Planiranje i segmentacija tržišta | InternetAcademy\nPočetak poslovanja ili novog projekta, nakon jasno definisanih ciljeva, podrazumeva i detaljno preispitivanje i analiziranje tržišta, a logičan sled toga jesu planiranje i segmentacija tržišta. Prostor za nove poslovne izazove jeste velik, ali proizvodi ili usluge poslovanja ipak nisu za svakog i nisu svima namenjene. Stoga bi na ideju masovnog tržišta ili obraćanja trebalo zaboraviti kada je reč o kreiranju tržišnih i marketinških strategija. Umesto toga, poslovna i marketinška strategija treba da počivaju na detaljno segmentiranom tržištu i jasnom planu preko kog će se poslovanje obratiti potrošaču (npr. putem emaila) i odgovoriti na njegove potrebe.\nPlaniranje i segmentacija tržišta pomažu kompanijama u artikulisanju korporativnog identiteta i imidža, ali i u kreiranju adekvatnih strateških i marketinških ciljeva i odluka. Poslovanje koje prepoznaje, a onda i razume ciljnu grupu na dobrom je putu da izradi održiv proizvod ili uslugu, ali i celokupno poslovanje. Drugim rečima, segmentacijom tržišta kompanija identifikuje specifičnosti svoje ciljne grupe, te u skladu sa njenim karakteristikama i osobenostima, ali i poslovnim ciljevima osmišljava marketinške strategije i poruke.\nKurs Market Planning and Segmentation bavi se nekim od ključnih pitanja tržišta i segmentacija, te kao takav može biti posebno koristan startupovima i preduzetnicima ili onima koji to žele postati. Ova poslovna oblast, kao što će se videti kroz kurs Market Planning and Segmentation, jeste bitna za sve poslovne početke, ali praksa koju nudi korisna, konstruktivna i višestruko primenljiva i u zrelijim fazama poslovanja.\nOpis i cilj kursa Market Planning and Segmentation\nU kursu Market Planning and Segmentation biće predstavljeni neki od fundamentalnih termina u vezi sa tržištem i njegovim segmentiranjem. Karakteristikama tržišta i vrstama tržišta, ali i nekim osnovnim kriterijumima tržišnog segmentiranja posvećena je posebna pažnja kroz ovaj kurs. Drugim rečima, kurs je koncipiran tako da pomogne u sticanju sveobuhvatne slike o opštem pojmu tržišta, ali i o nivoima segmentacije i njihovim karakteristikama. Time će biti objašnjeni načini kako različite kompanije usklađuju svoje proizvode i usluge tako da odgovore na potrebe ciljnih tržišta ili potrošača.\nJedna od ideja kursa je da detaljno predstavi vezu između marketinga i ponašanja potrošača, koja se temelji na razumevanju kupaca s ciljem stvaranja vrednosti proizvoda i usluge. U okviru kursa Market Planning and Segmentation biće prikazane tri osnovne etape u procesu segmentacije, a više reči biće i o kriterijumima preko kojih se izvodi segmentacija tržišta. Zato ćete imati priliku da se upoznate i sa pojedinim načinima deljenja tržišta kako bi se umanjio rizik od neuspešnih marketinških kampanja. Podela tržišta prema njegovim karakteristikama i kreiranje personalizovanih poslovnih i marketinških strategija predstavljaju osnovne tematske okvire obrađene u ovom kursu. Uz to, poseban deo kursa bavi se i načinima segmentiranja poslovnih tržišta.\nKako bi se detaljno predstavio koncept planiranja i segmentiranja tržišta, poseban fokus stavljen je na dva fundamentalna pristupa u segmentaciji poslovnih tržišta, a odmah potom biće reči i o segmentaciji međunarodnih tržišta. Ideja ovog kursa je da vas upozna sa vidovima i načinima marketinških istraživanja, ali i sa praksom pozicioniranja proizvoda shodno tržišnim potrebama. Zato ćete nakon ovog kursa biti u prilici da prepoznate, formulišete i plasirate atribute jednog poslovanja shodno niši tržišta, karakteristikama proizvoda/usluga i ciljevima poslovanja.\nPored toga, još jedna od zamisli ovog kursa je da kod menadžmenta poslovanja pokrene prediktivističke interpretacije o potrošačima i kretanjima tržišta. Kroz brojne primere iz prakse, kako u nacionalnim tako i međunarodnim okvirima, uvideće se brojne koristi od planiranja i segmentacije tržišta, kao što su: unapređenje prodaje, asortimana, ušteda resursa, ali i povezivanje sa kupcima/korisnicima itd.\nKurs Market Planning and Segmentation odgovoriće vam na pitanja:\nŠta je segmentacija tržišta potrošača?\nOsnovni cilj svake poslovne i marketinške strategije trebalo bi da bude težnja ka, pre svega, identifikovanju, a potom i zadovoljavanju potreba korisnika/kupca. Nikako ne treba zaboraviti da su potrošači temelj uspeha svakog poslovanja. Podela kupaca u grupe prema zajedničkim karakteristikama predstavlja segmentaciju tržišta potrošača. Kompanije se tom prilikom opredeljuju da svoje poslovanje usredsređuju i oblikuju prema definisanoj potrošačkoj grupi.\nSegmentacija tržišta potrošača omogućava i to da kompanije bolje prilagode svoje marketinške strategije, tehnike i poruke različitim podgrupama ciljne javnosti. Prikupljanjem podataka i informacija o segmentiranim grupama potrošača poslovanje dobija priliku da identifikuje obrasce ponašanja te grupe i da prema tome plasira proizvod ili uslugu. Osnovna varijabla segmentacije tržišta krajnjih potrošača odnosi se na demografsku, psihografsku, biheviorističku i geografsku segmentaciju.\nŠta predstavlja segmentacija tržišta?\nPod segmentacijom tržišta misli se na prepoznavanje i integrisanje potencijalnih kupaca/potrošača u grupe prema određenim zajedničkim karakteristikama i potrebama. Zahvaljujući ovoj podeli, kompanija dobija mogućnost da formuliše različite kategorije potrošača koji različito prepoznaju vrednost određenih proizvoda/usluga. Uspešna poslovanja, nakon detaljnog istraživanja i analiziranja tržišta, to tržište segmentiraju i u okviru njega identifikuju ciljne grupe prema kojima adaptiraju svoje proizvode/usluge i prema kojima ih brendiraju. Dobrom segmentacijom tržišta kompanije mogu značajno umanjiti rizike i povećati ukupnu efikasnost poslovanja, jer će se usredsrediti na one aktivnosti, proizvode ili usluge koji ostvaruju najbolje rezultate. Segmentacija tržišta može uticati i na jačanje konkurentske pozicije jednog poslovanja u odnosu na ostala u tržišnoj utakmici.\nSegmentacija poslovnih tržišta može se izvršiti na osnovu različitih kriterijuma koji se najšire mogu definisati kao makrosegmentacija i mikrosegmentacija. Radi segmentacije poslovnog tržišta, jedno poslovanje može upotrebiti varijable makrosegmentacije: veličina kompanije, delatnost, organizacijska struktura ili geografska lokacija. Za razliku od makrosegmentacije, pod mikrosegmentacijom se misli na preciznije definisanje tržišta, što podrazumeva podelu poslovnog tržišta na segmente prema zahtevima proizvoda i isporuke, zatim prema inovativnosti organizacije, kriterijumima donošenja odluka o kupovini, stavovima prema mogućim dobavljačima.\nOvo je ujedno i napredniji oblik segmentacije u kom se grupišu kupci nekoliko tržišnih niša. Zahvaljujući identifikovanju mikrosegmenata, kompanija može kreirati direktnije i personalizovanije marketinške kampanje kojima se odgovara na želje, potrebe ili interese svih grupa ili pojedinačnih grupa u okviru mikrosegmentiranog tržišta. Drugim rečima, cilj mikrosegmentacije je da definiše marketinške akcije koje mogu dati najefikasnije rezultate kod grupa korisnika ili grupa potencijalnih kupaca/korisnika.\n1. Definisanje fundamentalnih termina u okviru oblasti segmentacije tržišta\n2. Odlike segmentacije tržišta, izbor ciljnog tržišta i pozicioniranje proizvoda\nTri osnovne etape pri realizaciji ciljnog marketinga\nKriterijumi evaluacije različitih segmenata\n3. Nivoi segmentacije tržišta\nOdlike različitih nivoa segmentacije tržišta i strategija marketinga\n4. Segmentacija tržišta potrošača\nBenefiti istraživanja potrošača i ključne karakteristike prilikom segmentacije potrošača\n5. Segmentacija poslovnih tržišta\nMakrosegmentacija i mikrosegmentacija tržišta\nSegmentacija međunarodnog tržišta


