan tabelarni prikaz kretanja FIT-a i ROI za prvu polovinu 2011. godine u Nemačkoj. Prezetacuju je uradio gospodin dr Henning Wicht (Wicht Technologie Consulting) za SolarPV.TV u vidu analize kretanja FiT tarife za Nemačku i Italiju. U tabeli se jasno vidi klasifikacija tržišta-proizvođača prema snazi i vrsti PV sistema, kao i činjenica da vrednost ROI je oko 10.2%, danas prihvatljivo za sve vreste investicija. Još jedan parametar koji je bitan za investiranje jeste ASP koji ima konstantan pad, i predstavlja odnos cene investicije sa instaliranom snagom. Na osnovu ASP-a se mogu rangirati ponude na tenderu. Kao primer oizračunavanja uzeće se jedan projekat izrade solarne elektrane od 10MW, a uzeće se ASP=2.5€/Wp (u Evropi kreće se između 2.0-2.4€/Wp) koji je trenutno moguć u okruženju, vreme na kome se sklapa ugovor 12 godina i cenom od 0.23€/kWh i neka se godišnje na datoj lokaciji zrači 3.0 efektivnih sati po danu (godišnji prosek za Srbiju).\nSlika 8. Solarna PV elektrana Waldpolenz\nCena_investicije = 10MWp * 2.5€/Wp = 25 miliona evra,\nUkupna_dobit = 10MWp * 3.0h/dan * 365.25dan/god * 12god * 0.23€/kWh = 30.243 miliona evra\nGodišnja_dobit= 10MWp * 3.0h/dan * 365.25dan/god * 0.23€/kWh = 2.52 miliona evra/god\nVreme_otplate = 25 miliona evra / 2.69 miliona evra/god = 9.92 godina\nDobit = 30.243 miliona evra – 25 miliona evra = 5.243 miliona evra\nROI = 5.243 miliona evra / (12 godina * 25 miliona) * 100% = 1.75 % godišnje\nKada bi smo uzeli i idealnih 2.0€/Wp u odnosu na 2.5€/Wp Return on Invesment bi se dobio nešto veći. Dakle, tek nakon dužeg vremena, kada su cene panela i ostalih komponenti pale može se investirati u Srpske solarne elektrane i to čak sa istim ROI kao u ostatku Evrope. Jedino se može predložiti povećanje vremena trajanja ugovora na 15 ili 20 godina. Naravno, ovo su grubi proračuni koji nisu uzeli u obzir gubitke u samom sistemu koji su čak i do 14%, zatim nije uzet pad efikasnosti samih modula, mogući neželjeni kvarovi i plaćanje radne snage i drugih dažbina. Ali je dovoljno precizan prikaz zarade da zainteresuje buduće investitore.\nNa kraju, električni sistemi jedne države imali bi itekeko koristi od instaliranja novih solarnih elektrana, od novog izvora energije koji se brzo postavlja, daleko brže od ostalih izvora, a drugo doprinose smanjenju emisije štetnih gasova u prirodu. Napomene radi, za 25 godina sistem od 2kWp spreči emisiju 40 t CO2 u atmosferu. To je ekvivalentno 100 posečenih stabala ili porosečna emisija 5 automobila u navedenom periodu. Zato se može očekivati da se inteziviraju investicije na području Balkana, jer je bogat zelenom energijom, a prethodna analiza pokazuje i jaku isplativost.\nPREVIOUS Previous post: ROI, solarna energija i povraćaj investicije – deo II\nNEXT Next post: Okrugli sto na temu “Energetska nezavisnost”


31 јануара, 20188 јуна, 2019\nFitPass Student kartica je jedinstven proizvod za studente Univerziteta u Beogradu sa kojom ćeš moći da u prenatrpanom rasporedu nađeš vreme za rekreaciju i imaćeš pristup u preko 30 odabranih teretana u blizini tvog fakulteta, doma ili čitaonice.\nSa ovom personalizovanom karticom, imaš na raspolaganju 12 mesečnih termina, koje možeš da iskoristiš kada god ti poželiš i u sportskom objektu koji tebi najviše odgovara. U periodu od 07 do 15 časova, od sada možeš vežbati po akcijskoj ceni od čak 1.200 dinara.\nNa ovaj način, FitPass i dalje širi koncept zdravih sportskih navika širom naše prestonice, a uskoro i u ostalim gradovima Srbije. Zato, iskoristi popust, napravi pauzu i otkrij zašto je FitPass Student kartica pravi izbor za tebe!\nSve informacije o sportskim objektima i načinu prijave možeš saznati na zvaničnoj stranici www.fitpass.rs/student


Republikanci američkog predsednika Donalda Trumpa zadržaće kontrolu nad Senatom, a Predstavnički dom dobiće demokratsku većinu, objavili su američki mediji, a ti rezultati u skladu su s predizbornim anketama i analizama uoči međuizbora za američki Kongres.\nTrampovi republikanci, koji su do sada kontrolisali Kongres, u Senatu su imali većinu sa dva mandata (51:49), a u Predstavničkom domu 236:193.\nIzbore, koji se tradicionalno održavaju sredinom mandata aktualnog predsednika, smatraju se nekom vrstom referendumom o predsedniku i njegovoj politici.\nTramp je nazvao ključne republikanske i demokratske čelnike, saopštila je Bela kuća, u vreme kada su zatvorena birališta širom SAD.\nOn je razgovarao sa republikanskim čelnikom u Senatu Mičom MekKonelom i šefom demokrata Čakom Šamerom, kao i sa predsednikom Predstavničkog doma Polom Rajanom i čelnicom demokratske manjine Nensi Pelosi.\nPosle informacija da će Predstavnički dom dobiti demokratsku većinu, kao buduća čelnica tog doma pominje se upravo Nensi Pelosi.\nPelosi je, kako se navodi u izveštajima zapadnih medija, obećala "novu ravnotežu moći" u Sjedinjenim Državama nakon što su Amerikanci glasovima omougućili Demokratskoj stranci delimičnu kontrolu nad Kongresom.\nNa izborima koji se tradicionalno održavaju sredinom mandata aktualnog predsednika SAD, bira se 435 članova Predstavničkog doma, 35 od 100 članova Senata i 36 od 50 državnih guvernera, kao i brojni ostali državni i lokalni zvaničnici.


