Prikazivanje članaka po tagu Boreli\nBoreli traži novog zakupca - Objavljen oglas za davanje na korišćenje proizvodnih kapaciteta\nFabrika obuće Boreli u stečaju iz Sombora traži novog zakupca koji bi obavljao proizvodnju u njenim pogonima.\nAgencija za licenciranje stečajnih upravnika, naime, objavila je u današnjoj Politici oglas za zaključenje ugovora o poslovno-tehničkoj saradnji o davanju na korišćenje proizvodnih kapaciteta ove fabrike.\nSomborski Boreli aktuelan je ovih dana jer je beogradska firma Darfur, koja je u maju sa ovom fabrikom obuće u stečaju potpisala ugovor o poslovno-tehničkoj saradnji, raskinula ugovor i prekinula proizvodnju.\nPavel Severini, stečajni upravnik u Boreliju, koji jutros nije bio dostupan za izjave, rekao je pre par dana za beogradske medije, da ga je poslovodstvo beogradske firme obavestilo da više neće u ovoj fabrici proizvoditi obuću, te da je Darfur izmirio svoje obaveze oko zakupa. Za dalji zakup fabrike ima zainteresovanih kupaca, naveo je, a među njima su i firme iz inostranstva. Ipak, nije precizirao imena ovih kompanija.\nDarfur je, istovremeno, negirao navode radnika da je njih 130 dobilo otkaz, da im se duguje plata i po i doprinosi za prethodna četiri meseca, a prema pisanju medija, 21. septembra su poslali i pismo o nameri da obnove ugovor o zakupu Borelija i nastave proizvodnju.\nKo će opet bar za kratko oživeti proizvodnju u somborskoj fabrici obuće biće poznato najranije 12. oktobra za kada je zakazano otvaranje ponuda, a tog dana ističe i rok za njihov prijem.\nKako je navedeno u oglasu, ponuđač je u obavezi da na lokaciji stečajnog dužnika obavlja proces proizvodnje, kao i da angažuje u periodu od 3 meseca od dana potisivanja ugovora najmanje 50 lica koja su bila zaposlena kod pravnog prethodnika stečajnog dužnika na dan 15.3.2017. godine.\nUgovor o poslovno-tehničkoj saradnji se zaključuje na određeno vreme do sticanja uslova za prodaju, shodno odluci stečajnog upravnika o načinu i uslovima unovčenja imovine.\nViše detalja o oglasu pogledajte OVDE.\n"Dafur" demantuje somborske obućare\nNekadašnji "Boreli" ponovo radi, sprema čizme za rusku zimu\nOglašena prodaja imovine Borelija\nAgencija za licenciranje stečajnih upravnika oglasila je danas prodaju pokretne imovine društvenog preduzeća za proizvodnju obuće "Boreli" iz Sombora, javnim nadmetanjem koje je zakazano za 30. jun u 13 časova u Agenciji za licenciranje stečajnih upravnika u Novom Sadu.\nKako je objavljeno u dnevnom listu Politika, na prodaju je ponuđena pokretna imovina razvrstana u 86 celina, a čija je početna cena ukupno preko 100 miliona dinara odnosno, kreće se od oko 20.000 dinara do preko 3,7 miliona dinara.\nNa prodaju su ponuđeni oprema, inventar i zalihe obuće koje se nalaze u brojnim prodavnicama u u Srbiji - Aleksincu, Apatinu, Aranđelovcu, Arilju, Banatskim Karlovcima, Bačkoj Palanci, Bačkoj Topoli, Baču, Bajinoj Bašti, Bajmoku, Bečeju, Beogradu, Blacu, Boru, Brusu, Bujanovcu, Ćićevcu, Donjem Milanovcu, Inđiji, Jagodini, Kanjiži, Kladovu, Knjaževcu, Kosjeriću, Kovačici, Kragujevcu, Kraljevu, Krupnju, Kruševcu, Kučevu, Kuli i Kuršumliji.\nPredmet prodaje su i oprema, inventar i zalihe obuće u Lebanu, Leskovcu, Loznici, Majdanpeku, Mladenovcu, Novom Bečeju, Nišu, Novom Sadu, Padinskoj skeli, Paraćinu, Pirotu, Plandištu, Požegi, Preševu, Prijepolju, Rumi, Šapcu, Šidu, Smederevskoj Palanci, Smederevu, Soko banji, Somboru, Sopotu, Sremskoj Mitrovici, Surčinu, Surdulici, Svilajncu, Temerinu, Titelu, Topoli, Ubu, Umki, Užicu, Velikoj Plani, Valjevu, Vladičinom Hanu, Vranju, Vrbasu, Zaječaru i Župskom Aleksandrovcu.\nNa prodaju je ponuđen i repromaterijal po početnoj ceni od oko 11 miliona dinara, kao i umetničke slike po ceni od 650 hiljada dinara.\nU oglasu je objavljeno da je potrebno uplatiti i depozit do 23. juna i ističe da se imovina kupuje u viđenom stanju.\n"Boreli" je u stečaju od jula 2016, a stečajni postupak je pokrenut zbog neizmirenih dugovanja koja su premašivala 1,8 miliona dinara i blokade računa od oko 750 miliona dinara.\nPrema pisanjima medija, u pogonima nekadašnjeg giganta srpske obućarske industrije, somborskog "Borelija", a koji je naslednik vukovarskog "Borova", obnovljena je proizvodnja početkom maja zahvaljujući odobrenom i potpisanom ugovoru o poslovno-tehničkoj saradnji sa beogradskom firmom "Darfur" kojoj je odbor poverilaca i Privredni sud odobrio sklapanje tog ugovora.\nKako je preneo Dnevnik, Pavel Severini, imenovani stečajni upravnik u "Boreliju" kazao je da je ugovorom između "Darfura" i "Borelija" napravljen dobar poslovni potez koji omogućava da poslovni prostor firme u stečaju bude u funkciji, dok se ne reše imovinsko pravni odnosi sa hrvatskim "Borovom", nakon čega bi se moglo ući i u konačnu privatizaciju ovog preduzeća.\n“BORELI” - Oživeli pod stečajem\nBeogradski “Darfur” ugovorio poslovno-tehničku saradnju sa somborskim “Borelijem”. U prvoj fazi posao za stotinu radnika koji žele da se vrate u fabriku obuće\n"Boreli" još u imovinsko-pravnom sporu sa hrvatskim "Borovom",Pavel Severini i Kostadin Perović potpisuju U fabrici obuće “Boreli” juče je potpisan ugovor o poslovno-tehničkoj saradnji između beogradske firme “Darfur” i “Borelija” u stečaju, a potpisali su ga Kostadin Perović, direktor “Darfura”, i Pavel Severini, stečajni upravnik u somborskoj fabrici obuće.\n- Preduzeće “Darfur” iskazalo je interes za organizovanje proizvodnje obuće u hali “Borelija” i da preuzme veći broj radnika. U početku će ovde raditi 100, a kasnije još toliko, zavisno od proširenja proizvodnje - kaže Severini.\nOn dodaje da je ovim ugovorom napravljen dobar poslovni potez, jer omogućava da poslovni prostor firme u stečaju bude u funkciji, budući da ovde postoji dobra proizvodna infrastruktura, ali i iskusni kadrovi.\n- “Boreli” će izdati u zakup svoj prostor do okončanja nerešenih imovinsko-pravnih odnosa sa hrvatskim “Borovom”. Posle toga, hala i mašine ići će na prodaju potencijalnom kupcu, koji je odavno zainteresovan za kupovinu.\nPrema rečima Pavela Severinija, firma “Darfur” je već nekoliko meseci zainteresovana za ulazak u “Boreli”, pa je tako pismo o namerama poslato u oktobru prošle godine. Saglasnost za poslovno-tehničku saradnju dala je Agencija za licenciranje stečajnih upravnika i Ministarstvo privrede. Odbor poverilaca se saglasio da stečajni upravnik zaključi ovaj ugovor, i to na određeno vreme, uz plaćanje mesečne nadoknade, kao i troškova struje i komunalija. “Darfur” se obavezao da preuzme bivše radnike koji to žele.\nPREUZIMAJU I PRODAVNICE\n- PLANIRAMO da preuzmemo i sve prodavnice “Borelija” širom Srbije, i da u njima zaposlimo bivše prodavce - istakao je Perović, dodajući da će proizvodnja obuće početi za nekoliko dana.\nBankrotirali, ali još protestuju\nOdlazak nekadašnjeg društvenog preduzeća „Boreli“, najvećeg srpskog proizvođača i prodavca obuće, u stečaj polovinom jula prošle godine, a nakon toga i u bankrot krajem oktobra, predstavljao je težak udarac za ionako nejaku somborsku privredu i ekonomiju opterećenu velikom stopom nezaposlenosti, ali ni ovakvim epilogom nije stavljena tačka na agoniju ove firme. Njene najveće probleme generisao je nikada do kraja završeni proces sukcesije bivših republika socijalističke Jugoslavije i vlasničke transformacije.\nMada u likvidaciji, „Boreli“ je nastavio saradnju sa dotadašnjim partnerima iz Nemačke, firmom B.Stump Baier, a zbog novonastalih nesporazuma na relaciji likvidacione uprave i nemačkog proizvođača obuće, radnici „Borelija“ su u ponedeljak održali protestni skup.Kako tvrde predstavnici radnika, koji insistiraju na anonimnosti zarad vlastite sigurnosti, do njihovog protesta je došlo nakon odbijanja predstavnika Agencije za licenciranje stečajnih upravnika da se izjasni o predloženom ugovoru sa dugogodišnjim poslovnim partnerom o nastavku proizvodnje u „Boreliju“, ali i zbog činjenice da je B.Stump Baier-u onemogućeno da uopšte i istovari repromaterijal iz netom prispelih kamiona u krugu fabrike, čime se praktično onemogućuje realizacija prethodno dogovorenih poslova za nemačkog partnera.\nS druge strane, ističu radnici, produžavaju se ugovori sa preduzećima koja imaju neizmirene obaveze prema „Boreliju”, a opstruiše se poslovanje preduzeća iz Nemačke, koje sve svoje obaveze ne samo da je uredno izmirivalo, već je u pojedinim situacijama plaćalo i pre dogovorenih rokova. Ovaj nemački partner je, suočen sa otvaranjem stečaja u „Boreliju“, svojevremeno predlagao da zakupi ili kupi deo prostora i mašine potrebnih za njegovu proizvodnju, ali i pored posredovanja predstavnika lokalne samouprave, do stabilnijeg dogovora sa tadašnjom stečajnom upravom očigledno nije došlo.\nRadnici koji očekuju mnogo od interesovanja B.Stump Baier-a za nastavak saradnje i eventualno učešće u kupovini pogona „Borelija“ pa samim tim i obezbeđivanjem radnih mesta i egzistencije za kvalifikovane obućare kojima Sombor i okolina obiluje, zabrinuti su i činjenicom da, kako tvrde, ništa nije urađeno po pitanju upisa stečajne mase, niti prodaje zaliha od 120.000 pari obuće koja iz dana u dan gubi na vrednosti.\nZvanični stečaj, proglašen jula prošle godine, otvoren je nad somborskim „Borelijem“ zbog trajne nemogućnosti plaćanja obaveza, a tom prilikom se baratalo podatkom po kojem su ukupna dugovanja ovog nekadašnjeg obućarskog giganta bila oko 1,9 milijardi dinara. U celom slučaju, za koji se 15 godina nije našlo smisleno rešenje, gotovo bizarno zvuči činjenica da je do bankrota došlo usled toga što niko, dakle ni stečajni upravnik ni brojni poverioci, nije našao za shodno da makar nadležnom Privrednom sudu u Somboru podastre Unapred pripremljeni plan reorganizacije, te stečajnoj sudinici Katarini Milojičić nije preostalo ništa drugo do da 24. oktobra izda rešenje o pokretanju bankrota nad „Borelijem”.\nMada je od samog početka procesa vlasničke transformacije početkom trećeg milenijuma postojalo veliko interesovanje stranih investitora za učešće u privatizaciji formalno društvenog preduzeća, do ozbiljnijeg koraka u tom pravcu nikada nije došlo pre svega zbog insistiranja nekada matične firme, kombinata gume i obuće „Borovo“, na ekskluzivnom pravu vlasništva nad celim „Borelijem“, u čemu su hrvatskoj kompaniji, kao angažovani advokati, pomagali čak i pojedini tadašnji visokorangirani političari na vlasti.\nNiko nije podneo plan za spas\nKako od 15. jula prošle godine, kada je proglašen stečaj nad ovim preduzećem, u somborski Privredni sud nije pristigla nijedna inicijativa za reorganizaciju obućarske firme, na ovu terminalnu odluku sud je naterala zakonska obaveza proglašavanja bankrota ukoliko se u roku od 90 dana od proglašenja stečaja ne predloži Unapred pripremljeni plan reogranizacije.\nNeizvesnost nakon bankrota Borelija\nPrivredni sud u Somboru proglasio je bankrotstvo fabrike Boreli pre mesec dana, međutim radnici su nastavili sa radom za nemačku kompaniju Stump Bajer. Budućnost radnika je neizvesna jer i dalje nema odgovora na pitanje šta će se desiti sa ovim preduzećem?\nBoreli se u poslednjih 15 godina borio da bude privatizovan, a bilo je i zainteresovanih kupaca, međutim zbog nerešenog imovinskog pitanja između Srbije i Hrvatske do privatizacije nikada nije došlo. Poslovi u Boreliju trenutno se rade u dve faze: krojenje i šivenje, a radnici se nadaju da će nastaviti da rade.\n"Radnici će podržati svakoga ko želi da nastavi proizvodnju ukoliko budemo redovno snabdeveni od strane nemačke firme, očekujem da nastavimo da radimo bez obzira što je bankrotstvo", kaže Stipan Ezgeta, predsednik Samostalnog sindikata Borelija.\n"Radimo po ugovoru, privremeno povremeni poslovi za jednu poznatu kompaniju. To je nemačka firma Štumf Bajern", kaže Ezgeta.\nOdgovor na pitanje ko može da reši problem ovog preduzeća niko ne zna. Iz gradske vlasti kažu da čine sve što je u njihovoj nadležnosti da se nađe rešenje za Boreli, ali i oni nailaze na zatvorena vrata jer stečajni upravnik ovog preduzeća nije spreman za saradnju.\n"Trenutno smo pregovarili sa Agencijom za privatizaciju i Agencijom za licenciranje stečajnih upravnika i radimo sve da se nađe bolje rešenje. Osnovni problem je stečajni upravnik sa kojim ne možemo da ostvarimo ozbiljni kontakt", kaže Sava Dojić gradski većnik za privredu i finansije.\nZlatna era ove fabrike je prošla. Ukoliko država ne pokaže interes, Boreli može da očekuje sudbinu kao i sva ostala preduzeća, a to je katanac na bravi i sećanje na nekadašnjeg giganta u proizvodnji obuće.\nNemci zaposlili 80 radnika "Borelija"\nRadnici su dobili posao nakon odluke Privrednog suda u Somboru o bankrotstvu DP "Boreli" u Somboru, zbog neizmirenih dugovanja od 1.849.000.000 dinara i blokade računa od 750.707.723 dinara. Oni će raditi na krojenju i šivenju čizmica, a nemačka firma je najavila upošljavanje još tridesetak radnika.\n– Firma je zainteresovana je za kupovinu proizvodnih mašina "Borelija" kako bi mogli da nastave i prošire proizvodnju u somborskom pogonu, a Nemci su i pre bankrotstva koristili delove pogona i radnu snagu - objasnio je predsednik Samostalnog sindikata "Borelija" Stipan Egzeta.\nRadnje Borelija u zakup, roba na prodaju\nBankrot je proglašen, radnici su na birou, a nešto više o sudbini fabrike u Somboru, kao i radnjama Borelija po celoj Srbiji sa sve opremom i robom u njima, moglo bi da se zna krajem sledeće nedelje, nakon sastanka sa odborom poverilaca.\n- Razgovarali smo juče o Boreliju, i dogovor je da će Agencija za licenciranje stečajnih upravnika dati smernice šta dalje. Procedura bi trebalo da podrazumeva procenu vrednosti, potom bi išlo raspisivanje oglasa za prodaju i to bi sve moglo da potraje tri do četiri meseca - kaže za Danas stečajni upravnik Borelija Pavel Severinji.\nNa sastanku sa predstavnicima Ministarstva privrede i ALSU nije bilo reči o sukcesiji, koja je u slučaju Borelija i najveći problem jer se većina prodavnica i dalje vodi kao vlasništvo hrvatskog Borova. Kako nam je rekao Severinji, juče se razgovaralo samo o postupku nakon bankrota ove firme.\n- Moj predlog jeste i mislim da je to najbolje, da se radnje koje su u vlasništvu Borova daju u zakup do trenutka kada se ti imovinski problemi ne reše, a da se roba i oprema koji se nalaze u radnjama i fabrici prodaju. To je ono što ćemo mi ponuditi i što bi možda bilo najbolje rešenje u ovom trenutku - napominje Severinji.\nMeđutim, pre nego što ponudi ovakvo rešenje, Severinji kaže da mora da razgovara i sa odborom poverilaca i da za to dobije i njihovu potvrdu. Sastanak sa predsednikom odbora, ističe, trebalo bi da se desi već tokom naredne sedmice.\nOd gotovo 90 radnji koliko ih je Boreli imao pred bankrot u Srbiji, čak 38 je u vlasništvu somborske fabrike, baš kao i jedna proizvodna hala. Oni bi, na primer, mogli da se prodaju.\n- Najbrže je da se raspiše oglas i sve da u zakup, jer pretpostavljam da bi sa kupovinom išlo dosta sporije. Samo tokom jučerašnjeg sastanka neprestano mi je zvonio telefon, ljudi su zainteresovani, raspituju se. Ima i onih koji bi da kupe i da zakupe, ali naravno postoji procedura koja mora da se poštuje. Voleo bih, i zato je moj predlog i takav, da radnje i fabriku kupi ili zakupi neko ko će nastaviti da se bavi istim poslom, da ne bismo robu iz cele Srbije vraćali u Sombor - ističe za naš list stečajni upravnik Pavel Severinji.\nBoreli, naslednik hrvatskog Borova u Srbiji, bankrotirao je prošle nedelje, tri meseca nakon što je u toj fabrici koja je nekada zapošljavala više od 500 ljudi, proglašen stečaj. Boreli poslednjih 10 godina pokušava da pronađe "zajednički jezik" sa Borovom oko imovine, međutim, Srbija i Hrvatska još uvek nisu razrešile pitanja sukcesije, te je Boreli samo još jedna u nizu žrtvi tog problema.\nSutra sastanak o budućnosti Borelija\nNedelju dana nakon što je proglašen bankrot u somborskoj fabrici obuće Boreli još je neizvesno šta će biti sa robom, radnicima, ali i proizvodnjom koja je do poslednjeg dana radila, a kako Danas saznaje o budućnosti ove firme raspravljaće se sutra na sastanku sa Ministarstvom privrede.\n- Imamo sastanak sa Ministarstvom privrede i videćemo šta će biti. Predlog je da ono što je “čisto”, oko čega nema spora, bude prodato, odnosno da se ponudi kupcima, a o svemu ostalom treba da vidimo šta ćemo – kaže za Danas stečajni upravnik u Boreliju Pavel Severinji.\nOno što je sigurno “čisto”, ustvari podrazumeva da ne postoje nikakvi imovinsko-pravni problemi i u ovom slučaju odnosi se na jednu od dve fabrike u Somboru. Tom logikom ona bi trebalo da se ponudi potencijalnim kupcima. Međutim, u slučaju Borelija, koji je naslednik hrvatskog Borova na teritoriji Srbije, veći deo imovine je “sporan”, odnosno većina radnji, kojih je u trenutku stavljanja katanca na brave bilo gotovo 90 u Srbiji, i dalje se vode kao vlasništvo Borova. S druge strane, u pojedine prodavnice koje je Boreli davao u zakup, sada zakupci zbog bankrota ne mogu da uđu. Osim toga, deo radnji nije ni uknjižen.\nSeverinji kaže da bi o svim tim opcijama trebalo da se razgovara te da bi rešenje trebalo da se nađe na državnom nivou. Pokušaj da se reši imovinski status Borelija traje već više od deset godina, a kako Srbija i Hrvatska nisu našle rešenje tom problemu, nakon godinu dana provedenih u procesu restrukturiranja, Boreli je jula ove godine otišao u stečaj. Gotovo 500 radnika, koliko ih je bilo pre 10 godina u ovoj firmi, ostalo je bez posla.\nStečajni postupak u Boreliju pokrenut je zbog neizmirenih dugovanja koja su tada, u julu ove godine, premašivala 1,8 milijardi dinara i blokade računa od 750 miliona dinara. Poverioci su tada bili pozvani da u roku od 60 dana prijave potraživanja. Pre samo dve godine, na spisku zainteresovanih za kupovinu Borelija bilo je šest imena, među njima su bile firme iz Slovenije i Hrvatske - Bolhar i Nina komerc, kao i italijanska fabrika obuće Prodžeti.\nBoreli je u trenutku otvaranja stečaja radio poslove za italijanski „Lenči“, ali i za nemačku firmu “B. Stump Baier”, za koju su radili vojničke čizme i patike, ali je nakon bankrota, kako je to Danasu rekla bivša direktorka Zora Crnogorac, italijanska kompanija sama odustala, dok je nemačka firma privremeno zaustavila snabdevanje.\nPrema njenim rečima Nemci su čak bili zainteresovani da kupe fabriku, međutim, njima je bilo ponuđeno samo da uđu u zakup.\nU Ministarstvu privrede Danasu je pre nekoliko dana rečeno da je svim zaposlenim radnicima u Boreliju raskinut ugovor o radu kada je pokrenut stečaj, te da je sa određenim brojem radnika zaključen ugovor o delu na određeni vremenski period radi završetka započetih poslova.\n- Samim proglašenjem bankrotstva zadatak stečajnog upravnika je da u najkraćem roku i što većem iznosu unovči imovinu u cilju namirenja poverilaca, između ostalih i radnika, te će se sve buduće aktivnosti odvijati u tom pravcu – rečeno je Danasu u ovom Ministarstvu, u kom ističu da će sve ići teže jer je Boreli predmet sukcesije.\nStartas patike i borosane, neki od simbola Jugoslavije, od danas su za kupce u Srbiji prošlost, jer je firma Boreli iz Sombora, nastala nakon raspada bivše države, bankrotirala.\nTo je bio samo logičan sled događaja od pre tri meseca, kada je Privredni sud u Somboru otvorio stečaj u ovoj firmi. Deo radnika već tada je ostao bez posla, svi ostali karijere u ovoj firmi, od kojih su neke trajale decenijama, završavaju ove nedelje.\nFabrika Borovo nastala je 1931, ali je prvi put registrovana dve godine kasnije. Osnovao ju je Jan Bata, a ime Borovo fabrika je dobila tek 1946. Zlatna era ove fabrike obuće u Jugoslaviji bila je osamdesetih godina prošlog veka. Tada je Borovo zapošljavalo širom zemlje 23.000 ljudi, proizvodilo se 23 miliona pari obuće godišnje, više od 580.000 komada auto guma i još 12.500 tona gumeno-tehničke robe. Posle raspada SFRJ, Borovo nastavlja da postoji u Hrvatskoj, a 1997. fabrika obuće u Somboru počinje da radi pod imenom Boreli.\nU Borovu za N1 nisu hteli da komentarišu bankrot Borelija.\nStečaj ispraznio hale\nU najvećem srpskom proizvođaču i prodavcu obuće, somborskom „Boreliju“ prošle nedelje po odluci ovdašnjeg Privrednog suda proglašen je stečaj, čime je višegodišnja, tačnije višedecenijska, agonija ove firme ušla u novu, po svemu sudeći terminalnu fazu.\nOpterećen problemima proisteklim iz nikada do kraja sprovedenog procesa sukcesije, suočen sa svojevremenim advokatskim posredovanjem visokih državnih funkcionera u korist hrvatskog „Borova“, uništavan bombardovanjem NATO pakta, „Boreli“ i njegovi radnici i menayment su se, večito hranjeni obećanjima i deklarativnim podrškama, borili koliko su mogli. Po svemu sudeći pred njima ostaje samo jedno pitanje: ko će izaći poslednji da ugasi svetlo?\nDa će ovo biti epilog drame somborskih obućara dalo se naslutiti u proteklim sedmicama, tačnije kada je jedan od postojećih partnera, slovenačka „Kopitarna“ počela sa izvlačenjem svojih tridesetak mašina iz fabričkih hala i sirovina i gotovih proizvoda iz magacina. Sedam godina su „borelijevci“ više nego uspešno radili lon poslove za Slovence, ali na sam nagoveštaj proglašenja stečaja, partneri su s razlogom bili prestrašeni mogućnošću da im zbog toga mašine i roba ostanu „zamrznute“, te su bez mnogo sentimentalnosti izmestili imovinu u iznajmljeni magacin u obližnji Apatin.\nStipan Ezgeta, predsednik ovdašnjeg fabričkog Samostalnog sindikata nadao se spasu u vidu hitnog sastanka sa kupcima sa kojima uspešno sarađuju i predstavnika pokrajinskih i republičkih organa, tim pre što je i na predizbornom skupu premijer Aleksandar Vučić obećao da će se pozabaviti ovim problemom.\n- Sada je sve stalo, a radili smo lon poslove za italijanski „Lenči“, dok smo za nemačku firmu „B. Stump Baier“ izrađivali vojničke čizme i patike, kao i specijalizovanu obuću za vatrogasce - kaže Ezgeta, prema čijim rečima je upravo nemački partner bio zainteresovan za kupovinu, odnosno privatizaciju „Borelija“.\nNekada su pogoni ovog preduzeća vrveli od radnika, ali je poslednji čin drame u pogonima dočekalo njih tridesetak. Ostali su svojevremeno pristali na socijalni program ili su i pre toga pronašli posao u obućarskoj ili kakvoj drugoj branši, pa je i eventualno izražavanje nezadovoljstva i bunta zbog malobrojnosti zaposlenih otpalo kao opcija.\nSvojim rešenjem o pokretanju stečaja somborski Privredni sud, donesenim na raniji zahtev državne Agencije za privatizaciju koju pravno baštini Agencija za vođenje sporova u privatizaciji, ujedno je za stečajnog upravnika imenovao nadležnu Agenciju za licenciranje stečajnih upravnika, koja još uvek nije imenovala poverenika za firmu somborskih obućara. U sledećih 60 dana očekuje se da poverioci prijave svoja obezbeđena i neobezbeđena potraživanja, kako bi se prvo poverilačko ročište moglo održati 5. septembra. Prvo ispitno ročište bi se , ukoliko sve bude u redu, moglo održati dva meseca kasnije, odnosno 7. novembra.\nBorba bez izgleda na uspeh\nPravni osnov za proglašenje stečaja u „Boreliju“ je pronađen u trajnoj nemogućnosti plaćanja njegovih obaveza. Iza ove legislativne formulacije, krajnje pojednostavljeno, pored realno ogromnog dugovanja, stoji činjenica da firmi nikada nije ni omogućeno otvaranje procesa privatizacije, pa je po sili zakona, kao još uvek društveno preduzeće, moralo da prestane da postoji.\nIndustrija obuće Boreli iz Sombora otišao u stečaj\nPrivredni sud u Somboru otvorio je postupak stečaja nad preduzećem za proizvodnju obuće Boreli iz Sombora na osnovu predloga Agencije za privatizaciju.\nSud je pozvao sve poverioce da u roku od 60 dana prijave Privrednom sudu svoja obezbeđena i neobezbeđena potraživanja, dok je istovremeno pozvao i sve dužnike da ispune svoje obaveze prema stečajnoj masi.\nPoverilačko ročište zakazano je za 5. septembar 2016. godine.\nSlovenci iselili mašine iz "Borelija", stečaj zakazan za petak\nDirektorka ovog preduzeća, Zorka Crnogorac, očekuje da će stečaj biti otvoren, a zaposleni tvrde da je u međuvremenu nađen kupac iz Nemačke.\nSlovenačka firma "Kopitarna", za koju su Somborci radili sedam godina, iselila je mašine i robu u magacin u Apatinu da bi zaštitila imovinu, a predsednik sindikata u "Boreliju", Stipan Egzeta,smatra da je neophodno naći rešenje u razgovoru sa predstavnicima Vlade Srbije i Pokrajinskog sekretarijata.\n"Radimo na lon poslovima za italijansku firmu "Lenči", a od pre nekoliko meseci za nemačku firmu "B. Stump Baier" izrađujemo vojničke čizme i patike. Ova firma traži proširenje proizvodnje, ali nemamo dovoljno radnika jer su mnogi uzeli otpremnine", kaže Egzeta, dodajući da je ova nemačka firma zainteresovana da kupi "Boreli".\nNerešeni imovinski odnosi sa hrvatskim "Borelijem" su glavna kočnica zbog koje svojevremeno preduzeće nije ušlo u privatizaciju a sada mu preti stečaj.\nPreduzeće dnevno proizvede 550 pari obuće, radi se u jednoj smeni, a ima posla još za 30 radnika.\npetak, 13 maj 2016 04:05\n"Boreli": Posla ima za dve smene\nsubota, 31 oktobar 2015 04:28\nNeizvesna sudbina somborskog "Borelija" (Video)\nKakva je sudbina somborskog "Borelija" još uvek se ne zna.\nIzlaskom iz restrukturiranja radnicima je podeljen socijalni program, ali fabrika i dalje radi, jer za to postoji interes stranih partnera.\nKoliko će to trajati, ili se nazire stečaj, pitanja su na koja za sada nema odgovora.\npetak, 14 avgust 2015 05:31\nNa birou 520 radnika\nOko 520 zaposlenih u somborskoj fabrici obuće "Boreli", u restrukturiranju, od toga u proizvodnji njih 350, dobilo je rešenje o prestanku radnog odnosa i svi su upućeni na evidenciju NSZ. Naime, na sednici Skupštine DP "Boreli" doneta je odluka da se krene u izradu unapred pripremljenog plana reorganizacije preduzeća, kako bi fabrika krenula putem oporavka. Po rečima Stipana Ezgete, predsednika Samostalnog sindikata u preduzeću,poverioci će za oko tri meseca doneti odluku o prihvatanju ili odbijanju UPPR, a njegovo neprihvatanje bi značilo i ulazak u stečajni postupak. - Najveći deo radnika odlučio se za socijalni program, koji predviđa 200 evra po godini staža, a za one sa više radnog staža, na raspolaganju su i druge mogućnosti. Fabrika trenutno ne radi, ali će 20. avgusta početi proizvodnja 1.200 pari obuće dnevno za stare inostrane kupce, italijanski "Lenči" i slovenačku "Kopitarnu".Na posao će biti pozvana polovina radnika - najavljuje Ezgeta.\nOn dodaje da su najveći poverioci "Borelija" Vojvođanska banka, Poreska uprava i radnici. Preduzeće zaposlenima duguje tri mesečne zarade, kao i doprinose.\nSindikalci u "Boreliju" smatraju da bi fabrici trebalo naći kupca iz iste branše, odnosno, koji se bavi proizvodnjom obuće.\nInače, u fabričkom sindikatu smatraju da će deo radnika uspeti da pronađe drugo radno mesto, uglavnom, u drugim pogonima za izradu delova obuće, kao i u tekstilnoj industriji.