Novi album: Marilyn Manson - Born Villain - Dan u Beogradu\nNaslovna » Izlasci » Muzika » Novi albumi » Novi album: Marilyn Manson – Born Villain\nNada Mandić 24. april 2012. Novi albumi Postavite komentar\nPosle uspešnog albuma „The End Of High Low“ od pre tri godine, Marilyn Manson singlom „No Reflection“ najvaljuje novi album Born Villain koji izlazi 27. aprila.\nEkscentričmi Manson je na ovom albumu sarađivao i sa glumcem Johnnyjem Deppom na obradi pesme „You’re So Vain“ legendarne Carly Simon. Ovo je prvi album koji će Marilyn Manson objaviti za svoju etiketu „Hell etc.“ i etiketu „Cooking Vinyl“, a posredstvom „Universala“ izdanje će se naći i na teritoriji Srbije.\nManson i njegov bend su do sada prodali više od 50 miliona primeraka albuma a svi pamtimo i uspešne singlove poput „Lunchbox“, „Get Your Gunn“, „Sweet Dreams (Are Made of This)“, „The Beautiful People“, „Antichrist Superstar“…\nU to, da su njihovi koncerti dinamični i ekscentrični, imaće priliku da se uveri i naša publika, 9. juna u Beogradskoj areni kada će bend predvođen Mansonom nastupiti na IQ Music festivalu. (danubeogradu.rs)\nTagovidub marilyn manson muzika novi albumi\nPrethodni Ammo Nites: The Mothership Orchestra\nSledeći Izložba „Ivo Andrić – pisac i/ili diplomata“ u Bukureštu