U OKVIRU pripreme programskih dokumenata čiji će se predlog naći na dnevnom redu Skupštine Srpske napredne stranke 27. novembra, održan je sastanak Radne grupe zadužene za pitanja koncepta suverenosti pri vođenju politike u zemlji i inostranstvu.\nČlanovi radne grupe ministar Nikola Selaković, Milovan Drecun, Nemanja Starović, Miroslav Knežević i Predrag Rajić, usvojili su predlog teksta, u kom se analizira ukupna situacija u kojoj se Srbija nalazi u svetlu veoma izazovnih odnosa u međunarodnoj areni, naročito na polju bezbednosti, refleksije ovih kretanja na domaće prilike i iznose konkretni predlozi političkih stavova koje Srpska napredna stranka, kao srpska državotvorna politička organizacija, treba da zastupa.\nPojašnjeni su pravci delovanja Srpske napredne stranke koji se predlažu za naredni period na ovom polju, elaborirane su prednosti koncepta vojne neutralnosti u odnosu na blokovsku svrstanost, naglašen je koncept aktivne posvećenosti radu sa srpskom dijasporom, podvučena je obaveza borbe za legitimna prava srpskog naroda u regionu i posebno je razrađen koncept nastavka nepokolebljive borbe za srpske nacionalne interese u južnoj srpskoj pokrajini Kosovu i Metohiji.\nRadna grupa je zaključila da samo predvođena predsednikom Aleksandrom Vučićem i Srpskom naprednom strankom, Republika Srbija može u punom kapacitetu zastupati svoja suverena prava u komunikaciji sa međunarodnim partnerima i istovremeno čuvati sopstvenu društvenu stabilnost.\nSNS Radna grupa Aleksandar Vučić


Neverne bebe protiv svih virusa… Novi spot snimljen u izolaciji nosi važne poruke | Headliner\nHome»Muzika»Homeland»Neverne bebe protiv svih virusa… Novi spot snimljen u izolaciji nosi važne poruke\nHeadliner.rs / 26/03/2020 /\t0\t/\t279\nNeverne bebe/Photo: printscreen\nUpravo to je bio motiv da se svi snime u kućnim uslovima i na taj način ekranizuju pesmu pod nazivom “Vodi me odavde”.\n– “Vodi me odavde” je vapaj i potreba da se probudimo i vratimo korenima bez agresije, patetike, straha… Želja da pošaljemo poruku bezuslovne ljubavi kao jedine planetarno važne ideje.\nPosveta empatiji nestaloj u brzini i izgubljenim prioritetima u kojima je “mi“ nestalo pod velikim “JA“ označivši tako početak duhovnog stradanja koje dovodi do gubitka svega vrednog i zajedničkog.\n“VODI ME ODAVDE” u neki bolji svet, neko bolje vreme koje mora doći a koje možemo napraviti samo – ZAJEDNO.\nTags:coronaviruskorona viruskoronavirusMilan ĐurđevićNeverne bebeProtiv svih virusaVodi me odavde\nRodžer Tejlor bubnjarsku lekciju posevetio Džonu Bonamu: On je stvarno znao kako se to radi...


SVAĐA ZBOG KORIDORA 11 Ministarstvo građevinarstva podnelo krivičnu prijavu i protiv Mrkonjića\nMinistarstvo građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture podnelo je krivičnu prijavu Tužilaštvu za organizovani kriminal protiv 14 odgovornih lica na čelu sa bivšim ministrom Milutinom Mrkonjićem, zbog deonice auto-puta na Koridoru 11 od Uba do Lajkovac.\nPotpredsednica Vlade i ministarka građevinarstva, saobraćaja i infastrukture Zorana Mihajlović izjavila je da se intenzivno radi na popravljanju štete i ponovnoj izgradnji dela auto-puta od Uba do Lajkovca, te da se nada da će do kraja godine 103 kilometara Koridora 11 biti pušteno u saobraćaj.\nMihajlovićeva kaže da ko je kriv za to će da odredi Tužilaštvo za organizovani kriminal i da su podignute prijave protiv svih onih koje su učestvovalu u tom procesu.\n- Ono što je važno, mi pričamo o Koridoru 11 i deonici Ub–Lajkovac 12,5 kilometara. Vlada Srbije je radila na deonici Obrenovac–Ub, Lajkovac–Ljig, Ljig–Preljina koji smo pustili. Naš plan je da pustimo 103 kilometra do kraja godine - dodala je Mihajlovićeva za RTS.\nPukotine na putu Ub-Lajkovac\n- Deonica Ub–Lajkovac je čuvena deonica iz njive u njivu koja je rađena praktično u trenutku kada su prethodni ministri se time bavili finansirana iz budžeta, potrošen ogroman novac, 100 miliona evra, toliko košta recimo desetak kilometara u Grčeličkoj klisuri. Nažalost, ta deonica jeste pravljena od blata. Mi popravljamo, ponovo gradimo 2,5 kilometra i to je ono što je u stavri zaista tužno i nadam se i verujem da ćemo uspeti da stignemo da sve pustimo na vreme - ukazala je ministarka.\nDopuna krivičnih prijava\n- Inženjeri koji su gledali taj put i koji rade na tom putu i firme koje na tom putu i koje pokušavaju da poprave, ne sad više da poprave nego praktično da ponovo izgrade kako otvaraju koji metar dubine puta tako idu još jedan metar, prosto taj put je pravljen od blata i gline - objasnila je Mihajlovićeva.\n- Svi koji su odobravali da se stavlja bilo kakva vrsta lošeg materijala, da se stavlja glina, blato, da nema kamena, moraju biti u tom lancu, ali ja bih to stavila sa strane, postoji Tužilaštvo neka se time bavi. Mi moramo da učinimo sve da taj put učinimo operativnim - istakla je ministarka.\nInače, podneta je dopuna krivičnih prijava u kojoj su obuhvaćene i laboratorije koje su davale saglasnost da je materijal od koga se gradi put dobar. Takođe, prijava je podneta i protiv još nekoliko firmi nadležnih za nadzor.\nPosao dobijen na tenderu\nS druge strane, Mrkonjić je, gostujući na N1, rekao da ministarka Zorana Mihajlović "ne zna ništa" i da stoga s njom nema šta da razgovara o navedenoj deonici i problemima koji su tu nastali.\nMrkonjić ipak smatra da su najodgovorniji za ono što se desilo na deonici Ub - Lajkovac iz resornog ministarstva, Koridori Srbije i Putevi Srbije.\n- Ne znači da graditelji, projektanti i ostali stručnjaci ne treba da snose odgovornost, ali ove tri institucije su dužne da postave na prave noge to pitanje i da nađu odgovorne - kaže Mrkonjić.\nOn podseća da je bio ministar u periodu od 2008. do 2012. godine, a da je deonica o kojoj je reč počela da se gradi 2010.\n- Dve godine sam ja bio ministar kad je ta deonica rađena. Rađena je sa domaćim izvođačima koji su na tenderu dobili posao, to je konzorcijum naših preduzeća među kojima su Planum i Putevi Užice. U mom mandatu su radili bez problema, besprekorno. Nije bila nijedna primedba o kojoj sad govore - glina u tom periodu nije ugrađena, to tvrdim - naveo je on.\nCeo posao prenet Putevima Srbije\nNakon toga, dodaje Mrkonjić, ne učestvuje u realizaciji projekta, ali ga vode Koridori Srbije koji su investitori.\n- Deonica se završava 2014-15. godine, vrši se tehnički prijem i Koridori Srbije prenose ceo posao Putevima Srbije koji treba da nastave da ga održavaju i stave u funkciju. Iz medija 2017. godine saznajemo da se na putu pojavljuju podužne pukotine. Ove godine u martu poginu dva čoveka, ne zbog tih rupa već zato što put nije bio obezbeđen, dakle niko nije održavao taj put - ističe Mrkonjić.\nDodaje da on ne bi izabrao nove izvođače, kao što je to sad učinjeno, nego bi ljude koji su već radili deonicu "naterao da završe posao".\n- Moje mišljenje kao inženjera je da apsolutnu odgovornost snosi onaj ko je održavao put, a to su Putevi Srbije. Pretpostavljam da nisu radili svoj deo posla - naglašava Mrkonjić i dodaje da je poslednji put bio na Koridoru 11 pre tri meseca.\nGrade da bi uzeli novac\nMrkonjić navodi da je u prvom momentu mislio da je glavni uzrok samo "neznanje u rukovodećim strukturama tog posla i eventualno nesposobnost da se problem reši".\n- Sada pretpostavljam da ima i nešto drugo, da se radi, ono što ste i vi rekli, da bi se uzeo novac. Garancije imate, naterate izvođače da to završe, saniraju. Ništa bolje i ovi koji su uzeli sad da rade neće uraditi, mogu samo gore da urade - zaključuje Mrkonjić.\nNOĆNA KONTROLA MINISTARKE Mihajlović na prepad obišla radove i poslal poruku radnicima na deonici Ub-Lajkovac\nAutoput na Koridoru 10 koji je završen u Grdeličkoj klisuri ogroman je poduhvat i uspeh srpske građevinske industrije, koji će doprineti kako boljem kvalitetu života građana u tom delu zemlje, tako i dolasku novih investicija i rastu BDP, ocenio je danas ministar finansija Siniša Mali.\nPoslednja deonica autoputa na južnom kraku Koridora 10 kroz našu zemlju u dužini od 26,3 kilometra, u Grdeličkoj klisuri, puštena je juče u saobraćaj.\nNa svetskim valutnim tržištima vrednost dolara prema korpi valuta porasla je prošle nedelje, nakon dve sedmice pada, dok je evro oslabio uoči izbora za Evropski parlament.\nMinistar finansija Siniša Mali izjavio je danas da nema razloga da građani strahuju od povećanja cene električne energije i da je tokom sastanka sa delegacijom MMF-a koja je u poseti Srbiji jasno stavljeno do znanja da tome nema potrebe da se razgovara.\nTramp zaradio 434 miliona dolara u 2018. godini\nHoteli i ostali objekti u vlasništvu Donalda Trampa prošle godine su prihodovali milione dolara, a predsednik SAD prijavio je da je u 2018. zaradio 434 miliona dolara, nešto manje nego u 2017. kada je zaradio 450 miliona.