Vremenska prognoza do kraja septembra – Haber.ba\nNakon vrlo sušnog i vrućeg ljeta koje je zauzelo poziciju jednog od tri najtoplija ljeta u posljednjih 120 godina, sada je uslijedio promjenjiv i zadnjih dana pomalo na subjektivni osjećaj hladniji septembar u odnosu na prošlogodišnji, ali podaci to neće pokazati.\nNaprotiv, ovogodišnji septembar je na području grada Sarajeva do današnjeg dana za oko 1.3 do 1.8 stepeni topliji od višegodišnjeg prosjeka, a padavinski je potpao u prosječne vrijednosti, a u opisnoj kategoriji “prosječno” će vrlo vjerovatno i ostati do kraja septembra. Prema trenutnom prognostičkom materijalu numeričkih ensemble modela GFS i ECMWF, a poređenje urađeno sa ICON-DWD i WRF-NMM, zbog prisustva plitkog visinskog djelovanja ciklone će padavina biti sve do kraja septembra nad našim područjima, ali one će biti ovog puta tek povremene i ne previše obilne kao proteklih dana, pa će se postojeća suma padavina idućih dana blago povećati. To možemo očekivati u periodu od nedjelje pa sve do srijede, a od 30. septembra pružanjem grebena srednjoevropske anticiklone i prolaznu, ali i kratkotrajnu stabilizaciju vremena, jer bi novi val padavina uslijedio već od 2. oktobra.\nU najkraćem, pred nama je izrazito promjenjivo razdoblje vremena u kojem će sve do kraja septembra prevladavati većinom umjereno do pretežno oblačno vrijeme, sa povremenim i kraćim periodima kiše i slabijih pljuskova. Međutim, temperature koje su ove sedmice bile ispod prosječnih vrijednosti (za 2 do 4 stepena od višegodišnjeg prosjeka) će se dovesti u prosjek. Za razliku od prošlih dana, temperature dnevne će porasti i uglavnom se kretati do kraja mjeseca uglavnom između 16 i 21, na jugu do 24, dok će jutarnje biti slične trenutnim, dakle između 4 i 10, a u Hercegovini od 10 do 14 stepeni Celzijusa.\nMeđutim, kako idemo na dugoročne staze prognoziranja vremena, vjerovatnoće ostvarenja prognoze opada, kako najsigurnija prognoza se može dati u periodu od tri do maksimalno pet dana, pa ćemo prognozu za prvi dio oktobra naknadno pratiti i po potrebi obnoviti početkom oktobra, rekao je za “N1” Nedim Sladić, amater meteorolog…\nTeme:BiH, kiša, septembar, vremenska prognoza