Ekonomija - datum: 2018-07-02 FORUM PRIVREDNIKA CRNE GORE I KOSOVA\nSa foruma Robni deficit zajednički problem\nPrivrednici Crne Gore i Kosova nijesu konkurencija jedni drugima, već kroz intenziviranje saradnje posebno u energetici, transportu, turizmu i prehrambenoj industriji, mogu postati konkurentni na trećim tržištima, ocijenjeno je na forumu privirednika dviju zemalja u Prištini. Skup, koji su organizovale Privredne komore Crne Gore (PKCG) i Kosova, kako je saopšteno iz PKCG, još je jedna potvrda izrazito kvalitetne međukomorske saradnje.\nRobna razmjena između Crne Gore i Kosova iznosila je u prošloj godini 26,7 miliona eura ili 18,1 odsto više nego u 2016. Vrijednost izvoza proizvoda na Kosovo bila je 22,6 miliona, što je 17,7 odsto više nego u prethodnoj godini, dok je vrijednost uvoza iznosila četiri miliona i bilježi rast od 17,6 odsto. U prošloj godini ostvaren je suficit Crne Gore u iznosu od 18,6 miliona eura. Na tržište Kosova najviše su se izvozili drvo i proizvodi od drveta 11,1 milion eura, od čega se najveći dio odnosi na rezano drvo 7,9 miliona i ogrevno 3,1 milion, a potom proizvodi na bazi žitarica, brašna, skroba ili mlijeka 5,3 miliona.\nPotpredsjednik PKCG Ivan Saveljić naveo je da se ekonomska saradnja Crne Gore i Kosova u znatnoj mjeri ogleda u ostvarenoj robnoj razmjeni, turističkom prometu i direktnim investicijama.\n– Spoljnotrgovinski deficit je zajednički problem naše dvije države i zato moramo da radimo na približavanju ekonomija kako bismo ojačali u odnosu na regionalnu i evropsku konkurenciju – rekao je Saveljić.\nCrnu Goru je u prošloj godini posjetilo oko 46,95 hiljada turista sa Kosova, što je 21,4 odsto više nego prethodne, i ostvarili su više od 255 hiljada noćenja. U periodu od januara do aprila ove godine Crnu Goru je posjetilo 5,65 hiljada turista sa Kosova, koji su ostvarili oko 11,8 hiljada noćenja.


Published by mkadmin at Juli 17, 2019\nUčesnici External MakeOver treninga su imali priliku da rade sa predavačima i ekspertima na proširivanju svog znanja i usvajanju novih vještina o kreiranju i implementaciji strategija komunikacije. Tokom treninga su učesnici također radili na adaptiranju i ažuriranju svoje misije i vizije, razvoju svog vizualnog identiteta, identifikaciji i segmentaciji ciljnih grupa, kreiranju ponude vrednosti, efektivnom prikupljanju sredstava i uspostavljanju kanala komunikacije sa stejkholderima i ciljnim grupama. Svi ovi koraci su preduzeti sa ciljem pružanja podrške organizacijama da učine svoj rad efektivnijim, održivim i usmjerenim ka cilju. Naši eksperti će im također osigurati mentorsku podršku u toku narednih mjeseci kako bi im pomogli da implementiraju znanje stečeno na ovom projektu.\nZnanje i vještine sakupljeni za svrhe ovog projekta biće dostupni besplatno svim zainteresovanim organizacijama, institucijama ili pojedincima na web sajtu koji će uskoro biti objavljen. Pozivamo Vas da budete u toku i da nam se pridružite na našem putovanju na kome ćemo ponovo stvoriti san Vašeg tima!\nProjekat MakeOver je sufinanciran od strane Erasmus+ programa Evropske unije.


PSTech na sajmu Biznis baza 2010\nPSTech na sajmu Biznis baza 2010 – Personal magazin\nMeđunarodni sajam preduzetništva “Biznis Baza 2010” pod sloganom “Ključ Uspeha” održan je početkom decembra u hali 4 Beogradskog sajma. Na otvaranju su se prisutnima obratili direktor Nacionalne agencije za regionalni…\nMeđunarodni sajam preduzetništva “Biznis Baza 2010” pod sloganom “Ključ Uspeha” održan je početkom decembra u hali 4 Beogradskog sajma. Na otvaranju su se prisutnima obratili direktor Nacionalne agencije za regionalni razvoj, Ivica Eždenci i direktorka PSTech-a Branka Radovanović.\n“Ključ uspeha leži u znanju, partnerima i podršci. Nacionalna agencija za regionalni razvoj je partner preduzetnika. I naredne godine preduzetnike očekuje podrška kroz sufinansiranje projekata za razvoj konkurentnosti i inovativnosti”, rekao je direktor Nacionalne agencije za regionalni razvoj, Ivica Eždenci. On je dodao da su mala i srednja preduzeća najviše pogođena krizom, ali da ohrabuje što je više od polovine preduzeća najavilo nova ulaganja u proizvodnju i opremu.\nBranka Radovanović je istakla da Srbija može da postane veliki izvoznik informatičkih usluga navodeći primer kompanije PSTech, koja najviše izvozi na američko tržište. “Počeli smo sa troje radnika, dok ih sada ima 127, od kojih čak 120 programera.”, dodala je direktorka PSTech-a i podsetila da je PSTech organizovao i prvi informatički inkubator za mala i srednja preduzeća sa ciljem da prenese znanja firmama u kojima postoje ideje za nove poslove.\nNa Biznis bazi se okupilo više od 300 izlagača iz zemlje i inostranstva, kao i institucije koje pružaju podršku MSP sektoru. Zastupljena su preduzeća različitih privrednih delatnosti, regionalni centri, agencije, komore, udruženja preduzetnika, državne institucije, lokalne samouprave, instituti i naučno-istraživački centri.\nPSTech će i u budućnosti nastaviti da daje doprinos razvoju domaće IT industrije, kao i da aktivno učestvuje u projektima koji podstiču osnivanje i razvoj malih i srednjih preduzeća u Srbiji.\nPSTech na sajmu Biznis baza 2010 was last modified: December 29th, 2010 by Redakcija\n2010Biznis bazaBiznis baza 2010PSTech\nSamsung Galaxy Tab GT P1000 u pomudi mt:s-a\nTelekom Srbijа zа digitаlnu riznicu Hilаndаrа