U Hrvatskoj i Sloveniji od danas blaže mere – Naši u svetu\nObjavljeno 15/02/21 u 12:31\nMoći će da rade i teretane, fitnes centri i škole stranih jezika, dečje igraonice i radionice, automat klubovi, kasina i kladionice, navodi Hina.\nU teretanama i fitnes centrima na 20 kvadratnih metara sme da bude jedna osoba, a vlasnik o tome mora istaći obaveštenje na ulazu.\nŠkole stranih jezika treba da ograniče broj polaznika po grupama kako bi se mogao održavati razmak od najmanje dva metra između polaznika, uz obavezno korišćenje maski.\nZa automat klubove, kasina i kladionice važe epidemiološke mere kao i za trgovine, zavisno od veličine, pa se mora voditi računa o broju osoba.\n“Ovo je praznik svih onih koji vole i žive za svoju Srbiju”: Vučić uručio odlikovanja povodom Dana državnosti\nAustrija: Broj novih slučajeva korone u poslednja 24 sata, evo koliko je do sada vakcinisano građana


HomeDRUŠTVOPreminula 41 osoba, novih 3.625 slučajeva zaraze koronavirusom – sutra sednica Kriznog štaba\nSrbiji je, prema poslednjim podacima, od posledica zaraze koronavirusom preminula 41 osoba, a zabeleženo je 3.625 novih slučajeva zaraze među 16.055 testiranih osoba. Na respiratoru je 265 pacijenata.\nBrnabić: Vakcinisano skoro 30 odsto punoletnih građana\nU Srbiji je do sada vakcinisano skoro 30 odsto punoletnih građana, saoštila je premijerka Ana Brnabić odgovarajući na pitanje novinara da li misli da je potrebna ozbiljnija kampanja države za vakcinaciju građana.\n„Ne znam kako bi izgledala ta ozbiljnija kampanja od ove i koliko bi se onda ljudi prijavilo. Radimo vakcinaciju i kampanju najozbiljnije moguće i ne razumem zašto neko misli da je ovo neozbiljno“, rekla je premijerka.\nIstakla je da samo može da prihvati da neko postavlja pitanje da li je moguće da država sprovodi još ozbiljniju kampanju, kao i da je lično zadovoljna kako se sada odvija vakcinacija.\n„Za sada je veliko interesovanje i nema razloga da razmišljamo o uvođenju obavezne vakcinacije. Imamo ljude koji se sami od sebe prijavljuju za vakcinaciju“, objasnila je Brnabić.\nPremijerka Ana Brnabić je rekla da će sutra biti održana sednica Kriznog štaba i da će se posle sednice neko obratiti novinarima.\nRekla je da ona svakodnevno razgovara sa medicinskim delom Kriznog štaba i da zna šta oni misle, a to je da nije vreme za popuštanje mera jer nam dobro ide i ne bi trebalo to da ugrozimo.\n„Videćemo sutra šta će biti dalje odluke“, rekla je premijerka.\nNa respiratoru 265 pacijenata\nU Srbiji je tokom poslednja 24 sata registrovano 3.625 novih slučajeva zaraze koronavirusom među 16.055 testiranih uzoraka, a preminula je 41 osoba.\nU bolnicama širom Srbije hospitalizovano je 7.929 pacijenata, od kojih je 265 na respiratoru, saopštilo je Ministarstvo zdravlja.\nOd početka pandemije testirano je 3.547.832 osoba, a registrovano je 633.013 slučajeva zaraze.\nŠirom Srbije nastavlja se imunizacija, a lekari poručuju da je jedini izlaz iz epidemije vakcinisanje.\nDan nakon što se vakcinisao predsednik Republike Aleksandar Vučić, bio je jedan od najuspešnijih dana od početka vakcinacije.\nDržavni sekretar Ministarstva zdravlja Mirsad Đerlek naveo je za RTS da je juče vakcinisano skoro 22.000 ljudi koji nisu imali zakazano. Dodaje da moramo da nastavimo ovim tempom da bismo izašli iz ove teške situacije.\nDirektorka KBC „Bežanijska kosa“ Marija Zdravković je rekla za RTS da je napravljena pometnja kada je rečeno da vakcine utiču na plodnost i istakla je da ne postoje dokazi za to.\nPukovnik Ivo Udovičić, komandant Vojne bolnice na Karaburmi rekao je za RTS da se u poslednjih nekoliko dana primećuje, pogotovo u Beogradu, blagi pad novozaraženih. Smatra da je to posledica dobro organizovane imunizacije, ali i mera koje se primenjuju.\nPritvor za mladića sa kojim je pronađena maloletna Kragujevčanka