Honor 8X je dostigao prodaju od 15 miliona primjeraka - BIGportal.ba\n9 Jula, 2019 9 Jula, 2019 075\nPrije 12 mjeseci Huawei je predstavio sopstveni Kirin 710 čipset, koji se pojavio i u Honor 8X telefonu, predstavljenom prošlog septembra.\nPrije 12 mjeseci Huawei je predstavio sopstveni Kirin 710 čipset, koji se pojavio i u Honor 8X telefonu, predstavljenom prošlog septembra. Telefon je brzo postao izuzetno popularan, a postavio je brojne rekorde za Honor podbrend.\nHonor 8X je tokom puna četiri meseca bio najbolje onlajn prodavani telefon u Kini, dostigavši prodaju od 10 miliona primeraka za 173 dana. Sada je kompanijin zvaničnik otkrio da je Honor 8X prodat u preko 15 miliona primeraka, što ga čini najuspešnijim Honor telefonom ikada.\nKompanijin potpresednik Xiong Junmin je istakao da je za ovu impresivnu brojku zadužena i globalna prodaja, ostvarena tokom prvih devet meseci od globalne objave telefona.\nSvakako, očekuje se da će naslednik ovog modela – Honor 9X – pratiti impresivne tržišne rezultate svog prethodnika. Telefon stiže 23. jula i ponovo će biti prvi Honor telefon sa novim čipsetom iz srednjeg segmenta, a ovoga puta to je Kirin 810.


Na spisku ustanova koje su od Ministarstva pravde dobile novac koji je prikupljen po osnovu odlaganja krivičnog gonjenja – oportuniteta, nalaze se i neke iz Zrenjanina i Srpske Crnje.\nProšle godine, po ovom osnovu, novac su dobile Osnovna škola „Đura Jakšić“ iz Srpske Crnje i Gradska narodna biblioteka „Žarko Zrenjanin“ iz Zrenjanina.\nMinistarstvo pravde, inače, raspisalo je novi javni konkurs za dodelu sredstava prikupljenih po osnovu odlaganja krivičnog gonjenja – oportuniteta. Ukupan iznos koji je predviđen za dodelu je 470 miliona dinara. Konkurs je otvoren do kraja ovog meseca.\nZainteresovani za učešće na četvrtom javnom konkursu prijave treba da podnesu u pisanoj formi.\nPravo učešća na konkursu imaju svi nosioci projekta iz oblasti javnog interesa (zdravstvo, kultura, prosveta, humanitarni rad…). Predlog o raspodeli sredstava donosi Komisija Ministarstva pravde sačinjena od predstavnika relevantnih institucija.\nNa internet prezentaciji Ministarstva pravde objavljeni su kriterijumi za vrednovanje projekata. Tamo su navedeni i način podnošenja prijava i rok u kome one treba da se podnesu, kao i potrebna dokumentacija za učešće na konkursu.\nOd 2016. godine, Ministarstvo pravde je raspisalo tri javna konkursa za dodelu sredstava po osnovu oportuniteta. Tokom tri godine je izdvojilo više od 1,148 milijardi dinara za skoro 300 projekata od javnog interesa.\nJavni tužilac može da primeni princip oportuniteta za krivična dela za koja je predviđena novčana kazna ili kazna zatvora do pet godina. To može da učini ako osumnjičeni prihvati da plati određeni novčani iznos u korist humanitarne organizacije, fonda ili javne ustanove.\nTagoviGradska narodna biblioteka "Žarko Zrenjanin" hronika Ministarstvo pravde oportunitet Osnovna škola "Đura Jakšić" Srpska Crnja


SASTAVI za derbi - Važan preokret u Zvezdi, a može li Savo da iznenadi? - Sportske.net\nTek što su se polako slegli utisci posle evropskih nastupa naših najboljih klubova na startu grupne faze takmičenja u Evropi, već sutra nas očekuje međusobni duel ''večitih rivala'', prvi ove sezone.\nDa li je Zvezda umorna posle Bajerna? Gobeljić sve objasnioZvezdan Terzić: ''Nema izjava''! Ali, zato je Vučelić bio mnogo pričljiviji, ''pljušte'' pohvale!Natho objasnio, ovaj rezultat je sinoć trebalo da stoji na semaforu!Nema mesta za sve - Kojih stranaca će Milojević morati da se odrekne u derbiju?''Grobari'', pamtite li kako je Partizan pokvario Ronaldov evropski debi, ali i pobedu od 10:3?\nBiće to ukupno 161. prvenstveni okršaj Partizana i Crvene zvezde, ovoga puta domaćini su crno-beli na svom stadionu u Humskoj.\nPočetak meča zakazan je za nedelju od 18 časova, uz direktan prenos i na TV Arena Sport i na O2 TV.\nKada su u pitanju startne postave, mnogo više dilema ima trener Crvene zvezde Vladan Milojević, jer pre svega ima i veći izbor igrača iz inostranstva, od kojih može da odabere samo četvoricu koja će sutra nastupiti.\nJuče je delovalo da će zbog povrede Rodića Žander biti jedan od te trojice, ali prema poslednjim informacijama koje je preneo ''Mozzartsport'', Rodić se brzo oporavlja od povrede i sada su njegove šanse znatno veće da sutra nastupi u Humskoj.\nU tom slučaju, kvartet Zvezdinih stranaca bio bi Marin-Kanjas-Garsija i Boaći. Prekobrojni će biti Van la Para, Žander i Tomane, uz Bena, čiji se transfer i dalje očekuje.\nU odnosu na meč sa Bajernom treba očekivati Vukanovića među starterima, kao i Boaćija umesto Pavkova.\nKao potencijalno iznenađenje mogao bi da se očekuje sve bolji Vulić umesto Kanjasa, pa da Milojević dobije još jedno rešenje u ofanzivi kada su stranci u pitanju.\nŠto se tiče Partizana, trener crno-belih Savo Milošević nema problema sa brojem stranaca, ima ih na raspolaganju tačno onoliko koliko propisi dozvoljavaju, ali je pitanje da li će sva četvorica biti među starterima.\nMožda čak i dvojica ostanu na klupi.\nS obzirom da se Natho već nametnuo kao novi vođa ove ekipe, njegovo mesto nije sporno, kao i Sadikovo u špicu napada. Japanac Asano je protiv AZ Alkmara bio ''mister promašaj'', ali je, s druge strane iznudio i isključenje koje je Partizanu umnogome olakšalo posao. Posle meča trener Milošević ga je pravdao informacijama o povredi koju vuče, pa bi zbog toga možda mogao da umesto njega ''uskoči'' Lazar Marković.\nI Sejduba Suma je imao problema sa povredom tokom prvenstvene pauze, oporavio se, ali pitanje je da li će se Milošević odreći usluga Zorana Tošića, ili Aleksandra Šćekića, možda čak i Sadika, kako bi Suma u nedelju bio starter.\nU najkraćem, deluje da bi promene u odnosu na sastav protiv AZ-a mogle da budu minimalne. Osim ako nekog od igrača nije stigao umor zbog čega sutra ne bi mogao da pruži maksimum...


Čubrilović na manifestaciji "Zmijanjsko veče" u Kaću - Trebevic.net\nČubrilović na manifestaciji “Zmijanjsko veče” u Kaću\nPredsjednik DEMOS-a Nedeljko Čubrilović prisustvovao je manifestaciji “Zmijanjsko veče” u Kaću, kod Novog Sada, gdje je pred više od 500 Krajišnika, članova Udruženja građana “Zmijanje”, istakao da je njihova otadžbina Republika Srpska, kao i Srbija u kojoj žive i ostvaruju sva svoja prava.\nČubrilović je rekao da Srbi koji žive u Vojvodini, a porijeklom su iz Republike Srpske, imaju pravo na dvojno državljanstvo, a mogu da koriste i druga prava kao građani Republike Srpske i BiH.\nZajedno sa gradonačelnikom Novog Sada Milošem Vučevićem, Čubrilović je razgovarao sa predstavnicima Udruženja građana “Zmijanje” o njihovim aktivnostima i doprinosu koji daju u razvoju grada Novog Sada, ali i vezama sa mjestom svog porijekla i Republikom Srpskom.\nČubrilović je istakao značaj rada i aktivnosti Poslaničke grupe prijateljstva Skupštine AP Vojvodine i Narodne skupštine Republike Srpske.\nO očuvanju srpske kulture i jezika i čvršćem povezivanju srpskog naroda, Čubrilović je razgovarao i sa narodnim poslanikom Miodragom Lintom, koji je predsjednik Odbora za dijasporu i Srbe u regionu Skupštine Srbije.\n– Čvrste bratske i rodbinske veze, zajednička kultura i običaji, prevazilaze sve formalne organizacije, momorandume i potpisane sporazume, jer niko ne može da razdvoji isti narod koji živi u Republici Srpskoj i Srbiji – istakao je Čubrilović, koji je predsjednik Narodne skupštine Republike Srpske.\nU FBiH tri novooboljele osobe - Trivić: Ima viška radnika u prosveti - Kiša i pljuskovi u drugom dijelu dana - Povećana opasnost od odrona - Danas Duhovske zadušnice - Pale: U klupama 201 prvačić - SZO preporučuje da se maske nose u javnosti - U Sloveniji palo 70 centimetara snijega - U subotu pretežno sunčano, poslije podne pljuskovi - U Srbiji novih 96 slučajeva, jedna osoba preminula\nU FBiH tri novooboljele osobe Na KCUS-u testirano 465 uzoraka, 11 novozaraženih Godišnjica bombardovanja kineske ambasade u Beogradu Evidentirano 69 prekršaja u vezi sa vanrednim stanjem Dogodilo se na današnji datum, 7. maj Okončan posljednji policijski čas uveden zbog epidemije