Vučić: Rast direktnih stranih investicija, stiglo 1,16 milijardi evra\nFoto: Tanjug/Tanja Valić / RAS Srbija\nU prvih pet meseci ove godine imamo 1,16 milijardi evra direktnih stranih investicija, izjavio je danas predsednik Srbije Aleksandar Vučić.\nVučić je istakao da je to 15,8 odsto više od najuspešnije prošle godine i izrazio nadu da će se takav trend nastaviti i u narednom periodu, do kraja godine.\n- Ni dana ne kasnimo sa podsticajima, sve kreditne obaveze isplaćujemo u dan i imamo suficit treću godinu za redom. To nikada u Srbiji nije bilo i nastavićemo tako samo ako budemo mogli da imamo više investicija - rekao je Vučić u obraćanju na ceremoniji polaganja kamena temeljca za nemačku kompaniju "Forverk" u Preljini kod Čačka.\nOtpravnik poslova u Ambasadi Nemačke Aleksander Jung rekao je da dolazak "Forverka" u Srbiju nastavlja pozitivan trend sve većeg dolaska nemačkih kompanija i jačanje odnosa dve zemlje.\nRekao je da je Nemačka "broj 1" trgovinski partner Srbije i da je prošle godine spoljnotrgovinska razmena dve zemlje iznosila 4,3 milijarde evra.\nJung je istakao da oko 400 nemačkih kompanija posluju u Srbiji koje zapošljavanju 45.000 ljudi i da ukupna vrednost investicija nemačkih kompanija od 2000. godine u našu zemlju iznosi dve milijarde evra.\n"Boriću se za svaki grad i selo"\nSrbija je i prošle godine privukla najveći broj dirketnih stranih investicija, više od svih zemalja ukupno na Zapadnom Balkanu.\nPredsednik je saopštio i da će pre kraja godine sigurno biti potpisan ugovor za izgradnju autoputa Čačak - Kraljevo - Trstenik - Ćićevac - Pojate.\n- To znači da će Niš, Čačak i Kraljevo postati centar, središte i raskrsnice puteva i srpske železnice u budućnosti, a želimo da budu i središte industrije - rekao je Vučić.\nOn kaže da će nastaviti da se bori za dolazak stranih investitora u svaki grad i svako selo u Srbiji. Vučić je, odgovarajući na pitanje da li će u Čačku doći jos neko strani investitor, rekao da se "bori za to i da nikada neće stati".\n- Dok sam na ovoj funkciji boriću se za Srbiju, za svaki njen grad, za svako selo i svakog čoveka - rekao je Vučić.\nPorodična kompanija stara 200 godina\nInače, nemačka kompanija "Forverk" zaposliće više od 1.000 radnika. Ova firma će u industrijskoj zoni u Preljini napraviti pogon na šest hektara i zaposliti radnike na proizvodnji rezervnih delova za automobilsku industriju. Investicija je vredna oko 50 miliona evra.\nPlan je da taj veliki proizvođač rezervnih delova za autoindustriju u narednih šest godina napravi 65.000 metara kvadratnih zatvorenog proizvodnog prostora, a samo ove godine biće izgrađeno više od 40.000 kvadrata.\n"Forverk autotek" je porodična kompanija iz Vupertala u Nemačkoj koja postoji skoro 200 godina i veliki je dobavljač i proizvođač delova za "audi", "dajmler krajsler", "folksvagen", "BMW", "porše" i "bentli". U sastavu proizvodnog pogona nalaziće se i centar za testiranje, a radnici će imati obuku u Nemačkoj i Poljskoj.\nDo kraja godine 2,6 milijardi evra stranih direktnih investicija\nUgovor za autoput Čačak-Pojate do kraja godine\nGODINU DANA VLADE Brnabić: Jeftini stanovi i za mlade bračne parove, zaposlene u prosveti i naučnike\nSenka Da nije Vucica ne bi znali ni gde je Srbija\nEmilija Drago mi je da je nasa Srbija postala uspesna.\nZaka Odlicne vesti, trebamo biti ponosni.\nJova Predsedniku hvala sto je doveo sve ove investitore\nCeca Zahvaljujuci Vucicu, Srbija je zemlja koja se razvija i jaca.\nJasna Srbija je postala uspesna i cenjena zemlja.\nsale Rast stranih investicija je vest koja je značajna kako za državu tako i za nezaposlene građane.\nEma Drago mi je sto strani investitori ovoliko ulazu u Srbiju\nTamara Ovaj uspeh je rezultat vrednog rada i truda.\nAna Svaka cast, napredak se oseca.\nDA LI SMO NA PRAGU NOVE RECESIJE? "Oni koji RENTIRAJU zarađuju duplo brže od onih koji koji RADE i to ne može dugo da traje"\nNakon nešto više od deset godina od velike ekonomske krize koja je zahvatila celi svet, u ekonomskim krugovima spekuliše se da će u narednom periodu doći do nove, samo je pitanje kada. Šta nas očekuje i šta bi bili razlozi nove recesije, pitali smo domaće ekonomiste.