Mlekara Šabac gradiće fabriku u Rusiji\nTanjug 3. juna 2021. 15:52\nSANKT PETERBURG – Mlekara Šabac gradiće fabriku u Rusiji uz podršku Trgovinsko industrijske komore Ruske Federacije (TIK RF), dogovoreno je danas u Sankt Peterburgu na sastanku predsednika Privredne komore Srbije Marka Čadeža i predsednika TIK RF Sergeja Katirina.\nMlekara Šabac će fabriku u Moskovskoj oblasti početi da gradi sledeće godine i u njoj će proizvoditi meki sir i jogurte od najkvalitetnijeg ruskog mleka po IFS standardu za rusko i inostrana tržišta, saopštila je PKS.\n„TIK RF podržaće izgradnju fabrike Mlekare Šabac i projekte drugih srpskih kompanija koje žele da prošire svoje poslovanje i da se što bolje pozicioniraju na ruskom tržištu“, poručio je Katirin.\nČadež i Katirin razgovarali su i o mogućnostima izvoza softverskih rešenja iz Srbije u Rusiju i drugim važnim projektima.\n„Naš izvoz softvera vredi oko 1,5 milijardi evra, a juče je u Rusiji završen veliki projekat srpske kompanije ‘Termovent’ koja je pustila u rad potpuno automatizovani proizvodni pogon fabrike lekova ‘Farmasintez – Nord’ koju je naša kompanija kompletno opremila svojim svetski poznatim ‘čistim sobama’, po sistemu ključ u ruke“, rekao je Čadež.\nOn je pozvao predsednika ruske komore da sa delegacijom privrednika poseti Srbiju i da se u direktnim razgovorima sa predstavnicima srpske poslovne zajednice razmotre mogućnosti zajedničkih poslova.\nPredsednik PKS sastao se i sa Visilijem Ignjatijevim, generalnim direktorom kompanije R-farm, najvećeg ruskog proizvođača lekova, sa kojim je razgovarao o potencijalnoj saradnji sa našim kompanijama i farmaceutskim sektorom.\nČadež je u toku dana održao sastanak i sa predsednikom Upravnog odbora austrijskog industrijskog holdinga GAZ Austria Zigfridom Volfom.\nPredsednik PKS učestvuje na 24. Međunarodnom ekonomskom forumu u Sankt Peterburgu (SPIEF) koji traje do 5. juna, a okupio je više hiljada učesnika iz sveta biznisa i politike.


Uvećane takse Srbiji i BiH povećale cene na KiM - Sputnjik Srbija\n14:01 14 Oktobar 2019\nUvećane takse Srbiji i BiH povećale cene na KiM\n15:30 07.03.2019 (osveženo 15:31 07.03.2019) Preuzmite kraći link\nNametanje sto odsto povećanih taksi na proizvode iz Srbije i BiH podiglo je cene za 2,2 odsto u četvrtom u odnosu na prethodni kvartal prošle godine.\nKako je saopšteno iz nadležne agencije, prenosi „Telegrafi“, najviši rast cena je zabeležen na proizvodima od kože za 14 odsto, a najniži od 6,6 odsto zabeležen je na optičkim proizvodima, fotografskim, mernim, medicinskim, muzičkim instrumentima i satovima.\nTaj rast cena neutralizovan je u četvrtom kvartalu prošle godine padom cena tekstilnih proizvoda za 3,6 odsto, biljnih ulja za 1,2 odsto, obuće, prehrambenih proizvoda i duvana i pića za 0,4 odsto.\nRast cena u četvrtom kvartalu prošle godine u odnosu na isti period 2017. iznosi 3,9 odsto, preneo je Tanjug.\nPriština je meru povećanih taksi za proizvode iz Srbije i BiH uvela 21. novembra prošle godine, zadržana je do danas, a najveći protivnik njenog ukidanja je premijer privremenih prištinskih institucija Ramuš Haradinaj, koji ukidanje uslovljavanja „međusobnim priznanjem Srbije i Kosova“.\nS druge strane, Beograd traži ukidanje taksi da bi bio nastavljen dijalog o normalizaciji odnosa Beograda i Prištine, a isto traži i cela međunarodna zajednica na čelu sa SAD i EU.