USVOJEN PREDLOG ZAKONA O CENTRALNOM REGISTRU STANOVNIŠTVA: Održana sednica Vlade Republike Srbije\nVlada Republike Srbije usvojila je na sednici Predlog zakona o centralnom registru stanovštva, kojim će se obezbediti stvaranje objedinjenog, ažurnog registra u elektronskoj formi.\nUspostavljanjem ovog registra smanjiće se nepotrebno opterećenje za građane i privredu, koji su do sada bili u obavezi da pribavljaju dokumenta u papirnom obliku, a istovremeno će se postići pozitivan efekat u oblasti zaštite životne sredine.\nTakođe, stvoriće se pravni osnov i trajni okvir za efikasan, pouzdan i siguran sistem funkcionisanja javne uprave, smanjiti troškovi administracije i povećati bezbednost ličnih podataka.\nNa sednici Vlade imenovan je Upravni odbor Narodnog pozorišta, čiji predsednik je pozorišni producent i upravnik Zadužbine "Ilije M. Kolarca" - Beograd Jasna Dimitrijević.\nZa članove Upravnog odbora imenovani su redovni profesor Fakulteta muzičke umetnosti u Beogradu i operski pevač Nikola Mijailović, primabalerina i osnivač Plesne škole "Ašhen Ataljanc" Beograd Ašhen Ataljanc.\nČlanovi su i docent na Pravnom fakultetu Univerziteta u Beogradu Filip Bojić, distributer za kinematografiju, menadžer u kulturi sa ogromnim iskustvom u marketingu i komunikacijama u kulturi i osnivač "Fame solutions" Beograd Marko Čkonjević.\nTakođe, za članove su imenovani i solista Baleta Narodnog pozorišta u Beogradu Dejan Kolarov i diplomirani pravnik u Narodnom pozorištu u Beogradu Jasna Nuhović.\nImenovanjem članova Upravnog odbora nastavljeno je konstituisanje uprave Narodnog pozorišta, koje treba da modernizuje naš nacionalni teatar, uvede bogatiju i raznovrsniju produkciju, ostvari snažniju međunarodnu saradnju i koprodukciju i razvije obrazovne programe.\nUz modernizaciju rada, neophodno je unapređenje uslova rada, što uključuje obnovu dela infrastrukture i bolju organizaciju rada.\nNa sednici je usvojeno Rešenje o stavljanju na listu označenih lica, na osnovu predloga nadležnih državnih organa, a na osnovu opravdanog uverenja da je lice terorista, da finansira terorizam, da je uključeno u aktivnosti terorističke grupe ili sprovođenje terorističkog akta, odnosno da je u vezi sa širenjem oružja za masovno uništenje.\nVlada je usvojila i Zaključak o obavezi usklađivanja modela administrativnih procedura za obavljanje poverenih poslova. Ovim zaključkom obavezuju se nadležna ministarstva, u čijoj nadležnosti je rad lokalnih samouprava, da najkasnije tri dana od dana početka primene propisa ažuriraju postojeće i izrade nove modele administrativnih postupaka.\nMinistarstvo državne uprave i lokalne samouprave i Stalna konferencija gradova i opština pružiće tehničku i savetodavnu podršku nadležnim ministarstvima, kako bi se blagovremeno ažurirali modeli i objavili na internet prezentacijama.\nSportisti Draganu Ristiću za osvojenu zlatnu medalju na Evropskom prvenstvu u paraolimpijskoj sportskoj disciplini - vazdušna puška, koje je održano u decembru ove godine u Beogradu, dodeljena je novčana nagrada u iznosu od 20.000 evra u dinarskoj protivvrednosti. Isti iznos za osvajanje ove medalje dodeljen je njegovom treneru Nenadu Pajiću.\nZa osvajanje srebrne medalje na istom takmičenju, Vlada je dodelila nagradu od po 15.000 evra u dinarskoj protivvrednosti paraolimpijcu Dejanu Jokiću i njegovom treneru Vladimiru Pajiću.


Bezkontaktni dispenser C624 za dezinfekciju\nProizvodi > Bezkontaktni dispenser C624\nBezkontaktni dispenser C624 je najnovije NO-TOUCH rešenje koje može biti postavljeno i na prenosivom higijenskom totemu. Napajanje na baterije ili el.energiju, mogucnost korišcenja bilo kog dezinfekcionog sredstva, cine ga lakim za montazu i pogodnim za lokacije gde je higijena imperativ.\nC624 je najnoviji elektronski dispenser iz Soemine palete proizvoda, sa napajanjem na baterije ili el.energiju. Spoljno kucište u dve verzije: nerdjajuci celik AISI 304 ili termooblikovana cvrsta plastika, idelano se uklapaju u bilo koje okruženje. Opremljen je anti-drip usisnim crevom (rotirajuca peristalticka pumpa) kako bi se izbeglo potencijalno blokiranje nakon duže pauze u radu.\nPostojan u radu, cak i uz korišcenje gelova i tecnosti razlicite gustine. Uredj\naj je izradj\nen od bakteriostaticnog materijala uz jednostavno servisiranje komponenti i održavanje, a usisno crevo se može oprati i dezinkovati. Dispenser je kompatibilan sa spremištima kapaciteta od 0,25L do 1L.\nC624 se može po potrebi montirati na vertikalni držac (higijenski totem) koji omogucava slobodno pozicioniranje. Higijenski totem je izra\nen od kompakt laminata 14mm debljine, sa fino obradjenim ivicima i uglovima. Praktican i spreman za upotrebu može se postaviti na svim mestima gde je dezinfekcija ruku kljucni faktor u ocuvanju zdravlja.


„Skupljači perja” opet u Kanu | Filmske radosti\n„Skupljači perja” opet u Kanu\n„Skupljači perja” su 1967. godine u Kanu osvojili Gran pri i to će biti prvi srpski film u programu 'Kan Klasik', navedeno je u saopštenju Jugoslovenke kinoteke. Do ponovog prikazivanja na Kroazeti, u oficijelnoj selekciji "Kan Klasik", doveli su napori Jugoslovenske kinoteke da izradi novu kopiju, te izuzetna upornost njenih čelnika da obezbede ponovno prisustvo na međunarodnoj sceni ovog filma, u kojem su nezaboravne kreacije ostvarili Olivera Katarina, Bekim Fehmiu i Bata Živojinović.\n„Kan Klasik je program najuglednijeg svetskog filmskog festivala koji skreće pažnju na najznačajnije filmove iz istorije kanskih programa”, istakao je direktor Jugoslovenske kinoteke Jugoslav Pantelić, uz podsećanje da su „Skupljači perja” imali veliki uticaj na međunarodne karijere Bekima Fehmiua i Olivere Katarine.\nPantelić dodaje da je ovom značajnom događaju za srpsku kinematografiju prethodila višemesečna angažovanost svih sektora Jugoslovenske kinoteke. Na ovogodišnjem, 45. Festu, u okviru obeležavanja 50. godišnjice nastanka „Skupljača perja”, beogradska publika bila je u prilici da u Svečanoj sali Kinoteke pogleda novoizrađenu kopiju u programu „Fest Klasik”.\n„Nova kopija biće ovoga maja dostupna i svetskoj javnosti, što će izazvati ponovno interesovanje za ovaj film, koji je krajem prošle godine u izboru koji je organizovala Jugoslovenska kinoteka zauzeo drugo mesto na listi stotinu najboljih srpskih filmova 20. veka”, izjavio je Pantelić i najavio da će Kinoteka nastaviti i u narednom periodu da plasira bisere srpske kinematografije u klasičnim programima cenjenih svetskih festivala.\n„To će izvesno biti još jedna odskočna daska za njihovu ponovnu svetsku promociju. Po informacijama koje imam, učešćem u programu Kan klasik, 'Skupljači perja' već su obezbedili ponovnu bioskopsku distribuciju u Francuskoj koja je zakazana za oktobar 2017”, dodaje Pantelić.\nIzrađeno je nekoliko novih kopija „Skupljača perja”, od kojih neke imaju srpske titlove u scenama kada su dijalozi na romskom jeziku. Za potrebe "Kan Klasika" novoizrađena kopija biće skenirana u 2K rezoluciji i biće napravljen DCP koji će imati engleske i francuske titlove.\n70 kanski festival


O ovoj deci ceo svet priča: srpski srednjoškolci doneli šest medalja sa Međunarodne naučne olimpijade — Dobri razlozi — Lovesensa.rs\nNa 12. Međunarodnoj naučnoj olimpijadi, održanoj u Daegu u Južnoj Koreji, Srbiju su proslavili Aleksa, Aleksandar, Bogdana, Dimitrije, Igor i Marija!\nNa 12. Međunarodnoj naučnoj olimpijadi, održanoj u Daegu u Južnoj Koreji, predstavnici Srbije osvojili su tri srebrne i tri bronzane medalje, saopštilo je 10. decembra 2015. godine Društvo fizičara Srbije.\nSrpski naučnik Stefan Bogdanović u timu za kvantnu teleportaciju: slučajnost koja je ispunila san mladog Čačanina...\nTakmičenje je održano od 1. do 11. decembra 2015. godine, a srpski učesnici ponovo su pokazali da imamo vrednu i pametnu decu. Srebrne medalje osvojili su Aleksa Milojević iz beogradske Matematičke gimnazije, Aleksandar Stanojčić iz šabačke Osnovne škole "Nikolaj Velimirović" i Bogdana Đorđević i učenica Gimnazije "Svetozar Marković" iz Niša, piše Tanjug, a prenosi Biz Life.\nBronzane medalje osvojili su Dimitrije Pavlov, učenik Osnovne škole "Anta Bogićević" iz Loznice, Igor Pijevac iz novosadske Gimnazije "Jovan Jovanović Zmaj" i Marija Đorđević iz šabačke Osnovne škole "Nikolaj Velimirović".\nSrpski olimpijski tim su ove godine predvodili profesori Fizičkog fakulteta u Beogradu Mićo Mitrović i Biljana Radiša.\nBravo za mlade matematičare: ekipa Srbije osvojila prvo mesto na Balkanskoj matematičkoj olimpijadi


AP:Sve kompleksnija pretnja terorizma u Evropi\nNapad terorističkog tipa u Parizu pokazao je da se Evropa suočava sa sve kompleksnijom pretnjom od terorizma, gde više ne dominira nekoliko velikih igrača, piše agencija AP u analizi.\nPretnja nije samo Al-Kaida, ili Islamska država ili sledbenici nekih mržnjom obuzetih propovednika.\nUmesto toga, kako navode eksperti, sada je to opšti bes protiv zapadnog društva, podstaknut internetom, koji može da eksplodira u bilo kom trenutku - pokoljem u Parizu, napadom na jevrejski muzej u Belgiji ili ubistvom policajca na ulicama Londona.\nU retkom javnom obraćanju Endru Parker, direktor britanske bezbednosne službe MI5, rekao je juče da je sprečavanje terorističkih napada postalo sve teže kako pretnja postaje rašsirenija.\nOtvorena društva svuda imaju teškoće da se zaštite od terorizma, jer su počinioci terorističkih akata često pomognuti baš tim slobodama i otvorenošću koju često preziru. Ali u Evropi nekoliko faktora dodatno komplikuju situaciju, navodi AP.\nPrvi faktor je veliki broj muslimana u mnogim zemljama, među njima je\nprva Francuska, ali takođe je brojna muslimanska zajednica u Belgiji,\nŠvedskoj, Nemačkoj, Britaniji i čak u Španiji i Italiji. Veličina\ntih zajednica omogućuje radikalnim elementima među njima da se bolje\nTo se dalje zaoštrava činjenicom, koja je tek od nedavno zabrinjava Evropu, da mnogi imigranti nisu dobro asimilirani u zapadno društvo. I dok su većina imigranata ljudi koji poštuju zakone i nisu neprijateljski nastrojeni, čini se da mnogi nisu prihvatili liberalne vrednosti zapadnog društva, uključujući slobodu izražavanja koja uključuje i satirične prikaze verskih ličnosti.\nTo stvara atmosferu u kojoj radikalizam može da opstane i ponekad cveta, navodi se u analizi.\nMagnus Ranstorp, specijalista za terorizam na Švedskom nacionalnom koledžu za odbranu, rekao je da je jedna nova generacija muslimanskih mladića odrasla u evropskim gradovima u eri posle 11. septembra u određenoj meri prihvatila pogled Al Kaide da je Zapad u ratu sa\nislamom, prvo u Avganistanu, a zatim u Iraku i sada i u Siriji.\n"Verske tenzije na Bliskom istoku ponavljaju se u našim gradovima u Evropi. Postoji jači aktivizam u muslimanskim zajednicama", rekao je Ranstorp.\nKako kaže mnogi muslimani se osećaju izolovani u siromašnim zajednicama na obodima velikih gradova i spremni su da uzvrate napad.\n"Postoji mnogo veća polarizacija društva", rekao je on i naveo da istovremeno raste broj desničarskih antiimigracionih političkih partija koje se suprotstavljaju porastu islama u Evrpi.\nIzazov za policiju je povećan slobodom kretanja, negovan ideal projekta evropske integgracije.\nManji napadi koji se u poslednje vreme dešavaju označavaju promenu strategije među džihadističkim grupama, koje su ranije imale ambicije da organizuju incidente kao što su napadi 11. septembrqa na SAD ili bobaške napade na podzemnu železnicu u Britaniji 7. jula 2005, rekao je Piter Nojman, direktor Međujnarodnog centra za proučavanje radikalizacije na Kings koledžu u Londonu.\n"Od prošle godine svi su shvatili da možeš izazvati isto toliko terora ako izvedeš vrlo male napade koji ne zahtevaju pravljenje bombi", rekao je Nojman i dodao da su ti napadi bili neverovatno efikasni i da će biti sličnih napada u budućnosti.