Mađarska: Vakcinisano oko 12 hiljada medicinskih radnika\nTanjug 4. januara 2021. 14:52\nBUDIMPEŠTA – U Mađarskoj je oko 12 hiljada medicinskih radnika primilo prvu dozu vakcine protiv korona virusa, izjavila je danas direktorka Nacionalnog centra za javno zdravstvo Sesilija Miler i poručila da se svi koji nisu vakcinisani prijave za termin vakcinacije u jednom od 25 centara za vakcinisanje u Mađarskoj.\nPrvo su vakcinisani medicinski radnici koji rade na ambulatnom lečenju, zaposleni u jedinicama intenzivne nege i svi koji su zaduženi za negu kovid pacijenata, a počela je i vakcinacija onih koji su zaposleni u ostalim sferama zdravstvenog sistema, prenosi MTI.\nMilerova je najavila da bi sutra u Mađarsku trebalo da stigne kontingent od 39 hiljada doza vakcina.\nIstovremeno je Ištvan Đorđi, sekretar vlade premijera Viktora Orbana saopštio je da je 2. i 3 januara testirano oko 20 hiljada vaspitača predškolskih ustanova, učitelja i nastavnika na 99 punktova u Mađarskoj i da je pozitivno bilo njih 209, tj. oko 1 odsto od broja testiranih, što je poboljšanje u odnosu na rezultate iz novembra prošle godine.


Stefanović:I u ovoj godini najvažniji cilj - zaštita dece - Studio B\nStefanović:I u ovoj godini najvažniji cilj – zaštita dece\nStefanović:I u ovoj godini najvažniji cilj – zaštita dece Tanjug\nDruštvoDrustvo Pocetna 02. 01. 2018. 20:59:53\nMinistarstvo unutrašnjih poslova će i u ovoj godini uložiti sve kapacitete za ostvarivanje jednog od najvažnijih ciljeva – zaštiti svakog deteta, njihovoj bezbednosti i sigurnosti, najavio je ministar Nebojša Stefanović.\nU autorskom tekstu za Blic, Stefanović ističe da će ti kapaciteti biti usmereni da deca budu bezbedna kako u školi tako i na putu od škole do kuće, i da imaju bezbedno i bezbrižno detinjstvo.\n„Ovaj fakultativni predmet namenjen je deci četvrtih i šestih razreda svih osnovnih škola u Srbiji i izvodi se jednom mesečno, na času odeljenskog starešine, uz njegovo prisustvo. U svim školama u Srbiji održani su časovi i svaki učenik četvrtog i šestog razreda već je u svojoj učionici video naše kolege, obučene policijske službenike, koji izvode nastavu“, naeo je Stefanović.\n“ Broj školskih policajaca u Srbiji u školskoj 2017/2018. godini na poslovima unapređenja bezbednosne zaštite učenika je 350″, dodao je Stefanović i podsetio takođe da je MUP deo osnovanog Ministarskog tima za prevenciju vršnjačkog nasilja, u kome na nivou ministara i operativne grupe aktivno učestvuje u planiranju preventivnih aktivnosti i suzbijanju ovog važnog problema.\n„MUP ostaje posvećen borbi protiv zloupotrebe maloletnika na internetu i njihovog iskorišćavanja, suzbijanju dečje pornografije i zaštiti maloletnika na društvenim mrežama“, kazao je ministar i istakao da policijski službenici Uprave saobraćajne policije vrše pojačanu kontrolu svih učesnika u saobraćaju u zoni “Škola” i zoni “30”.


"Spekulisalo se da Budućnost želi da izbjegne Zvezdu u polufinalu" - BIGportal.ba\n“Spekulisalo se da Budućnost želi da izbjegne Zvezdu u polufinalu”\n3 Marta, 2020 3 Marta, 2020 020\nTrener Mornara Mihailo Pavićević kaže da njegov tim “nije postojao 20 minuta” u porazu od Budućnosti rezultatom 93:88.\nBarani su se kasno probudili u crnogorskom derbiju u okviru 20. kola ABA lige i sada imaju skor 12-8, baš kao i Primorska i Cedevita Olimpija.\n“I mi i oni smo želeli pobedu, s tim da mi 20 minuta nismo postojali na parketu. U nastavku smo igrali sa hazarderskom postavom, ali razlika je bila prevelika. Ipak je Budućnost previše kvalitetna da bi doživela takav pad, a ima i verovatno i najboljeg pleja u ligi – Kobsa”, rekao je Pavićević.\nMornar je bio oslabljen neigranjem Uroša Luković i sada će u poslednja dva kola pokušati da izbori plasman u plej-of.\n“Sada smo korak dalje, ne zavisi sve od nas, već i od drugih, a to nije dobro. Ni dve pobede nam ne garantuju plej-of, jer imamo slabiji međusobni skor od Primorske. Nadam se, ipak, da ćemo uhvatiti poslednji voz”, dodao je Pavićević.\nPavićević ističe da je utakmica bila “sportska”, te da kalkulacijama nije bilo mesta.\n“Bilo je spekulacija da će biti drugačije, jer je u nekim kalkulacijama Budućnost da je izgubila mogla da izbegne Zvezdu u polufinalu, a da igra sa nama. Međutim, ova dva kluba nisu iz te priče, odigrali smo sportsku utakmicu, što mi je izuzetno drago. Mi ćemo probati da dođemo do plej-ofa, bio bi to sjajan uspeh za nas i crnogorsku košarku”, zaključio je Pavićević.\nOzbiljne prijetnje Vukanoviću i njegovim roditeljima prijavljene policiji