Država i političke stranke najodgovorniji za kolaps zdravstva u Novom Pazaru | ISG\nDržava i političke stranke najodgovorniji za kolaps zdravstva u Novom Pazaru\nMinistarstvo zdravlja i Sandžačka demokratska partija snose najveći deo odgovornosti za prošlogodišnji kolaps zdravstvenog sistema u Novom Pazaru, stoji u zaključcima analize „Pazarski scenario“ koji je Inicijativa slobodnih građana predstavila danas na konferenciji za novinare.\nOstale političke stranke (SDA i SPP) i svi društveno-politički akteri su takođe odgovorni za situaciju, ali sa manjim stepenima odgovornosti.\nU zaključcima analize se i navodi da su zdravstvene ustanove reagovale kasno i bile usmerene na sakrivanje stvarne situacije na terenu kao i da su krizu dočekale nespremno i neorganizovano.\n„Politizacija rada je jedan od glavnih problema u funkcionisanju zdravstvenih ustanova.“ – rečeno je na konferenciji.\nU delu sa preporukama se ističe potreba depolitizacije ali i istinitog i pravovremenog obaveštavanja javnosti o epidemijskoj situaciji. Od Ministarstva zdravlja je zatražena kontrola rada zdravstvenih ustanova putem inspekcijskih službi ali i razvoj zdravstvenih ustanova koji mora da prati broj i potrebe stanovnika koji koriste te ustanove.\nAutori analize su istraživači Elmin Čuljković i Emir Bihorac odnosno projektni koordinatori u Inicijativi slobodnih građana koji su analizu izradili u protekla dva meseca.\nNa konferenciji se obratio i Aladin Paučinac, osnivač ISG koji je govorio o prošlogodišnjim protestima na kojim je i doneta odluka o osnivanju Inicijative slobodnih građana.\nAnaliza kolapsa zdravstvenog sistema u Novom Pazaru tokom leta 2020. godine nosi naziv „Pazarski scenario“ i izrađena je u okviru projekta „Zajedno za aktivno građansko društvo“ kojeg sprovode Građanske inicijative iz Beograda i Helvetas u Srbiji, a koji podržava SDC (Švajcarska agencija za razvoj i saradnju). Sredstva za štampu su obezbedili USAID i Beogradska otvorena škola.\nInicijativa slobodnih građana je osnovana u junu 2020. godine tokom protesta građana ispred novopazarske bolnice, a zvanično je registrovana u januaru ove godine. ISG trenutno sprovodi projekte u oblasti javnog zdravstva, prati rad zdravstvenih ustanova u Novom Pazaru i obaveštava javnost o problemima u tim ustanovama.\nAnaliza je dostupna na ovom linku:\nPreuzmite PDF Pazarski scenario


Strahinja Subotić, Centar za evropske politike: Igra nultog zbira i COVID-19\nStrahinja Subotić, istraživač u Centru za evropske politike - CEP\nIgra nultog zbira i COVID-19\nSada već čuvena izjava predsednika Srbije, kako je evropska solidarnost samo „bajka na papiru“ ubacila je geopolitičko takmičenje u novu brzinu. U ovoj igri, kako Kina raste, tako EU, ali i Rusija, gube.\nIgra nultog zbira se najčešće definiše kao situacija u kojoj dobitak jednog igrača odgovara gubitku drugog ili drugih igrača. U kontekstu geopolitike i Srbije, igra dobija posebno na intenzitetu od kada srpski donosioci odluka uvode vanredno stanje kao odgovor na pandemiju COVID-19. Tada i otkrivaju svoje karte kada je u pitanju njihova saradnja sa eksternim akterima. Upravo je pandemija otkrila da se zapravo radi o situaciji u kojoj ne može jedan igrač da dobije, a da drugi istovremeno ne izgubi. Dakle, u ovoj igri, kako Kina raste, tako EU, ali i Rusija, gube.\nNaime, sada već čuvena izjava predsednika Srbije, kako je evropska solidarnost samo „bajka na papiru“ ubacila je geopolitičko takmičenje u novu brzinu. U tom kontekstu, Kina je proizašla kao glavni dobitnik, a EU kao glavni gubitnik. S jedne strane, ovo je pokazalo da je daleka Kina zapravo veoma blizu, jer je pokazala spremnost da uveća svoje prisustvo i mogućnost da projektuje svoj uticaj u Srbiji. S druge strane, ako krizna vremena pokazuju kome se može verovati, Evropska unija je tada sigurno uvidela da Srbija nije kredibilan partner, posebno imajući u vidu da je njen predsednik ljubio kinesku zastavu tokom dočeka medicinske pomoći iz države koju EU karakteriše kao „sistemskog rivala“. Ovo prepoznaje i Evropska komisija u svom izveštaju o Srbiji, koji je objavljen u oktobru 2020. godine, u kojem ističe da je u vreme pandemije Srbija imala izrazito pro-kinesku, a istovremeno evroskeptičnu, retoriku.\nShvatajući da Srbija posmatra evropsku perspektivu kroz prizmu transakcija, a ne kroz šablon vrednosti, EU je pokušala da uveća svoj geopolitički angažman i medijsku vidljivost najavom snažnijeg investicionog upliva. Ključne mere koje je EU usvojila, kako bi uvećala svoj nivo uticaja, jesu paket finansijske pomoći za Zapadni Balkan u iznosu od 3,3 milijardi evra kao odgovor na pandemiju, kao i Ekonomski investicioni plan u iznosu od 9 milijardi evra (u periodu između 2021. i 2027. godine). Bez obzira na to, za sada ostaje upitno u kojoj meri će ovo uspeti da oporavi uzdrmani položaj EU, imajući u vidu da ništa od toga nije zavredilo značajnu pažnju srpskih zvaničnika i medija. Nasuprot tome, s obzirom da je predsednik Kine Si Đinping potvrdio svoju posetu Srbiji, očekuje se da će srpsko-kineski odnosi nastaviti da rastu.\nPandemija je razotkrila da evropeizam u Srbiji predstavlja samo misaonu imenicu i da bez aktivnijeg angažmana, EU će ostati geopolitički gubitnik\nIpak, geopolitičko takmičenje tokom pandemije nije jedino nanelo štetu imidžu EU, već i interesima Rusije. Iako se dugo smatralo da Kina i Rusija mogu paralelno razvijati svoj uticaj u Srbiji, Rusija u svojstvu meke moći i Kina u oblasti ekonomije, pandemija je ukazala da Rusija nije više „omiljeni“ inostrani partner srpskim donosiocima odluka. Drugim rečima, oblikovanjem zvaničnog javnog diskursa idejom o „bratskoj“ Kini, predsedniku Kine, Komunističkoj partiji Kine i kineskom narodu, a istovremenim stavljanjem u drugi plan ruske medicinske pomoći, zvaničnici Srbije su jasno stavili do znanja Rusiji da ona više ne uživa isti stepen značaja kao što je to bio slučaj tokom prošle decenije. Pored toga, ovo takođe predstavlja pokušaj da se preoblikuje srpsko javno mnjenje, u kojem je Rusija tradicionalno uživala veoma visoku podršku, dok je Kina obično kaskala za njom. Ankete pokazuju da je ova strategija urodila plodom.\nNaime, anketa koju je Institut za evropske poslove objavio u martu 2020. godine, pokazuje da je broj onih koji veruju da je Kina najveći donator Srbiji najveći, a da je pritom taj broj dupliran u odnosu na istu anketu koja je rađena godinu dana pre toga. U istoj anketi, broj onih koji su videli Rusiju kao najvećeg donatora je opao za deset procentnih poena. Pored toga, anketa koju je Fakultet političkih nauka objavio u maju 2020. godine, pokazuje da, kada se radi o uticaju međunarodne pomoći na suzbijanje virusa, najveći je broj onih koji veruju da je kineska medicinska pomoć od najvećeg značaja, stavljajući Rusiju na drugo mesto. Isto istraživanje pokazuje da je za par procentnih poena veći broj ispitanika koji smatraju da srpska spoljna politika treba da se veže za kinesku u odnosu na rusku. Iako Rusija i dalje ima značajan kapital u Srbiji koji proističe iz visokog nivoa meke moći, ovi podaci ukazuju da čak ni Rusija neće moći da nastavi da deluje prema Srbiji u režimu auto-pilota.\nImajući sve ove promene u vidu, koje su se zbile za relativno kratko vreme, značajno je istaći da nije pandemija sama po sebi dovela do promene geopolitičkog odnosa snaga; ona je samo razotkrila, ili zapravo ubrzala, ono što se već dešavalo na terenu. Srpsko-kineska saradnja je u postepenom usponu još od 2009. godine, kada je potpisano strateško partnerstvo između ovih zemalja, i kao takva ona je proizvela ekonomske benefite kojima su se srpski zvaničnici i nadali. Nasuprot tome, ključna determinanta u srpsko-ruskim odnosima ostaje pitanje nerešenog statusa Kosova. U tom svetlu, što više Beograd bude pokazivao spremnost za postizanje kompromisa u pogledu dijaloga sa Prištinom, to će više biti šumova na relaciji sa Moskvom, pogotovo imajući u vidu da ovo pitanje predstavlja ključni izvor njenog ucenjivačkog kapitala. Konačno, pandemija je takođe razotkrila da evropeizam u Srbiji predstavlja samo misaonu imenicu i da bez aktivnijeg angažmana, EU će ostati geopolitički gubitnik.