Trajalu u nedelju gostuje Radnički: Sve je u našim rukama! – GRAD Kruševac\nNaslovna » Sport » Trajalu u nedelju gostuje Radnički: Sve je u našim rukama!\nPosle nerešenog rezultata u vanrednom kolu Prve lige, u Kraljevu protiv Sloge, FK Trajal već u nedelju očekuje nova utakmica u borbi za opstanak u ovom rangu takmičenja. U Kruševac stiže Radnički iz Sremske Mitrovice\n„Gumarima“ u goste dolazi ekipa sa začelja tabele, koja će pokušati da u nedeljnoj utakmici potraži svoju slamku spasa.\n– Sve zavisi od nas, ako budemo na nivou, biće i rezultata. Poenta svega je da se iz dva poslednja rezultata koja nam nisu po meri podignemo, da probamo da što pre ponovo budemo pravi, onakvi kakvi treba da budemo. Ja verujem u ove momke i mislim da to mogu. Sigurno neće biti lako, gosti će doći da uhvate poslednji voz spasa, ali mi imamo sve u svojim rukama – kaže pred utakmicu protiv Radničkog šef Trajalove struke Goran Lazarević.\nIgrač ovog tima Filip Sredojević obećava da će zajedno sa saigračima već kroz dva dana dati sve od sebe kako bi Trajal došao do bodova u meču sa direktnim rivalom u borbi za opstanak:\n– Imamo taj pritisak, pogotovo zbog dva slaba rezultata u poslednja dva kola, ali daćemo svoj maksimum da pobedimo kod kuće. Biće sigurno teška utakmica, protivnik nema šta da izgubi i ići će verovatno na tri boda. Daćemo sve od sebe da pobedimo i nadamo se da će tri boda ostati u Kruševcu.\nUtakmica se igra u nedelju od 16 časova, na stadionu Mladost, i dalje bez prisustva publike.\nPosle nerešenog rezultata u vanrednom kolu Prve lige, u Kraljevu protiv Sloge, FK Trajal već u nedelju očekuje nova utakmica u borbi za opstanak u ovom rangu takmičenja. U Kruševac stiže Radnički iz Sremske Mitrovice "Gumarima" u goste dolazi ekipa sa začelja tabele, koja će pokušati da u nedeljnoj utakmici potraži svoju slamku spasa. - Sve zavisi od nas, ako budemo na nivou, biće i rezultata. Poenta svega je da se iz dva poslednja rezultata koja nam nisu po meri podignemo, da probamo da što pre ponovo budemo pravi, onakvi kakvi treba da budemo. Ja verujem u ove momke i…\nPrethodni : U toku konkursi NSZ, već podneto 50 zahteva za samozapošljavanje\nSledeći : Da li pandemija menja navike – poručivanje hrane, umesto odlaska u restorane?\n11. maja 2021., 18:10\nZa tri dana preminulo 9 osoba iz Okruga, danas još 105 obolelih


Vesti online / Sport / Fudbal / Omladinci Zvezde promašivali, Liverpul pobedio na Brdu\nOmladinci Zvezde promašivali, Liverpul pobedio na Brdu\nMladi fudbaleri Crvene zvezde izgubili su od Liverpula 2:0 (0:0) u Beogradu u omladinskoj Ligi šampiona.\nOmladinci Crvene zvezde i Liveprula\nTim Bratislava Živkovića doživeo je treći poraz, drugi od Liverpula, iako po svemu prikazanom to nije zaslužio na stadionu Čukaričkog na Banovom brdu.\nKupusović je čak tri šanse propustio pogodivši jednom prečku, Dejan Joveljić dve, pre nego što je u drugom poluvremenu usledila kazna preko Bobija Dankana i Adama Luisa za trijumf Engleza.\nU istoj C grupi Pari Sen Žermen je savladao Napoli 5:2 u Italiji.\nLiverpul sa 10 bodova je na čelu grupe, PSŽ ima sedam, Napoli tri, a Zvezda jedan.\nFUDBAL Omladinci crveno-belih dobili novog trenera\nFUDBAL Teška greška golmana kumovala porazu Zvezdinih omladinaca (VIDEO)


ŠPIGEL: Siniša Mali simbol korupcije u Srbiji - EU mora da stane iza demokratskih snaga | Borba Info\nHome/Fakti/ŠPIGEL: Siniša Mali simbol korupcije u Srbiji – EU mora da stane iza demokratskih snaga\nŠPIGEL: Siniša Mali simbol korupcije u Srbiji – EU mora da stane iza demokratskih snaga\n17/08/2020\tFakti Leave a comment\nU Srbiji se protiv nezavisnih novinara i aktivista vode istrage zato što ugrožavaju moć srpskog predsednika Aleksandra Vučića.\nIz EU nema kritika, jer tamo Vučić ima jednog vatrenog pobornika, piše magazin Špigel. U ovoj analizi navodi se i da je aktuelni (a veruje se i budući) ministar finansija u Vladi Srbije Siniša Mali – simbol korupcije.\n“Nedavno je predsednik Srbije Aleksandar Vučić proglasio trijumfalnu pobedu. Na parlamentarnim izborima krajem juna, njegova desnonacionalno-konzervativna Srpska napredna stranka (SNS) osvojila je tri četvrtine poslaničkih mandata. No, Vučičevo radovanje fantastičnom rezultatu nije dugo trajalo. Jer, od izbora, Srbija se ne smiruje”, piše Špigel, a prenosi Dojče vele.\nŠta je to rekao dr Kon pa je postao “neprijatelj br. 1”https://t.co/npxqeTopVe\n— Borbainfo (@Borbainfo1) August 17, 2020\nPodseća se da su početkom jula danima trajali protesti na kojima je delom bilo nasilja.\n“Povod su bili drastično povećanje broja inficiranih koronom i loše predsednikovo i vladino upravljanje krizom. Krajem jula su hiljade lekara u jednom otvorenom apelu izrazile protest zbog loše zdravstvene politike vlasti i zatražile ostavku kriznog štaba za koronu”, navodi se u tekstu.\nIstovremeno su, navodi Špigel, mediji otkrili detalje afere oko trgovine oružjem sa Jermenijom, koja je na unutrašnjepolitičkom planu pokazala “sve dimenzije korupcije i organizovanog kriminala i donela Srbiji dilpomatski konflikt sa Azerbejdžanom”.\n“Tome treba dodati i ogorčenje dela javnosti zbog izbora: tokom predizborne kampanje i za vreme glasanja bilo je velikih povreda pravila i pokušaja falsifikovanja, a ionako su gotovo sve opozicione stranke bojkotovale izbore”, navodi se.\n“Predsednik Vučić je u toj, za njega škakljivoj, situaciji, počeo i sa napadom na ostatke sloboda u Srbiji. Od kraja jula, srpske vlasti vode istragu protiv gotovo 40 nevladinih organizacija i nezavisnih medija, kao i protiv dvadesetak pojedinaca zbog sumnje na pranje novca i mogućih veza sa terorizmom. Konkretne optužbe na račun okrivljenih – nisu navedene”, piše Špigel.\nMagazin navodi da su među njima dve najznačajnije nevladine organizacije – Helsinški komitet u Srbiji i Beogradski centra za ljudska prava, kao i investigativne novinarske mreže Birn, Cins, i Krik, “koje su proteklih godina otkrile brojne afere Vučićevog režima sa korupcijom i zloupotrebom vlasti”.\n“Aleksandar Vučić je čovek željan moći, sa nezajažljivom žeđi za posedovanjem još veće moći i kontrole. On teško podnosi svaku kritiku. Napadi na nezavisne nevladine organizacije i novinarske mreže odvijaju se po scenariju drugih autokrata poput Putina, Erdogana ili Orbana”, kaže o pozadini tih istraga bečki politolog i specijalista za Zapadni Balkan Vedran DŽihić.\nKao predsednik države, Vučić poseduje samo mala ovlašćenja. Ali, faktički neograničeno vlada Srbijom. NJegovu moć pojačava i to što su srpske opozicione stranke rascepkane, uglavnom nemaju kredibilitet, i delom pokušavaju da preteknu Vučića – zdesna, piše u tekstu.\n“Prava pretnja za srpskog predsednika su novinarske mreže protiv kojih se trenutno vodi istraga. NJihove objave su uvek izazivale ogorčenje društva i mobilisale ljude da demonstriraju. Iz EU ili diplomatskog Berlina koji je posebno aktivan u regionu Zapadnog Balkana, još nije bilo javne kritike zbog istrage o pranju novca. Za Brisel i Berlin je najvažnije da ne izgube Srbiju kao partnera u rešavanju konflikta na Kosovu”, zaključuje se.\n“EU mora da stane iza demokratskih snaga”\nTome treba dodati i da srpski predsednik u EU ima otvorenu podršku Orbanove partije Fides; ta stranka i Vučićeva SNS su članice EVP. Mađarski premijer je jedan od najvatrenijih zagovornika brzog prijema Srbije u EU. Orban se nada da će tako biti ojačana iliberalna protivteža Briselu, piše Špigel.\n“Projekat iliberalne evropske alijanse je u suštini protivan EU i demokratiji. Zato treba da bude jasno da taktiziranje i pragmatično ophođenje sa novim autokratama neće da ih ukroti i preobrati u demokratiju. Za kraće ili duže vreme, EU će morati da stane na stranu slobodarskih i demokratskih snaga u Srbiji ili će izgubiti deo legitimiteta”, kaže DŽihić.\nDodaje se da je u međuvremenu Vučić obznanio da se zbog pranja novca vodi istraga i protiv četvoro ministara aktuelne vlade. Imena – nije naveo.\n“Jedan od njih bi trebalo da bude ministar finansija Siniša Mali, koji simbolički predstavlja korupciju u Srbiji. Mali je između ostalog umešan u aferu oko velikog projekta sa nekretninama u Beogradu vrednog milijarde, i poseduje 24 luksuzna stana na bugarskoj obali Crnog mora čije poreklo ne može da objasni. To do sada za njega nije imalo nikakve političke posledice”, piše Špigel.\nPrevious LUKAŠENKO: Vlast nikada neće pasti, a s njima ćemo izaći na kraj\nNext ZAPAD ČEKA SLAB POTEZ MOSKVE: Putinov plan za Belorusiju sa 5 opcija


Po svemu sudeći, pandemija je konačno pod našom kontrolom i krajnje je vreme da počnemo da se vraćamo životu na koji smo pre nje navikli. I dok smo se prošle godine vodili maksimom “bolje u lavoru, nego na moru”, zabrinuti zbog svoje bezbednosti i bezbednosti naših voljenih, ove godine želimo da se prepustimo novim avanturama, otkrijemo nove delove sveta i prepustimo se komforu onih sa kojima se već dobro poznajemo.\nKao pravi biser Mediterana, koji ste verovatno već istražili uzduž i popreko, Antalija je u svojoj srži idealna harmonija prirode, raznolikosti, kvaliteta i uspomena koje će vas pratiti dugo godina. Ovaj grad sa milionskom populacijom nalazi se u istoimenoj provinciji, a na zapadu ga akcentuje predivna i impozantna planina Taurus.\nSa primarnom lokacijom na turskoj rivijeri, Antalija je jedan od pet najposećenijih gradova sveta, koji na godišnjem nivou poseti više od 10 miliona turista, koji se iznova vraćaju, uvek zadovoljniji i srećniji svojim izborom. Putevi oivičeni redovima palmi, hoteli različitih kategorija i bajkovita marina samo su neki od detalja koji ovaj grad čine savršenim mestom za godišnji odmor.\nAntalija vam može pružiti mnogo više od prirodne lepote, vodopada, planina i peščanih plaža, jer je bogata istorijom, znamenitostima i brojnim drugim lokalitetima koje vredi posetiti, poput kamena koji gori već vekovima.\nOvog puta, odlučili smo da vam predstavimo pet najboljih hotela ovog regiona, koji zaslužuju i više od pet zvezdica, jer će vas maksimalno razmaziti i pretvoriti u hedoniste koji su žudeli za odmorom od ostatka sveta. Odabir hotela ponekad može biti pravi izazov, posebno kada na rasplaganju imamo brojne opcije, pa se nadamo da će vam naša selekcija barem u nekoj meri pomoći.\nOtkrijte ih u galeriji i počnite da planirate svoj antalijski odmor. Koji god da odaberete – bićete i više nego zadovoljni!


Javne rasprave o nacrtima zakona | Palelive.com\nPočetna Novosti Aktuelnosti Javne rasprave o nacrtima zakona\nMinistarstvo finansija Republike Srpske, u saradnji sa PK RS-Područnom privrednom komorom Istočno Sarajevo, organizuje javnu raspravu o Nacrtu zakona o izmjenama i dopunama Zakona o investicionim fondovima, shodno zaključku Narodne skupštine Republike Srpske od 06. marta 2015. godine.\nJavna rasprava će biti održana 08. aprila 2015. godine (srijeda) sa početkom u 9:00 časova u Palama (prostorije Opštine Pale – sala),\nTekst Nacrta zakona o izmjenama i dopunama Zakona o investicionim fondovima dostupan je na internet adresi: www.narodnaskupstinars.net.\nPozivamo Vas da prisustvujete i uzmete učešće na javnoj raspravi i svojim primjedbama, sugestijama i prijedlozima doprinesete kvalitetu novog zakonskog rješenja.\nJavna rasprava o Nacrtu zakona o obaveznim osiguranjima u saobraćaju\nJavna rasprava o Nacrtu zakona o obaveznim osiguranjima u saobraćaju će biti održana 08. aprila 2015. godine (srijeda) sa početkom u 11:00 časova u Palama (prostorije Opštine Pale – sala).\nTekst Nacrta zakona o obaveznim osiguranjima u saobraćaju dostupan je na internet adresi Narodne skupštine RS: www.narodnaskupstinars.net.\nPrethodni članakPreminuo Novica Klačar nosilac velikog broja priznanja i odlikovanja\nNaredni članakOdati počast prvom načelniku CJB Srpsko Sarajevo


Ne preterujte s količinom paste za zube - N1 Info\nU svetu se godišnje kupi samo 4,2 milijarde četkica za zube, iako bi one trebalo da se menjaju na svaka tri meseca. Međutim, ne grešimo samo sa četkicama, već i sa pastama za zube koje koristimo više nego što bi trebalo. Zube treba prati najmanje dva ...и још »\nSvako jutro pravite OVU GREŠKU dok perete zube i zato postaju ŽUTI! Evo šta morate da promenite - Zena (саопштења)\nOralna i dentalna higijena jako je bitna za celokupno zdravlje. Postoje greške kod pranja zuba koje najverovatnije pravite na svakodnevnoj bazi i nemate pojma da tako ugrožavate zdravlje vaših zuba. Evo na šta morate da obratite pažnju! Ovo je potpuno ...и још »