Vesti online / Scena / Kultura / Večeras slušajte Mocarta za džabe\nVečeras slušajte Mocarta za džabe\nU Skupštini grada Beograda u petak, 6. maja biće održan koncert "U susret godini Mocarta". Na koncertu će nastupiti violinistkinja Lana Trtovšek i klarinetista Darko Brlek iz Slovenije uz pratnju Zemunskog kamernog orkestra.\nZa ljubitelje klasične muzike večeras besplatan koncert\nNa koncertu će pod vođstvom dirigenta Đorđa Stankovića biti izveden Divertimento u F-duru Volfganga Amadeusa Mocarta, kao i dva koncerta u A-duru tog čuvenog kompozitora, saopštili su organizatori.\nKlarinetista Darko Brlek nastupa u prestižnim svetskim muzičkim centrima, a nekoliko puta je svirao u njujorškom Karnegi holu. Dobitnik je niza nagrada i priznanja, među kojima je i prestižna Prešernova nagrada.\nLana Trtovšek je dobitnica brojnih značajnih međunarodnih nagrada i priznanja i nastupala je širom Evrope održavajući resitale ili nastupajući kao solista sa orkestrima u velikim svetskim koncertnim salama.\nUlaz na koncert u Svečanoj sali Skupštine Beograda je slobodan.


Jelena i Dijana Djokovic na proslavi\nNaime, Jelena Đoković i Novak Đoković su se veselili, a u jednom trenutku Jelena i Novakova majka su se iskreno i jako izgrlile i sva ljubav stala je u taj jedan kadar. U ovom slučaju jasno je da su snajka i svekrva u i te kako dobrim odnosima i da među njima vlada veliko poštovanje i duboke emocije. Taj trenutak pogledajte u video materijalu. A šta je Novak radio ispred svoje zgrade u Beogradu pogledajte OVDE.\nInače, Jelena Đoković promoviše i zdravu ishranu te smo sinoć mogli da tačno vidimo šta se nalazi na njenom meniju. Više o tome, takođe, pogledajte u video materijalu. A šta je Novak radio ispred svoje zgrade u Beogradu pogledajte OVDE.


Poziv srpskim državljanima koji su se vratili iz inostranstva da osnivaju poljoprivredna gazdinstva - Bolja Zemlja\nPoziv srpskim državljanima koji su se vratili iz inostranstva da osnivaju poljoprivredna gazdinstva\nGrađani koji su sada stigli iz inostranstva mogu svoju budućnost da ostvare u sopstvenoj ili zadružnoj mini-mlekari ili stočarskoj proizvodnji, u voćnjaku, vinogradu, plasteniku, pčelarstvu, proizvodnji lekovitih bilja u etno ili banjskom turizmu.\nKopredsednici Nacionalnog tima za preporod sela Srbije ministar Milan Krkobabić i akademik Dragan Škorić pozvali su srpske državljane koji su privremeno ili trajno izgubili posao u evropskim i drugim zemljama širom sveta da u Srbiji osnuju ekonomski održiva poljoprivredna gazdinstva ili da se priključe nekoj od postojećih zadruga.\nDetaljnija uputstva o osnivanju zadruga mogu se naći na sajtovima Zadružnih saveza Srbije i Vojvodine i sajtu Nacionalnog tima za preporod sela Srbije, navodi se u saopštenju iz kabineta ministra zaduženog za regionalni razvoj i koordinaciju rada javnih preduzeća.\nKrkobabić i Škorić kažu da svi građani koji su sada stigli iz inostranstva mogu svoju budućnost da ostvare u sopstvenoj ili zadružnoj mini-mlekari ili stočarskoj proizvodnji, u voćnjaku, vinogradu, plasteniku, pčelarstvu, proizvodnji lekovitih bilja u etno ili banjskom turizmu.\nU saopštenju se navodi da su dosadašnji rezultati projekta obnove zadrugarstva u Srbiji “500 zadruga u 500 sela” pokazali da je interesovanje za udruživanje u velikoj meri poraslo, da je za tri godine osnovano 700 novih zadruga, što, nije zabeleženo u istoriji Srbije.\nPrethodni tekstOtvaraju se pijace, prodavci i kupci sa maskama, tezge će biti zaštićene folijom\nSledeći tekstSavet stručnjaka: Kako pripremiti i rasaditi kupus