Učenicima Regionalnog centra za talente „Mihajlo Pupin“ uručene nagrade - Radio televizija Pančevo\n14. juna 2021. 14. juna 2021. 0197\nUčenici Regionalnog centra za talente „Mihajlo Pupin“ osvojili 25 nagrada na 63 državnom takmičenje talentovanih učenika po naučnim disciplinama. Članica Gradskog veća Tatjana Božić uručila im je diplome, a za dan grada biće im uručene nagrade.\nOsnovni razlog postojanja centra za talente „Mihalo Pupin“ je stvaranje naučnog i umetničkog podmladtka. Ove godine je organizovano 63 državno takmičenje talentovanih učenika po naučnim disciplinama. U toku maja meseca organizovano takmičenje u Čačku za učenike osnovnih škola dok su svoje znanje krajem maja na takmičenju u Pančevu pokazali srednjoškolcu učenici Centra za talente „Mihajlo Pupin“.\n– U Čačak smo vodili sedmoro dece iz Pančeva i utzeli smo dve nagrade i četiri specijalne nagrade za isuzetno kvalitetno urađen rad. U Pančevu postigli sjajan rezultat 23 dece dobilo nagradu sa kojom mogu da konkurišu za nagradu Dositej Obradović stipendije za darovite. Stigle su diplome za decu iz Čačka i ove potisane od ministra i svih 25 diploma ćemo da uručimo, rekao je Dragoljub Cucić, direktor Regionalnog centra za talente.\nCentar za talente omogućava mladim ljudima da na jednom mestu upoznaju svoje vršnjake koje imaju ista interesovanja i da zajedničkim radom napreduju i osvaju nagrade. Jedan od njih je i Filip koji se na republičkom takmičenju takmičio iz oblasti matematike.\n– Član sam Regionalnog centra tza talente , takmičio sam se iz oblasti matematike, pisao sam rad na temu verovatnoće nije bilo lako i zauzeo treće mesto, kaže takmičar Filip Miltenović.\nMturantkinja gimnazije „Uroš Predić Natalija Čakovan koja je još u osnovnoj školi postala član Centra za talente nagrada koju je osvojila stiže u pravo vreme.\n– Ja sam članica ovog centa još od četvrtog razreda osnovne škole i mogu da kažem da je to uticalo na moje bavljenje matematikom i fizikom i sada sam osvokjila drugu nagradu na Republičkoj smotri istraživačkih radova iz matematike i nagrada je stigla u pravo vreme na kraju četvrte godine baš onako pobednički, kaže dobitnica nagrade Natalija Čakovan.\n– U Cnatra za talente idem već par godina, ove godine osvojila sam drugo mesto iz Nacionalne geografske olimpijade. Veoma sam zadovoljna svojim uspehom, takmčenje je na nivou osnonih škola, ja sam sedmi razred i takmičila sam se sa godinu dana starijima, kaže Milica Čučković.\nMladi talenti se pripremaju za MC kup koji će biti organizovan u Beogradu u matematičkoj gimnaziji, a zatim slede Filmski kamp u Deliblatskoj peščari i kamp u Idvoru.


Organizator istraživanja indeksa održivosti medija Goran Cetinić rekao je danas na predstavljanju rezultata održanom u Medija centru u Beogradu da je kriterijum slobode govora ocenjen sa 1,77 na skali od četiri, profesionalno novinarstvo sa 1,25, pluralitet vesti sa 1,90, dok su institucije podrške ocenjene sa 2,35. Ekonomski menadžment medija ocenjen je sa 1,64.\nMarina Fratucan iz Nezavisne TV produkcija “UrbaNS” iz Novog Sada navela je da je ocena održivosti medija u Srbiji poražavajuća. Ona je rekla da mnogi mediji ne mogu da ispunjavaju svoju funkciju u društvu i izveštavaju o događajima onako kako ih vide.\n“Danas smo došli do neslobodnih medija koji nemaju kritičan stav prema vlasti”, rekla je ona i dodala da su najbolji primeri takvog stanja zatvaranje i kažnjavanje medija.\n“U Srbiji je registrovano 1.850 medija, 130 televizijskih stanica, 330 radiostanica, ostalo su elektronski portali i štampani mediji”, rekao je on.\n“Evidentno je da postoje elektronski mediji koji profesionalno rade svoj posao, ali postoji i veliki broj elektronskih medija, posebno na lokalu koji imaju problem autocenzure”, kazao je on i dodao da se urednici tih medija trude da izveštavaju na način na koji će se to dopasti predstavnicima vlasti.\nUrednik “Južnih vesti” i predsednik udruženja onlajn medija (AOM) Predrag Blagojević ocenio je da izvori finansiranja elektronskih medija rastu, ali da su u najlošijoj poziciji lokalni mediji primorani da se finansiraju iz lokalnih budžeta.\n“Medije osnivaju novinari koji su ostali bez posla… bez menadžerskih sposobnosti. Oni se previše oslanjanju na projektno finansiranje, gde moraju da budu bliski vlastima. To ih vodi ka autocenzuri”, ocenio je on.