Crna Gora ove godine od turizma očekuje 90% do 100% prihoda u odnosu na rekordnu 2019. - Turistički žurnal Crna Gora ove godine od turizma očekuje 90% do 100% prihoda u odnosu na rekordnu 2019. - Turistički žurnal\nOve godine možemo očekivati potpuni oporavak turizma i nivo prihoda koji je projektovan budžetom za 2022. godinu, rekao je ministar ekonomskog razvoja Jakov Milatović na sjednici Koordinacionog tela za pripremu i praćenje turističkih sezona.\nKako je saopšteno iz Ministarstva ekonomskog razvoja, na sednici je bilo reči o izvandrednim rezultatima zimske, ali i projekcijama za letnju turističku sezonu.\n– Iako se na jednu krizu nadovezala druga, uz umereni optimizam očekujemo da ćemo ove godine ostvariti prihode koji su na nivou između 90-100% od onoga što smo imali tokom rekordne 2019. godine. Saradnja institucija, zajednička promocija i otvaranje novih tržišta su šansa na koju se oslanjaju naša očekivanja. Izvanredna zimska sezona je uvod za potpuni oporavak turizma u Crnoj Gori koji nam sledi – kazao je Milatović.\nGeneralna direktorica Direktorata za razvojne politike u turizmu Aleksandra Gardašević Slavuljica je tokom Sednice predstavila rezultate uspešne zimske sezone, ali i aktivnosti koje se realizuju u cilju što boljeg odvijanja letnje turističke sezone.\n– Prema najnovijim podacima Svjetske turistčke organizacije Ujedinjenih nacija (UNWTO) Crna Gora je sa 249% ostvarila najveći rast turističkog prometa tokom 2021. godine u odnosu na 2020. godinu i na listi je ispred Kipra i Maldiva. Ovakvi rezultati dodatni su podsticaj da primenom win-win modela, koji podrazumeva zajedničko delovanje svih stejkholdera, učinimo da ova letnje turistička sezona bude još uspješnija – kazala je Gardašević Slavuljica.\nPrema njenim rečima, realizovane su brojne aktivnosti radi unapređenja ambijenta u kojem će se sezona odvijati i to uz usvajanje Strategije turizma koja je usklađena sa međunarodnim standardima i čija realizacija je počela.\nMilatović je istakao da je veoma značajno interesovanje svetski poznatih stručnjaka iz oblasti filmske industrije i kriptovaluta jer to za Crnu Goru predstavlja dodatnu promociju.\n– U Crnoj Gori boravi Vitalij Buterin sa svojim saradnicima, jedan od osnivača Etheriuma, druge najveće kriptovalute i svetski stručnjak za ovu oblast. Njegov boravak u Crnoj Gori, osim sa stručnog aspekta iz oblasti koju pokriva, jedan je od načina da skrenemo pažnju na našu zemlju kao destinaciju. Takođe, teku pregovori sa poznatom američkom produkcijom koja je zainteresovana za snimanje nastavka jednog od najpoznatijih filmskih ostvarenja, posebno na auto-putu, ali i nekim drugim karakterističnim predelima – je Milatović.\nPrema njegovim rečima, u saradnji sa Nacionalnom turističkom organizacijom (NTO) vodi se intenzivna kampanja koja će obezbediti prevazilaženje nedolazaka turista sa ukrajinskog tržišta i to otvaranjem novih tržišta. Jedno od njih je i Saudijska Arabija.\n– Predstavnici Flynas avio kompanije iz Saudijske Arabije su najavili uvođenje svakodnevne linije na relaciji Rijad- Tivat ukoliko prvi letovi pokažu povećano interesovanje – izjavio je Jandreoski.\nTokom sednice, govoreno je i o svim aktivnostima, ali i izazovima u cilju što bolje realizacije letnje turističke sezone, a u kojima učestvuju lokalne samouprave, brojne institucije i državna preduzeća koja imaju uticaja na tok realizacije sezone.


Izuzetni rezultati učenika OŠ „Svetozar Marković“ na takmičenjima | Levačke Novine\nIzuzetni rezultati učenika OŠ „Svetozar Marković“ na takmičenjima\nOvu školsku godinu su obeležili specifični uslovi za održavanje nastave. Da bi se ispoštovale sve mere u borbi protiv pandemije, učenici su manje vremena smeli da provode u školi, a nastava je u više navrata održavana na daljinu.\nTo nije sprečilo učenike i nastavnike srpskog jezika Osnovne škole „Svetozar Marković“ iz Rekovca da ostvare izuzetne rezultate na takmičenju.\nAleksa Petrović iz izdvojenog odeljenja u Loćiki (nastavnik Verica Savić) je na okružnom takmičenju Književna olimpijada osvojio 2. mesto, a potom je i na republičkom takmičenju osvojio 2. mesto. Aleksa je i na takmičenju iz srpskog jezika i jezičke kulture osvojio 2. mesto na okružnom takmičenju i plasirao se na republičko takmičenje.\nVasilija Stepanović iz matičnog odeljenja u Rekovcu (nastavnik Jelena Stojanović) je na takmičenju Književna olimpijada osvojila na okružnom nivou 2. mesto, a na republičkom takmičenju 3. mesto. Vasilija je na okružnom takmičenju recitatora osvojila 1. mesto i plasirala se na republičko takmičenje.\nPutna infrastruktura i kanalizaciona mreža u Rekovcu\nUčenice iz Oparića uradile prezentacije o perspektivama razvoja Levča\nIako je iza fudbalera Levča teška polusezona u Zoni Zapad, sa skromnim fondom igrača, tim Radoslava Pavlovića je doveo osam novih igrača. Rekovčani su posle prvog dela sezone osvojili ukupno…


Sporna kupovina zgrade Delta holdinga | Novosadski informativni portal 021\nSporna kupovina zgrade Delta holdinga\n16:52 > 17:01\nKomisija za zaštitu konkurencije pokrenula je postupak kako bi utvrdila da li je banka "Inteza" narušila ili ugrozila konkurenciju na tržištu Srbije kupovinom zgrade kompanije "Delta holding", koju nije prijavila i za koju nije dobila odobrenje.\nNa zvaničnom sajtu Komisije objavljeno je da je Komisija za zaštitu konkurencije, po službenoj dužnosti, pokrenula postupak ispitivanja koncentracije koja je nastala sticanjem neposredne kontrole nad delom imovine-nepokretnošću, odnosno poslovnom zgradom društva "Delta holding" od strane Banke "Inteza".\nDodaje se da je ova koncentracija sprovedena iako nije prijavljena i odobrena u skladu sa Zakonom o zaštiti konkurencije. Komisija će u ispitnom postupku oceniti Zakonom propisane kriterijume kojima se utvrđuje dozvoljenost koncentracije, a naročito, kako se dodaje, okolnost da se radi o sprovedenoj, a neprijavljenoj koncentraciji, što je bila obaveza učesnika na tržištu.\n"Zakonom je propisano da su koncentracije učesnika na tržištu dozvoljene, osim ako bi značajno ograničile, narušile ili sprečile konkurenciju na tržištu Srbije, a naročito ako bi to ograničavanje, narušavanje ili sprečavanje bilo rezultat stvaranja ili jačanja dominantnog položaja", navodi se u saopštenju Komisije. Banka "Inteza" je 27. novembra prošle godine potpisala ugovor o kupovini poslovnog prostora "Delta holdinga" na Novom Beogradu, da bi, kako je saopšteno, pod jednim krovom objedinila sve poslovne funkcije.


Google svim zaposlenima dao slobodan petak radi "kolektivnog blagostanja"\n09/09/2020 09/09/2020 Budi uspešan by editor\nGoogle svim zaposlenima dao slobodan petak radi “kolektivnog blagostanja”\nTehnološki div Google je svojim zaposlenima dao slobodan petak kako bi izbegli izgaranje dok pandemija koronavirusa ulazi u sedmi mesec.\nKompanija je izabrala petak za jednokratni plaćeni odmor kako bi se postiglo “kolektivno blagostanje” među zaposlenima, a s obzirom na to da je prvog ponedeljka u septembru i američki praznik Dan rada, zaposleni su dobili produženi vikend.\n“Snažno vas podstičemo da uzmete ovaj slobodan dan – a menadžeri bi trebalo da svoj tim organizuju kada su u pitanju radne obaveze kako bi slobodne dane iskoristili”, kažu iz internog foruma za zaposlene.\n“Ako vaši menadžeri ipak vide da postoji posao koji hitno treba da se završi, trebalo bi da za slobodan dan uzmete sledeći radni dan”, navedeno je.\nNapomena kompanije došla je u momentu kada rukovodioci pokušavaju da nađu načine za normalno funkcionisanje za rad na daljinu najmanje do sredine 2021. godine.\nGoogle je dodao da je praznik vezan za pandemiju i da neće biti dodat u godišnji kalendar, prenosi BizLife.\n„Ovaj dodatni odmor specifičan je za 2020. godinu kako bi održao blagostanje u kompaniji zbog koronavirusa“, rekla je kompanija.\nTagovi: google slobodan petak\nBudi odgovoranNajveći glečer na Dolomitima mogao bi da nestane za 15 godina


Čitav događaj se desio pre početka sezone, ali je na površinu isplivao u petak kada je o njemu pisao britanski "San", a uz tekst priložio snimak koji je šokirao javnost. Predstavnici Arsenala su rekli BBC-iju da će razgovarati sa Pjer Emerikom Obamejangom, Mesutom Ozilom, Mateo Genduzijem i Aleksandrom Lakazetom kako bi ih "podsetili na odgovornost koju imaju prema klubu".\nAzot oksid je gas koji usporava rad mozga i telesne reakcije, te daje korisnicima osećaj euforije i može da izazove halucinacije. Pored toga može da dovede do glavobolje, paranoje i vrtoglavice.\nZakonom je dozvoljeno posedovanje ove droge, ali ne i njena prodaja i distribucija. U slučaju da se s njom pretera može doći do ozbiljnijih problema jer telo i mozak bivaju lišeni kiseonika.


Još jedan pokušaj nasilnog ulaska u prostorije inicijative Ne davimo Beograd - Mašina\nMašina 17.09.2020. 17.09.2020.\nOvo je drugi pokušaj nasilnog ulaska u prostorije ove političke organizacije, pri kojem je načinjena manja materijalna šteta. Slično kao i prošlog puta, nepoznata lica su pokušala da uđu u prostorije inicijative preko terase, odnevši obeležja, zastave Grada Beograda i inicijative Ne davimo Beograd.\nO oba incidenta obaveštena je policija koja je samo prvi put izašla na uviđaj. Danas, kako tvrde u inicijativi Ne davimo Beograd policija nije izašla na teren.\nNemamo nikakve sumnje da se radi o organizovanom napadu i pokušaju zastrašivanja. Incident je prijavljen policiji koja za razliku od prošlog puta nije izašla na uviđaj, a ni ovaj, ni prethodni put policija se nije potrudila da pogleda snimke sa okolnih kamera, navodi se na stranici Ne davimo Beograd.\nKako navode članovi inicijative Ne davimo Beograd u snimku objavljenom na njihovoj stranici, njihova organizacija se nalazi na meti „SNS-a i njihovih satelita“.\nInicijativa Ne davimo Beograd nalazi se godinama na udaru režimskih medija i čelnika Srpske napredne stranke. Prethodnih dana naši aktivisti bili su meta napada Gorana Vesića zbog ukazivanja na planiranu seču šume u Košutnjaku, prodaju gradskih simbola kao što su Beograđanka i Sava Centar, te ukazivanja na probijanje rokova i preskupe rekonstrukcije gradskih ulica. Režimski tabloidi Alo, Informer, Kurir i Srpski Telegraf, kao i televizija Pink, prenosili su najgrublje uvrede i neistine koje je zamenik gradonačelnika iznosio i na taj način doprineli su atmosferi linča kojom vlast želi da zastraši sve one koji se usude da govore o njihovim štetnim projektima ili kršenjiima zakona, navodi se u saopštenju Ne davimo Beograd povodom prvog pokušaja upada u njihove prostorije.\nTags Ne davimo Beograd\nNe davimo Beograd i Institut za urbane politike tuže zamenika gradonačelnika Beograda Gorana Vesića Mašina 11.01.2021.\nProtest protiv gradnje na Makišu. Komunalna policija i obezbeđenje sprečili građane da uđu u… Mašina 29.12.2020.


FK Krajina-U novu sezonu sa bitnim promenama - NMR Info\nKreirano jul 30, 2020\nFK Krajina iz Krajišnika će ove godine započeti novu sezonu u starom rangu takmičenja Vojvođanske lige „Istok“ ali sa nekim bitnim promenama kako u upravi kluba tako i u redovima igrača.\nNaime, od kluba se oprostio dugogodišnji trener kluba Milanko Mirić, a na njegovo mesto na klupi došao je bivši prvotimac kluba Damir Malbašić.\nU rekonstrukciji uprave je takođe došlo do smene na mestu predsednika kluba gde je dosadašnji predsednik Stojan Jovičić ustupio svoje mesto prekaljenom igraču FK Krajine, Luki Kosanoviću.\nPo rečima Malbašića i Kosanovića, ove sezone nam sledi zanimljivo takmičenje u ligi koja će brojati čak 18 ekipa, a njihov zadatak će definitivno biti da očuvaju klub u ovom rangu takmičenja kojem Krajina definitivno pripada.\nDa tako i bude, na prozivci su se pojavili novi igrači u vidu pojačanja ekipe.\nDošli su: Ungur N., Stanković S., Rajkov M., Grubor V., Juhas S. i Oljača N.\nU toku su pregovori sa još nekoliko igrača u vezi dolaska u redove kluba ali to će se definitivno znati pred sam početak sezone.\nEkipa bi po planovima uprave do početka takmičenja trebala da broji oko dvadesetak igrača na koje će moći računati.\nOno što ohrabruje je velik odziv igrača na treninzima i velika borbenost na terenu prilikom kontrolnih utakmica.\nIgrači koji su napustili ekipu na kraju sezone su:\nVukoje P., Aleksić M., Ferenci E., Ivančević M. i kao najveće iznenađenje koje je šokiralo ceo klub i navijače je odlazak kapitena Nemanje Kovačevića.\nKrajina je odigrala dve prijateljske utakmice do sad i to sa ekipom Bilećanina iz Sečnja koju je dobila rezultatom 2:0 i sa ekipom omladinaca Radničkog iz Zrenjanina gde je zabeležen nerešen rezultat 2:2.\nNaredne srede sledi zanimljiva utakmica na domaćem terenu protiv ekipe Omladinca iz Botoša, a u nedelju i poslednja provera pred početak takmičenja sa ekipom Potisja iz Knićanina.\nSa svežim promenama u klubu se očekuje i neko novo izdanje FK Krajine koja se od svih ekipa iz naše opštine najviše kotira po rezultatima i pokazanoj igri.\nSve u svemu, očekuje se još jedna zanimljiva sezona u Vojvođanskoj ligi, a da tako stvarno i bude, potrudiće se fudbalski klub iz Krajišnika kojem želimo puno uspeha.