Strožija pravila za autoindustriju u EU-u | Autoindustrija | Al Jazeera Balkans\nNove mjere na kraju će ukloniti dizel-automobile s puteva, poručila je evropska komesarka za industriju Elżbieta Bienkowska.\nEvropski parlament usvojio je strožije propise koji imaju za cilj da spriječe ponavljanje Volkswagenovog skandala s manipulacijama emisijama štetnih plinova.\nZa nacrt zakona, koji će pojačati kontrolu Brisela i omogućiti izricanje kazne proizvođačima automobila u iznosu do 30.000 eura po vozilu, glasalo je 585 zastupnika, dok je njih 77 bilo protiv, prenosi agencija Reuters.\n"Nove mjere na kraju će ukloniti dizel-automobile s puteva. Dizel-vozila neće nestati iznenada, ali nakon ovogodišnjeg rada prilično sam uvjerena da će nestati mnogo brže nego što možemo zamisliti", izjavila je evropska komesarka za industriju Elżbieta Bienkowska.\nPrema novom nacrtu zakona, automobilske kompanije više neće direktno vršiti uplate agenciji za testiranje, a članice EU-a morat će finansirati centre za testiranje ispušnih plinova.\nZvanični Brisel također će dobiti ovlaštenje da provede kontrole vozila i odredi kaznu u slučaju prekršaja, prenosi Tanjug.\nOvaj zakon, međutim, tek treba biti finaliziran u pregovorima evropskih parlamentaraca, Evropske komisije i zemalja članica.\nKao odgovor na skandal s VW-om iz septembra 2015. godine, koji je u svojih 11 miliona automobila širom svijeta instalirao softver za manipulacije emisijama štetnih plinova, Evropska komisija predložila je izmjenu propisa u vezi s načinom na koji se licenciraju i testiraju vozila u EU-u.\nVW zbog kvarova povlači blizu 600.000 vozila u SAD-u


"Cooper tires" kupio "Trayal" - Bizlife.rs\n“Cooper tires” kupio “Trayal”\n16:20 Kruševac, 08.12.2011.\nPredstavnici države Srbije i američke kompanije “Cooper tires” potpisali su danas okvirni investicioni ugovor, kojim je predviđeno da ta firma u prvoj fazi u Kruševcu investira više od 50 miliona evra i uposli sedam stotina radnika.\nUgovor su u zgradi Predsedništva Srbije potpisali ministar ekonomije i regionalnog razvoja Nebojša Ćirić i izvršni direktor kompanije “Cooper International” Harold Miler, a potpisivanju su prisustvovali predsednik Boris Tadić, premijer Mirko Cvetković i američka ambasadorka Meri Vorlik.\nAmerička kompanija praktično je kupila fabriku za proizvodnju automobilskih guma u okviru kruševačkog Trayal-a za 13 miliona evra, dok će ostali deo kompanije biti u zajedničkom vlasništvu države i sadašnjeg vlasnika bugarske kompanije “Brikel” pri čemu će država imati udeo od 25 odsto a ostatak će biti u vlasništvu bugarske kompanije.\nTadić je, po završetku ceremonije potpisivanja ugovora, istakao da Srbija ima velike potencijale koje strani investitori prepoznaju, ali i poručio da će vlada raditi na stvaranju još povoljnije poslovne klime.\nPredsednik Srbije je podsetio da je u sadašnjim okolnostima veoma teško privući investitore i da sve zemlje imaju probleme da dovedu neku kompaniju iz inostranstva. Tadić je podsetio da je Srbija u protekloj godini imala veći nivo investicija od Mađarske, BiH, Hrvatske i Slovenije zajedno, ali da se time ne zadovoljava.\nPodsećajući da je, nakon potpisivanja sporazuma sa “Fiatom”, u Srbiji oformljen klaster autondustrije, Tadić je poručio da će se raditi na tome da se u budućnosti u taj sektor privuku još neke strane kompanije. “Želimo da postanemo zemlja u kojoj će velike i značajne kompanije u budućnosti proizvoditi automobile velikih svetskih firmi”, istakao je Tadić.\nČestitajući američkoj kompaniji zbog dolaska u Srbiju, Tadić je izrazio očekivanje da će iz Srbije gume biti plasirane u ceo svet, a da će, kao i drugi investitori, “Cooper tires” biti zadovoljan kvalitetom radnika.\nPredsednik Vlade Srbije Mirko Cvetković izjavio je da podatak da je Srbija za deset meseci ove godine imala strane direktne investicije od 1,75 milijardi dolara, nije izvanredan, ali predstavlja povećanje od 100 odsto u odnosu na 2010.\nPremijer je istakao da je “Cooper tires” prepoznao potencijal Srbijei odgovarajući privredni ambijent u kome može da ostvari profit i dodao da današnji ugovor i niz drugih koji će doći govore da će se trend investiranja u Srbiju nastaviti i u 2012. godini.\nPredsednik Upravnog odobra “Cooper tires” Roj Arms istakao je da je ta kompanija izabrala Srbiju zbog kvalitetne radne snage, povoljnog geografskog položaja i podrške koju Vlada Srbije pruža u dolasku te kompanije. On je ocenio da će dolazak “Cooper tires”-a u Srbiju doneti profit toj kompaniji, Kruševljanima nova radna mesta, Vladi Srbiji prihod od poreza, a kupcima visoko kvalitetne automobilske gume.\nArms je ocenio da su vrednosti koje karakterištične u srpskom narodu slične onima koje poseduju i cene zaposleni u toj kompaniji, a kojih ima 13.000 širom sveta.\nMinistar ekonomije i regionalnog razvoja Nebojša Ćirić naveo je da, iako je izgledalo da će kruševački “Trayal” biti zapamćen po lošoj privatizaciji, potpisivanje ugovora sa “Cooper tires”-om pokazalo da to može biti trajno rešenje za kruševačko preduzeće. Prema njegovim rečima, današnji ugovor pokazuje da Vlada Srbije može da privuče multinacionalne kompanije i na jug Srbije.\nĆirić je objasnio da će posle kupovine fabrike automobilskih guma u okviru “Trayal”-a ona poslovati pod imenom “Cooper tires”, pošto će biti u stopostotnom vlasništvu te američke kompanije, koja će proizvodnju sa sadašnjih 500.000 guma ubrzo podići na tri miliona. Ministar je napomenuo i da će u prvoj fazi u fabrici biti zaposleno 500 ljudi, a zatim će broj biti povećan na 700 i sve će to biti dosadašnji radnici “Trayal”-a.\nŠto se tiče drugog dela kompanije “Trayal” koji je u zajedničkom vlasništvu države i bugarskog “Brikela”, zaposlenima je povezan radni staž, a rešen je i problem dugova koji su konvertovani u vlasništvo države u toj kompaniji.\nĆirić je napomenuo i da u tom delu kompanije koji proizvodi, između ostalog, kamionske gume i gume za bicikle, nastavlja da posluje pod imenom “Trayal”, država ima pravo da raskine ugovor u svakom trenutku.\n“Cooper” je jedan od najvećih svetskih proizvođača guma za industrijska i terenska vozila i automobile, i ima 60 postrojenja širom sveta. Takođe je i vlasnik britanske marke “Avon guma”, koja proizvodi gume za motocikle, automobile i trkaće motore.\nPored marke “Avon”, “Cooper” proizvodi gume marke “Din”, “Mastrkraft” i “Starfire”, a posle “Good year”-a je drugi najveći proizvođač guma u SAD.\nProizvodnja guma u Kruševcu će, kako je najavljeno, početi već u prvom kvartalu sledeće godine.\nbiznis ugovor poslovne vesti Srbija