Dojenje topi kilograme - Dojenje i dohrana - Ringeraja.rs\nDakle i bez pridržavanja dijetetskog režima ishrane - što se u prva dva meseca nakon porođaja ne preporučuje - i samo dojenje će biti od velike pomoći za održavanje telesne kilaže. Pokazali su to, između ostalih, i rezultati najnovijeg istraživanja njujorškog Ministarstva zdravlja. Osim toga, nedavni rezultati istraživanja objavljeni u časopisu „American Journal of Medicine“ potvrdili su da dojenje snižava rizik od razvoja dijabetesa tipa 2, kao i rizik od pojave raka dojke.\nStručnjaci koji su vodili istraživanje su ovom prilikom istakli da ako žele dobru opskrbu mleka dojilje ne bi smele da konzumiraju manje od 1.500 do 1.800 kalorija na dan, jer sam proces dojenja dnevno troši oko 500 kalorija. Oni su takođe dodali da za bebu nema bolje hrane od majčinog mleka, jer samo ono na pravi način može da osigura neophodne hranljive sastojke za rast i razvoj, dojenje pomaže i majkama. Dojenje, naime, sagoreva kalorije i to čak 500, a kod nekih žena i do 600 kalorija dnevno.


Vratili se Bekrić i Kolašinac - Soskanal\n» Vratili se Bekrić i Kolašinac\nObjavio Bojan Đokić 03/02/2018 - 19:45\nPosle duge pauze atletskom takmičenju vratio se naš preponaš Emir Bekrić.\nOn je na državnom prvenstvu u dvorani na Banjici zauzeo prvo mesto u trci na 400m sa rezultatom 48.40s.\nOsvajač svetske bronze u Moskvi 2013. godine i evropskog srebra u Helsinkiju godinu ranije, planira da se u svojoj disciplini 400m prepone, na najveću scenu vrati na evropskom prvenstvu u Berlinu u avgustu ove godine.\n„Nije ovo ono što sam očekivao, ali sam svakako zadovoljan rezultatom. Zimska sezona nije nešto što mi je krajnji cilj ove godine, to je ipak Evropsko prvenstvo u Berlinu. Polako hvatam zalet i spremam se za moju disciplinu koja je 400m prepone“, rekao je Bekrić, vidno raspoložen i spreman za nove pohode.\nNaš najbolji bacač kugle i član AK Partizana 1945 Asmir Kolašinac takođe je bio uspešan posle dužeg perioda pauze, odbranio je tron koji mu zasluženo pripada, i to hicem od 19.96 metara, što je daleko ispod njegovog ličnog rekorda (21.56), ali i dovoljan za prvo mesto.\n“ Iskreno sam očekivao malo više, ali nakon ovolike pauze i nije loše. S obzirom da je ovo rezultat iz punog treninga, očekujem da ću se do kraja sezone vratiti na svoj prosečan rezultat”, rekao je Kolašinac.\nAmela Terzić uspela je ubedljivo da bude ispred svoje konkurencije i trku na 1500m istrči za 4 minuta 24 sekunde i 85 stotih. Njena sestra, Amra Terzić bila je druga sa rezultatom 4:43,04, a bronza je pripala Jasmini Pruginić (4:47,39).\nPobednik u discplini skok u dalj je atletičar AK Crvene Zvezde Strahinja Jovančević sa skokom od 7.34 metara. Aleksandar Grnović je zabeležio samo centimetar kraći skok, dok je treći bio Stefan Stanković sa daljinom od 6.42m.\nDrugi takmičarski dan počeće trkom na 60m prepone od 12h.


Novosadski Dom zdravlja rekorder u prevenciji raka grlića materice - Novi Sad\nNovosadski Dom zdravlja rekorder u prevenciji raka grlića materice\n19:01:00 23.01.2019, Komentara: 0\nNovi Sad - Dom zdravlja „Novi Sad“ je apsolutni rekorder u Srbiji u okviru Skrininga za prevenciju karcinoma grlića materice!\nKako je saopšteno iz ove ustanove, prema rezultatima Instituta za javno zdravlje Srbije „Dr Milan Jovanović Batut“, od 17 domova zdravlja koji u Srbiji sprovode skrininge, u prethodne tri godine, Dom zdravlja „Novi Sad“ je sa 70% obuhvaćenih skrininga žena od 24 do 65 godina života jedini ispunio preporuku Ministarstva zdravlja Srbije. Ovako visok obuhvat u narednom periodu dovešće do manjeg broja novoobolelih žena i time značajno smanjiti stopa umiranja od ove opake bolesti.\nOd 2016. do 2018. godine u Citološkoj laboratoriji Službe za zdravstvenu zaštitu žena Doma zdravlja „Novi Sad“ obrađeno je 84.737 Papanikolau testova, što čini 70 % populacije.\nOvaj rezultat saopšten je u nedelju u kojoj se obeležava Evropska nedelja prevencije raka grlića materice (od 21. do 27. januara 2019. godine) pod sloganom „Rano otkrivanje može sprečiti rak grlića materice”.\nPrema podacima Registra za rak Instituta za javno zdravlje Srbije „Dr Milan Jovanović Batut“, svake godine se u proseku registruje više od 1.000 novoobolelih žena od raka grlića materice, dok u proseku više od 400 žena izgubi život od ove vrste raka, za koju se sa sigurnošću zna da pripada grupi najpreventabilnijih.


Insajder | Iran otjerao amerčki F-18 od svog vazdušnog prostora?\nIran otjerao amerčki F-18 od svog vazdušnog prostora?\nObjavljeni su snimci kako je vazdušna odbrana iranske vojske "zaključala" (automatsko praćenje mete) borbeni avion F-18 koji se približavao južnim vodama i upozorila ga da skrene sa putanje koja vodi u branjeni prostor.\nIranska baza za protivvazdušnu odbranu na jugu - koja se nalazi u blizini lučkog grada Bandar Abas upravlja nizom radarskih sistema koji prate nebo u tom uglu zemlje, ali posmatrači veruju da je video snimak incidenta snimljen od strane domaćeg iranskog radarskog sistema, nazvan Fath-14 (Konkver 14, srpski Osvajaš 14).\nNavodno je avion pripadao američkoj vojsci. Vašington nije komentarisao izveštaje, ali incident se dogodio samo nekoliko dana nakon što je The New York Times izvjestio da je američki državni sekretar Majk Pompeo nedavno najavio "tešku akciju" protiv Irana, dok je zemlja bila zauzeta borbom protiv epidemije korona virusa.