Faktor | Podžić se susreo sa Stefanovićem: U oktobru na Manjači zajednička vježba OSBiH i Vojske Srbije\nPodžić se susreo sa Stefanovićem: U oktobru na Manjači zajednička vježba OSBiH i Vojske Srbije\n10.09.2021. / 14:50\nU okviru zvanične posjete delegacije Ministarstva odbrane Bosne i Hercegovine Ministarstvu odbrane Republike Srbije, ministar odbrane Bosne i Hercegovine Sifet Podžić sastao se sa ministrom odbrane Republike Srbije Nebojšom Stefanovićem.\nTeme o kojima se razgovaralo tokom službenog sastanka ticale su se bilateralne odbrambene saradnje, regionalnih sigurnosnih izazova, te doprinosa međunarodnom miru i sigurnosti. Razgovaralo se i o aktuelnim izazovima dvaju ministarstava odbrane i saradnji u narednom periodu.\nUz izraze zahvalnosti za gostoprimstvo ministru Stefanoviću, ministar Podžić je istakao uspješnu bilateralnu odbrambenu saradnju, posebno u oblasti školovanja kadrova OS BiH na Univerzitetu odbrane u Beogradu, obuke u centrima za obuku OS BiH i Vojske Srbije i zajedničkih vježbi. Razgovaralo se i o planiranoj ovogodišnjoj taktičkoj vježbi "Manjača 2021", koju će Oružane snage BiH i Vojska Srbije ove godine realizirati od 9. do 16. oktobra na vojnom poligonu za obuku na Manjači, što je pokazatelj razvijanja dobre bilateralne saradnje dvaju ministarstava.\nU pogledu regionalnih sigurnosnih izazova, ministar Podžić je naglasio potrebu da se regionalni problemi rješavaju međusobnim dogovorima i dijalogom, što iziskuje i veću potrebu jačih regionalnih i širih inicijativa saradnje jer se pozitivno odražavaju na ukupnu regionalnu stabilnost. Govoreći o reformskim procesima u institucijama odbrane BiH, Podžić je predstavio rezultate i ukazao na izazove u implementaciji usvojenog dokumenta "Pregled odbrane", Planu modernizacije OS BiH, navodeći kompleksnost u ostvarenju nekih strateških iskoraka i institucionalnih odnosa.\nStefanović je, između ostalog, iskazao zadovoljstvo na zajedničkom radu na unapređenju vojno-vojne, vojnoobrazovne i vojnozdravstvene saradnje, kao i to što će ministar Podžić prisustvovati sutrašnjoj svečanosti povodom promocije najmlađih oficira Vojske Srbije, među kojima će biti i sedam kadeta iz Bosne i Hercegovine, školovanih u Vojnoj akademiji. Također, izrazio je i zadovoljstvo realizacijom zajedničke vježbe vojski dvije zemlje na Manjači.\nTokom posjete Republici Srbiji, ministar Podžić je obišao i Univerzitet odbrane R. Srbije, gdje se sastao sa kadetima i polaznicima drugih obuka Oružanih snaga BiH koji se obučavaju ovoj instituciji, saopćilo je Ministarstvo odbrane BiH.\nOSBiHVojska Srbijevježba na Manjači\nČanak žestoko kritikuje: Vojska Srbije postaje oružana sila Srpske pravoslavne crkve


Rat koji je pošao naopako - 11. septembar - Nedeljnik Vreme\nPOVOD, STANJE I IZVLAČENJE: Bliznakinje 11. septembra 2001,…\nNjujorčanima je i dalje dovoljno da vide neki avion kako nisko leti, ili čuju histerične sirene vatrogasaca pa da srce počne jako da im lupa, iako je prošlo šest godina od stravičnih terorističkih napada. Pored devetnaest napadača, otmičara aviona, u napadima su poginule 2974 osobe. Njih 246 poginulo je u četiri aviona, od kojih su se dva zakucala u kule Svetkog trgovinskog centra (STC) na Menhetnu, jedan u zgradu Pentagona u Vašingtonu, dok se četvrti survao na livadu u Pensilvaniji nakon što su putnici pokušali da uzmu stvar u svoje ruke. U napadu na Pentagon poginulo je 125 osoba. Najveće krvoproliće bilo je u Njujorku gde su život izgubile 2603 osobe, među njima 343 vatrogasca i 60 "njujorških plavaca". Nakon osam godina od neuspelog pokušaja da demolira STC, Osama bin Laden, vođa terorističke organizacije Al kaida koja je tada parazitirala na talibanskom režimu u Avganistanu, uspeo je da ostvari svoj san. Šok koji su napadi na STC i Pentagon izazvali 11. septembra 2001. godine mogao je da se meri jedino sa napadom Japanaca na Perl Harbur šest decenija ranije, što je Ameriku uključilo u Drugi svetski rat.\n…Amerikanac u Iraku i…\nKao i tada, kod Amerikanaca su napadi pobudili neslućen patriotski zanos i poverenje u neiskusnog predsednika. Za predsednika Džordža Buša, koji u tom trenutku nije sastavio ni godinu dana mandata, napadi su, kao i oni na Perl Harbur, značili objavu rata. Za rat protiv terorizma dobio je nezapamćenu podršku starih, ali i novih saveznika. Jedan od prvih koji mu je ponudio podršku bio je ruski predsednik Vladimir Putin, takođe u to vreme novajlija u Kremlju. Pripadnici Kosovskog zaštitnog korpusa, na čijem je čelu tada bio današnji premijer Agim Čeku, smesta su stali u red i ponudili da daju krv. "Ko nije uz nas, taj je protiv nas", glasila je ratna pretnja iz Vašingtona. Videvši kako se ratna mašinerija najmoćnije sile na svetu zahuktala, pakistanski predsenik general Pervez Mušaraf, čija je zemlja umnogome doprinela održavanju talibana na vlasti u Avganistanu, nije imao mnogo izbora, već je hitro pristao na saradnju i obećao da će se uključiti u "rat protiv terora", što ga je zamalo koštalo i života, jer je srećom izbegao smrt u nekoliko atentata. Ali, istoričari smatraju naivnim uverenje da pojedinačni događaji menjaju tok istorije. Kao što se svet nije promenio preko noći kada je pao Berlinski zid, jer je to bila samo posledica dugotrajnih i složenih procesa, tako se ni paradigma u međunarodnim odnosima nije iz korena promenila tog septembarskog jutra. Šest godina kasnije, niko nije mogao ni da sanja da će jedan drugi rat, za koji Bela kuća i dalje tvrdi da se vodi u ime borbe protiv terorizma, odneti više žrtava nego napadi na Perl Harbur, ili na STC i Pentagon. Glavno svetsko poprište pomerilo se na zapad, u Irak, gde je do sada život izgubilo više od 3700 američkih vojnika.\n…i general Dejvid Petreus u Kongresu SAD\nPOVRATAK TALIBANA: Skoro šest godina nakon što su savezničke snage, potpomognute avganistanskom Severnom alijansom, zbacile talibanski režim i razbucale ćelije Al kaide, avganistanski predsednik Hamid Karzai pregovara sa talibanima o njihovom učešću u vlasti. Poput svog kolege u susednom Pakistanu, teritorija koju kontroliše sužava se iz dana u dan, a vakuum koji za sobom ostavlja centralna vlast i metiljavo međunarodno vojno prisustvo popunjavaju ekstremisti, iako je mirovna operacija u Avganistanu najveća operacija u istoriji NATO-a. "Maršalov plan" za Avganistan, koji je u pobedničkom zanosu Buš obećao na početku, nije se materijalizovao. "Maršal (general Džordž Maršal, arhitekta pomoći za obnovu Evrope nakon Drugog svetskog rata po kome je program dobio ime – prim. aut.) znao je da vojnu pobedu nad neprijateljima u Drugom svetskom ratu mora da prati i moralna pobeda koja će omogućiti blagostanje pojedinaca", poručio je tada američki predsednik. Od trenutka kada je talibanski režim svrgnut u Avganistanu, ova siromašna zemlja dobila je manje američke pomoći od Bosne ili Kosova, ako se računa po glavi stanovnika. Amerikancima je trebalo dve godine da asfaltiraju put Kabul–Kandahar, kojim zapadnjaci sve ređe idu zbog povećanog prisustva talibana na jugu zemlje.\nOdlukom da brže-bolje proglasi pobedu u Avganistanu, i svu pažnju i resurse usmeri na Irak, Buš je prokockao snažno poverenje koje je uživao kod kuće i u inostranstvu. Američki predsednik mandat završava izolovaniji nego ikada, a poverenje mu ne pruža ni 30 odsto građana Amerike. Sve je više uticajnih republikanaca koji mu okreću leđa, a sve manje onih koji veruju da su ratovi u koje ih je Buš poveo svet učinili bezbednijim. U međuvremenu su se i odnosi Vašingtona i Moskve toliko zaoštrili da su mnogi ovog leta pohitali da u tome vide početak novog "hladnog rata". Bušova ratna avantura u Iraku, koja traje duže nego Drugi svetski rat, poljuljala je i transatlantsko jedinstvo koje novi lideri u Berlinu i Parizu pokušavaju da obnove. Situacija više nije idlična ni sa proverenim saveznicima, kao što je to Velika Britanija, koja je početkom meseca tiho povukla svoje vojnike iz Basre i vlast predala lokalnim Iračanima onog dana kada je Buš nenajavljen doleteo u Irak na putu za Australiju.\nPRLJAVA PRAKSA: Istraživanje o trendovima u transatlantskim odnosima koje je nedavno objavio German Marshall Fund u saradnji sa partnerima pokazuje da uprkos otopljavanju odnosa između zvaničnika u evropskim prestonicama Bušova spoljna politika uživa odobravanje svega 17 odsto Evropljana. Istovremeno, građani Evrope danas se osećaju manje sigurnim nego ikada. Nakon terorističkih napada u Madridu i Londonu, kao i nakon što je u Nemačkoj nedavno osujećena teroristička zavera, ne čudi da je u Evropi sve više onih koji veruju da postoje izgledi da na svojoj koži iskuse pretnju od terorizma, islamskog fundamentalizma i naleta velikog broja imigranata, po čemu su se u percepciji pretnji približili građanima Amerike. Nepoverenje između miliona muslimana koji žive u Evropi i "starosedelaca" neprekidno raste, a naročito nakon eksplozije protesta koji su izazvali karikature objavljene u jednom provincijskom danskom listu. Padu ugleda Amerike ne samo u islamskom svetu sigurno su doprineli i izveštaji o ispitivanju zatvorenika u Gvantanamu i grubim zloupotrebama u iračkom zatvoru Abu Graib, kao i skandali oko tajnih zatvora u kojima je CIA držala osumnjičene za terorizam. Robert Ber, bivši agent CIA, svojevremeno je u jednom intervjuu priznao sledeće detalje iz prakse CIA: "Ako hoćete ozbiljno isleđivanje – zatvorenika šaljete u Jordan. Ako hoćete da ga muče – pošaljete ga Sirijcima. A ako hoćete da neko nestane, pošaljete ga u Egipat." Vinset Kanistraro, takođe visoki službenik CIA, poverio je njujorškom "Njusdeju" da su neki tvrdoglavi zatvorenici iz Gvantanama koji nisu bili spremni za saradnju po hitnom postupku prebacivani u Egipat. "Tamo bi im odmah počupali nokte, pa bi ovi propevali." On je takođe rekao da samo neko ko je "slep, gluv i nem" može da poveruje Sirijcima kada kažu da kod njih nema mučenja. Ova praksa bila je uznemirujuća, ali je otkriće da CIA tajne zatvore ima i u srcu Evrope izazvala pravo zgražanje.\nIstovremeno, Al kaida je pokazala da ima neobična svojstva morskog sunđera. Ako ga razgradite i ostavite dovoljno dugo u vodi, ćelije će same naći put jedna do druge i povezati se ponovo u veću celinu. Nakon kraha u Avganistanu, kada su se pripadnici Al kaide razbežali na razne strane sveta, a najviše u pogranična područja sa Pakistanom, Al kaida je sve manje čvrsta organizacija, na koju je ličila pre 11. septembra, a sve više franšiza, po ugledu, na primer, na "Hard rok" kafe. Tako danas imamo "Al kaidu u Mesopotamiji" (koja nije postojala u vreme strahovlade Sadama Huseina) na čijem je čelu bio Al Zarkavi dok ga američke snage nisu pogubile, ili "Al kaida u islamskom Magrebu" koja je u Alžiru nedavno peuzela odgovornost za smrt 28 ljudi. Centralna baza i dalje snabdeva sledbenike ideološkim idejama vodiljama, ali su krajnja odredišta poluautonomne organizacije širom sveta koje su postale poznate nezavisno od centrale. Šest godina nakon početka rata protiv terora Al kaida je pretrpela ozbiljne gubitke i do sada nije uspela da na američkom tlu ponovi uspehe iz septembra 2001. Fanatizam koji je raspirivala ostao je netaknut, a po mnogima, on je potpomognut načinom na koji je Bušova adminstracija odabrala da se obračuna sa ovom novom svetskom pošasti. Njeno delovanje je za sada osujećeno u Saudijskoj Arabiji i Indoneziji, ali se linija fronta proširila na Liban i Severnu Afriku, a mreža se proteže čak do Somalije.\nPONAVLJANJE ISTORIJE: Obaveštajni stručnjaci sa obe strane Atlantika čvrsto veruju da je njeno uporište danas u oblasti Vaziristan u Pakistanu, uz granicu sa Avganistanom, gde se i dalje obučavaju dobrovoljci. "Al kaida, kao operativna organizacija, znatno je oslabljena zbog neprekidnog rada obaveštajnih službi i snaga bezbednosti, ali je kao ideološka organizacija ostvarila do sada neviđen uspeh", smatra Roan Gananatna, autor knjige Unutar Al kaide. "Njen najveći doprinos danas se sastoji u tome da daje budućnost tim razim grupama." U zapadnim obaveštajnim krugovima, međutim, danas se strahuje da Al kaida planira da iskoristi utočište u Vaziristanu da se konsoliduje. Odnosi Vašingtona i Islamabada, kao i unutrašnji problemi sa kojima je pakistanski predsednik Mušaraf prinuđen da se svakodnevno suočava, ne obećavaju brzi krah Al kaide u njenom novom utočištu. Na to još manje upućuje američka opsednutost Irakom koji neprekidno cedi raspoložive resurse i odvraća ih od nedovršenog posla na drugim tačkama u svetu. Među demokratskim predsedničkim kandidatima, ali sve više i među republikancima, polako sazreva uverenje da rat u Iraku koji se otegao u nedogled Ameriku do sada nije koštao ljudskih žrtava i novca. Zbog njega je Amerika na sve većem moralnom gubitku u svetu. Moralni autoritet koji je Amerika sa Bušom na čelu prokockala u poslednjih šest godina lišila je ovu veliku zemlju najmoćnijeg oružja u borbi sa ideološkim neprijateljem. Tvrdnja da se istorija ponavlja oduvek je bila problematična, ali kako stvari stoje, početkom 2009. godine možemo očekivati jednu od njenih repriza. Tada, baš kao i januara 1953, novi američki predsednik (ili predsednica) naslediće od svog prethodnika skup i nepopularan rat, za koji je većina Amerikanaca već utvrdila da ga je nemoguće dobiti, i da ga nikada nije trebalo ni voditi. Problemi koji su stvoreni ratom u Iraku i ponašanjem Amerike u svetu nakon 11. septembra 2001. godine preveliki su da bi mogla da ih reši samo jedna administracija ili stranka. Amerikanci će možda poželeti da se otarase Iraka, ali se lako može desiti da im Irak to neće dozvoliti.\nSvega nekoliko dana nakon terorističkih napada 11. septembra, dok je nacija još bila u šoku, bračni par Kotom našao se pred neprijatnim pitanjem: koliko vredi život njihove jedanaestogodišnje ćerke Ejže. Ejža je bila u avionu kompanije Ameriken ervejz, na letu broju 77, koji se zakucao u zgradu Pentagona. Odmah posle terorističkih napada, američki Kongres obrazovao je fond za obeštećenje porodica žrtava ove tragedije ne bi li zaštitio avio-kompanije od navale tužbi i tako ih spasao sigurnog bankrota. Fond je isplatio obeštećenje ožalošćenima u 2880 slučajeva, u ukupnom iznosu od oko šest milijardi dolara, ili u proseku oko dva miliona po žrtvi. Najmanja suma je iznosila 250.000 dolara, dok je najveća isplaćena odšteta bila preko sedam miliona dolara. Svi koji su prihvatili obeštećenje od Fonda odrekli su se prava da visinu nadoknade dovedu u pitanje sudskim putem. Ostali su se odlučili na parničenje. Od 95 parnica (u ime preostalih 96 žrtava) vansudskim poravnanjem okončana su 53 slučaja, jedan je na sudu odbačen, dok sudski epilog čeka 41 slučaj. Među njima su i Kotomovi koji su sumu od oko 250.000 dolara, koliko im je država namenila kao nadoknadu za pretrpljeni bol, odbacili kao uvredljivu. Ročište je zakazano za kraj septembra, više od 2200 dana nakon tragedije, kada će advokati oštećenih ukrstiti koplja sa advokatima tuženih, među kojima su avio-kompanije Junajted i Ameriken erlajns, aerodromsko obezbeđenje i kompanija Boing, najveći američki proizvođač aviona.\nOd trenutka kada su se kule bliznakinje pretvorile u prah i pepeo tog 11. septembra 2001, ime Larija Silverstejna pročulo se i van granica Menhetna. Ovaj njujorški milioner, koji se obogatio na investicijama u građevinarstvu i nekretninama, uzeo je pod zakup zgrade Svetskog trgovinskog centra svega par meseci pre tragedije i time sebi obezbedio pravo da ima poslednju reč u rekonstrukciji. Kule bliznakinje, visoke preko 400 metara, izgrađene su 1972. godine i do spektakularnog napada 11. septembra bile su zaštitni znak Njujorka. Svaka svetska kompanija koja je držala do sebe želela je da ima kancelariju u STC-u. U kulama je svoja predstavništva imalo oko 430 svetskih kompanija, i računa se da je blizu 40.000 ljudi tamo svakodnevno odlazilo na posao. Silverstejn je sa vlasnicima, lukama Njujork i Nju Džersi, sklopio ugovor o zakupu na 99 godina krajem jula 2001, svega sedam nedelja pre spektakularnog napada. Silverstejn je ovaj biznis osigurao i obezbedio dozvolu za gradnju u slučaju da zgrade budu srušene. Sudski sporovi sa osiguravajućim kompanijama još nisu u potpunosti okončani, i to je bio jedan od razloga što na "nultoj tački", mestu na kome su nekada stajale kule, još zjapi rupa. Sudeći po tempu i entuzijazmu radnika, čovek bi pomislio da gleda gradilište u Srbiji, a ne u Americi. Osim nerešenih sudskih sporova, napredak je ometala i ljudska sujeta, pa su planovi za rekonstrukciju menjani nekoliko puta. Najveća pravna začkoljica u slučaju Silverstejn sastojala se u tome kako tretirati udare aviona – kao jedan ili dva napada, od čega je umnogome zavisilo da li će Silverstejn inkasirati preko sedam milijardi dolara od desetak osiguravajućih kompanija. Silverstejn je na ime odštete do sada dobio oko pet milijardi dolara, i uoči godišnjice napada predstavio poslednju verziju plana za izgradnju kompleksa. Vlasnicima sve vreme isplaćuje kiriju od 102 miliona dolara godišnje, kao što se ugovorom iz jula 2001. obavezao. Izgradnja kula koštala je nešto više od 30 miliona dolara.


Baždarević i Džeko očekuju pozitivan rezultat protiv Grčke – Super TV\nBaždarević je na interesovanje medija za sutrašnji sastav i stanje Miralema Pjanića odgovorio: „Večeras nakon posljednjeg treninga ćemo odlučiti kojih 11 igrača će sutra istrčati na teren. Nastojali smo da spremimo i rezervni plan ukoliko Pjanić ne bude spreman, ali neće nam trebati. Miralem će sutra biti u mogućnsti da odigra svih 90’.“\nDžeko je o sutrašnjem protivniku rekao: „Trebamo biti strpljivi jer pobjednički gol se može postići i u 90’. Mi moramo misliti i kako da sačuvamo našu mrežu. Svi znamo da Grci igraju defanzivno i na kontre. Ne smijemo napraviti sebi problem, znamo njihove kvalitete i ne mogu nas iznenaditi. Najbitnije je da mi odigramo onako kako znamo i doći ćemo do pozitivnog rezultata.“


WTA Brisbane: Kanepi osvojila titulu | TopTenis\nWTA Brisbane: Kanepi osvojila titulu\n0 0 R. subota, siječnja 07, 2012\nEstonska teniserka Kaja Kanepi osvojila je titulu na turniru u Brizbejnu, pošto je u finalu slavila protiv Slovakinje Danijele Hantuhove. K...\nEstonska teniserka Kaja Kanepi osvojila je titulu na turniru u Brizbejnu, pošto je u finalu slavila protiv Slovakinje Danijele Hantuhove.\nKanepi je Hantuhovu pobedila sa 6:2, 6:1, posle jednog sata i 15 minuta igre i tako osvojila 470 bodova i 110.000 dolara.\nZanimljivo je da je Hantuhova došla do plasmana u finale pošto su joj rivalke predale prethodna dva meča na turniru. Prvo joj je duel četvrtfinala bez borbe predala Amerikanka Serena Vilijams zbog povrede, da bi isto učinila i Kim Klajsters i to pošto je vodila sa 1:0 u setovima.\nIpak, Hantuhova je bila potpuno neprimetna u finalu, Kanepi je sve vreme dominirala. Slovakinja nije imala nijednu priliku za brejk, dok je sa druge strane estonska teniserka iskoristila pet od osam šansi da oduzme servis Hantuhovoj i na taj način je zasluženo slavila.\nTurnir u Brizbejnu igran je za nagradni fond od 655.000 dolara, a u konkurenciji tenisera za titulu će se boriti Britanac Endi Mari i Aleksander Dolgopolov iz Ukrajine.\ncetvrt finale hantuhova kanepi wta brisbane\nTopTenis: WTA Brisbane: Kanepi osvojila titulu


FlyBosnia razmatra preseljenje iz Sarajeva na aerodrome u Tuzlu i Mostar @ Cafe.ba\nSARAJEVO, Aviokompanija FlyBosnia od svog osnivanja počela je širiti flotu i povezivati glavni grad naše zemlje s evropskim i svjetskim metropolama, ali saznajemo da se razmatra izmještanje operacija na aerodrome u Tuzli i Mostaru zbog visokih troškova koje imaju prema Međunarodnom aerodromu Sarajevo.\nOd početka operacija u junu ove godine pa sve do kraja septembra, FlyBosnia je prodala i direktno prevezla 30.646 putnika u Sarajevo čime je, kako tvrdi, “uvezla” u našu zemlju više od 23 miliona eura.\nNajviše putnika bosanskohercegovačka aviokompanija prevezla je u avgustu, 12.415 putnika te u julu gotovo 12.000 putnika. U septembru je prevezla 3.351 putnika.\n“FlyBosnia je mlada bh. aviokompanija koja je na sopstveni rizik uzela ulogu razvoja avionskog putničkog saobraćaja BiH i glavnog grada Sarajevo kao naše home base. Uzimajući u obzir da su svi putnici u prosjeku potrošili 750 evra tokom svog sedmičnog boravka u BiH, dolazimo do zaključka da je FlyBosnia sama ‘uvezla’ više od 23 miliona evra potrošnje u BiH ekonomiju od koje je država BiH imala direktnu korist od 3.9 miliona evra putem PDV uplate. Mi smo svjesni da je aerodrom u Sarajevu 100 posto u državnom vlasništvu i samim tim razumije navedene činjenice”, ističu iz FlyBosnie.\nKako dalje dodaju, istraživanje Deloitte iz septembra 2019. pokazuje da svaki evro koji je potrošila FlyBosnia stvara uticaj od tri evra na BiH ekonomiju.\n“FlyBosnia takođe je duboko svjesna da nema povlastica, grantova niti drugih vidova pomoći od kantonalne, federalne i državne vlasti, kao što je slučaj sa svim regionalnim aviokompanijama u koje njihove države uveliko ulažu da bi sanirali gubitke poslovanja jer su njihove kompanije od državnog interesa”, govori nam Aida Cvijetić, PR kompanije FlyBosnia.\nDolazak zime donijeće otežane uslove poslovanja i za bh. aviokompaniju koja trenutno raspolaže sa dva aviona tipa A319. Međutim, kako saznajemo, zbog brojnih operativnih problema kao što su loše vrijeme, odleđivanje aviona, alternacija i slično, tokom zime FlyBosnia će nastaviti letjeti sa jednim avionom.\n“Očekuju nas i novi izazovi sa otvaranjem novih linija za London i Rim. Očekujemo da dobijemo dva aviona A319 u aprilu 2020. godine koja su već ugovorena i sa kojima bi FlyBosnia imala flotu od četiri aviona A319”, kaže nam Cvijetić.\nDok su se u međuvremenu pojavile informacije da FlyBosnia duguje milion maraka za aviousluge, iz bh. aviokompanije govore nam da im je aerodrom u Sarajevu preskup za operacije, naspram pogodnosti koje pružaju aerodromi u Mostaru i Tuzli.\n“Naše društvo i tehničko osoblje uveliko razmatra mogućnost izmještanje naših operacija na aerodrome u Tuzli i Mostaru. U tom slučaju bi letove za Rim i Italiju radili preko Mostara, a London i druge EU destinacije preko aerodroma u Tuzli povezanim autobuskim linijama sa Sarajevom”, pojasnila nam je Cvijetić.\nNakon što je FlyBosnia nedavno uvela direktne letove iz Sarajeva za London, saznajemo da postoji interes putnika za ovom linijom, ali državni marketing smatraju lošim.\n“Prodaja karata počinje dolaziti na stabilan nivo iako, nažalost, nemamo Tourism Board kao druge države, a kako bismo reklamirali BiH u Velikoj Britaniji. Sve reklame radimo i plaćamo sami kako bismo povećali doliv turista u BiH”, kaže Cvijetić.\nFlyBosnia ima direktne letove iz Sarajeva za London svakog utorka i subote. Od novembra se očekuje i direktna linija prema Rimu, ali sudeći prema trenutnoj situaciji, nije jasno da li će biti iz Sarajeva ili Mostara.\nPodsjećamo, FlyBosniju osnovali su predstavnici i direktor Al Shiddi grupacije, Nudžejma Skenderović i Sulejman Al Shiddi koji je ujedno jedan od najvećih investitora iz Saudijske Arabije u našoj zemlji. Prvobitno je na čelu aviokompanije bio ugledni australski biznismen Chris Gabriel, a potom je za novog direktora imenovan Tarik Bilalbegović koji ima višegodišnje radno iskustvo u oblasti investicionog bankarstva.\nKako će i da li će FlyBosnia i Međunarodni aerodrom Sarajevo nastaviti poslovanje, ostaje da vidimo. U svakom slučaju, jasno je da aviokompanije koja provodi letove tek nekoliko mjeseci, nema problem s premještanjem operacija na tuzlanski i mostarski aerodrom. Klix.ba\nBiH pred sankcijama od EU


Šleperi po smeće iz Italije dolaze sljedećeg mjeseca - Akta.ba\n25.01.2021. 09:39 / Izvor: Glas Srpske\nPredstavnici firme “Kemeko-BH” iz Lukavca obići će u toku sedmice lokacije na kojima je polovinom prošle godine nelegalno deponovan tekstilni otpad iz Italije, da bi napravili plan i već početkom februara počeli da uklanjaju smeće iz Drvara, Bosanskog Grahova i Bihaća.\nPotvrdio je to za “Glas Srpske” direktor te firme Maid Hadžimujić naglasivši da će lokacije obići u pratnji predstavnika Federalne uprave za inspekcijske poslove.\n"Nakon toga napravićemo logistiku i početkom februara trebalo bi da počnemo da odvozimo otpad. Malo nam je vrijeme pomrsilo planove. Naš zadatak je da obavimo pripremu tog otpada za spaljivanje u cementarama. Ukoliko ne uspije biti spaljen u cementarama u BiH, moraće biti izvezen u inostranstvo", rekao je Hadžimujić, dodavši da u BiH postoje dvije cementare koje imaju dozvole da mogu obavljati taj posao.\n"Trebalo je još prošle sedmice da firma koja će odvesti smeće obiđe sve ove lokacije. Osim toga, ostaje i da nadležni utvrde ko je odgovoran za sve ovo i da odgovorni budu kažnjeni. I kada otpad bude odvezen slučaj neće biti završen, sve dok tužilaštvo ne obavi svoj dio posla", poručila je Runićeva.\n"U centru opštine u nekadašnjoj fabrici obuće “Borac” istovarena su nepuna dva šlepera otpada, ali na deponiji Korita teško da se može i utvrditi koliko je istovareno tog otpada, koji je potom gurnut u rupe u zemlji. Ne znam ni na koji način će to biti pokupljeno sa lokalne deponije", rekao je Đuran.\nFederalna uprava za inspekcijske poslove je krajem decembra prošle godine okončala postupak javne nabavke usluge odvoza i zbrinjavanja nelegalno deponovanog otpada na području Drvara, Bosanskog Grahova i Bihaća. Stotine tona tekstilnog otpada iz Italije u ove opštine polovinom prošle godine uvezla je firma “Krom reciklaža”. To preduzeće registrovano je na adresu opštine Drvar, Titova 1. Stanovništvo Drvara i Bosanskog Grahova organizovalo je proteste kojima je zaustavilo dalje deponovanje smeća nadomak svojih ognjišta, a uz podršku čelnika lokalnih zajednica započela je borba da otpad bude odvezen iz tih opština.