MOK i organizatori žele jednostavnije Olimpijske igre u Tokiju - Sport - Dnevni list Danas\nPočetna » Sport » MOK i organizatori žele jednostavnije Olimpijske igre u Tokiju\nMeđunarodni olimpijski komitet (MOK) i lokalni organizatori pokušavaju da „pojednostave“ Olimpijske igre u Tokiju, uz cilj da se uštedi novac u organizaciji jednih od najskupljih Igara u istoriji.\n0Piše: Beta 06. oktobra 2020. 10.43\nOčekuje se da će Izvršni odbor MOK danas razmotriti planirane rezove, koji obuhvataju 50 promena, ali ne i promenu broja takmičara i sportova. Očekuje se da će na Olimpijskim igrama i Paraolimpijskim igrama u Tokiju nastupiti 15.400 sportista i da nijedan sport neće biti izbačen iz takmičenja.\nTakođe, ne bi trebalo da bude izmena ni za ceremonije otvaranja i zatvaranja Igara, štafetu olimpijske baklje, borilišta i susedna područja.\nNeki od predloženih rezova uključuju i manji broj ukrasnih banera, smanjenje broja delegacija za 10 do 15 odsto, manje šatl autobusa i ugostiteljskih područja, obustavu proizvodnje maskote takmičenja i otkazivanje dobrodošlice reprezentacija.\nOlimpijske igre trebalo je da se održe ovog leta, ali su pomerene za godinu dana zbog pandemije korona virusa\nMeđunarodni olimpijski komitet, MOK, Olimpijske igre u Tokiju\nKljuč za Igre u Tokiju\nOlimpijske igre u Tokiju bez gledalaca iz inostranstva


DS: Vakcinacija nije dala vidljive rezultate, Vučić krivac | 013 info\nDS: Vakcinacija nije dala vidljive rezultate, Vučić krivac\nFoNet\tSub, 03/04/2021 - 11:28\nDemokratska stranka (DS) upozorila je danas da vakcinacija protiv korona virusa za tri meseca u Srbiji nije dala vidljive rezultate u suzbijanju pandemije i kao glavne krivce za to označila predsednika Srbije Aleksandra Vučić i njegov režim.\nVučić prema vakcinaciji ima isti odnos kao i prema EU, navela je DS i istakla da se Vučić kao što se na rečima zalaže za članstvo Srbije u EU, a u stvarnosti lično podstiče antievropsko raspoloženje u zemlji, samo formalno zalaže za vakcinaciju, dok suštinski koči proces imunizacije i promoviše agresivno antivakserstvo.\n"Besmisleno hapšenje istaknutih boraca protiv vakcine neće predstavljati nikakav podsticaj vakcinaciji, već će nesumnjivo biti u funkciji promocije i stvaranja lažne slike o privedenim kao protivnicima aktuelne vlasti", ukazala je DS.\nDemokratska stranka je navela da ne sumnja u to da će se Vučić u "nekom trenutku teatralno vakcinisati", ali je unapred upozorila da njegov "igrokaz u Rudnoj Glavi, ili nekom drugom mestu, neće podstaći masovnu imunizaciju".\nPrema DS, većina članova i pristalica Srpske napredne stranke se protive vakcinaciji i znaju da Vučić nije ozbiljan i iskren kada poziva građane da prime vakcinu.\n"Isto tako oni koji se protive evropskom putu Srbije istovremeno glasaju za Vučića koji se na rečima zalaže za članstvo naše zemlje u EU zato što znaju da Vučić samo glumi evropejstvo", ukazala je DS.\nStranka smatra da bi vakcinacija i ostale mere protiv pandemije dale željene rezultate, neophodno da borbu protiv kovida povedu medicinski stručnjaci i iskreni zaštitnici opšteg interesa, a da se "Aleksandar Vučić, njegov Krizni štab i dvorska svita što pre sklone u stranu".\nsrbija politika vakcina predsednik\nDanas je Dan pobede nad fašizmom i Dan Evrope\nRORINA ISTINOČEŽNJA: Ćure\nNEMAČKI MINISTAR ZDRAVLJA: Putovanje u EU verovatno neće zavisiti od vakcinacije\nPANČEVO: Prognoza vremena za nedelju, 9. maj\nDve medalje na Prvenstvu Srbije za džudiste kačarevačkog Jedinstva\nPANČEVO, OMOLJICA, STARČEVO: Dva poraza i remi


Ivanović: Nastavak uspješne saradnje sa NATO odbrambenim koledžom | Analitika - Informativni Portal\nIvanović: Nastavak uspješne saradnje sa NATO odbrambenim koledžom\nObjavljeno: 10. 01. 2020 - 09:02\nIvanović je naglasio da obrazovne institucije u okviru NATO, zaposlenima u sektoru odbrane omogućavaju konstantno unaprjeđenje znanja i bolje razumijevanje strateških promjena u savremenom bezbjednosnom okruženju. On je posebno istakao da je u proteklom periodu ostvaren evidentan uspjeh u modernizaciji i profesionalizaciji Vojske Crne Gore koja danas uživa visok stepen povjerenja naših partnera, ali i građana Crne Gore. Učešće u međunarodnim misijama i operacijama pokazalo je da je crnogorska Vojska dostigla visok nivo obučenosti i sposobnosti, što potvrđuju najbolje ocjene i pohvale za naš angažman.\nDirektor Ivanović je kazao da je Crna Gora tokom prethodne dvije godine članstva u Alijansi ostvarila značajan napredak i time pokazala da je pouzdan partner koji nastavlja odlučno da sprovodi politike Alijanse. On je podsjetio da je u julu prošle godine zvanično okončan proces integracije nacionalnog u kolektivni sistem odbrane, što je rezultat posvećenog rada i sprovedenih sveobuhvatnih reformi. Crna Gora će nastaviti aktivnosti na planu jačanja odbrane i odvraćanja, kao i projektovanja stabilnosti, a neće zanemariti ni regionalnu odbrambenu saradnju, kao doprinos jačanju mira i stabilnosti, uz pružanje podrške integraciji zemalja regiona u evroatlantsku zajednicu, naglasio je direktor.\nOsvrnuvši se na nedavnu posjetu predstavnika NATO odbrambenog koledža Crnoj Gori, dr Mariano se zahvalio na izvanrednoj organizaciji, uz očekivanje da će se i u narednom periodu nastaviti sadržajna i uspješna saradnja. On je istakao da NATO koledž pruža raznovrstan program obuka i kurseva koji mogu biti od značaja za dalje unapređenje znanja zaposlenih u Ministarstvu odbrane i Vojsci Crne Gore.