Ćipa: Vreme je da Grčka krene putem Izraela i prizna Kosovo - Kosovo Online\n20. Februar 2021. • 08:25\nPolitički analitičar Akri Ćipa u autorskom tekstu za belgijski list „The Brussels Times“, zatražio je od Grčke da sledi isti put kao Izrael i da prizna nezavisnost Kosova, prenosi Ljajmi.\nĆipa ističe da bi diplomatsko priznanje Kosova, pored usklađivanja Grčke u diplomatskoj liniji sa SAD, uputilo snažnu poruku zemalja EU koje još nisu priznale Kosova.\n„Grčka ima priliku da doprinese razbijanju trenutnog zastoja i ubrizgavanju pozitivne energije koja može pomoći u olakšavanju rešavanja sukoba. Takvu akciju sigurno će pozdraviti većina zapadnih zemalja, kao i institucije EU“, tvrdi on, govoreći o dijalogu između Kosova i Srbije.\nPrema njegovom mišljenju, za razliku od drugih zemalja koje ne priznaju Kosovo, Grčka ima diplomatske institucije u toj zemlji.\n„Za razliku od drugih nepriznatih zemalja EU, Grčka ima Kancelariju za vezu na Kosovu, na nivou ambasadora, i naglasila je da teži jačanju ekonomskih odnosa. Poseta ministra spoljnih poslova Nikosa Dendiasa Kosovu prošlog oktobra bila je usredsređena na perspektivu regiona u EU i dijalog između Kosova i Srbije“, tvrdi Ćipa.\nOn poručuje da je “uspostavljanje kosovsko-izraelskih veza stvorilo važan presedan”.\n„Atina bi postupila pametno da je iz toga izvukla pouke“, zaključuje on.\nGrčka Kosovo priznanje nezavisnost diplomatija analiticari\nHaradinaj: Rama bolje da lobira da Grčka prizna Kosovo\nLider Alijanse za budućnost Kosova Ramuš Haradinaj poručio je albanskom premijeru Ediju Rami da bi mogao da radi na novim priznanjima nezavisnosti Kosova umesto što se nudi da posreduje u rešavanju problema između Grčke i Turske, prenosi Tanjug.\nMicotakis Vučiću: Grčka podržava dijalog, ali ne menja stav o nepriznavanju Kosova


Drugo mesto za košarkaše Foke na regionalnom turniru „Basket 4 Kids“ | Kragujevački sport\n20. maja 2018. | Kategorija: Košarka,Mlađe kategorije\nMladi košarkaši Foke ostvarili su veliki uspeh osvojivši drugo mesto na završnom turniru regionalnog projekta „Basket 4 Kids“, koji je okupio najbolje pionirske ekipe sa prostora bivše Jugoslavije. Kragujevčani su u velikom finalu poraženi od slovenačkog Heliosa rezultatom sa 29:51, ali su i pored tog poraza ostavili sjajan utisak kao jedini srpski predstavnik na finalnom turniru.\nKošarkaši Foke su najpre u grupnoj fazi savladali Osijek iz Hrvatske sa 35:32, zatim je usledio poraz od potonjeg protivnika u finalu, slovenačkog Heliosa, rezultatom 51:61, da bi u odlučujućem meču za prolazak u polufinale izabranici trenera Vojislava Ćirovića deklasirali Vardar iz Skoplja sa 47:16.\nU polufinalu košarkaši Foke za protivnika su imali odličnu ekipu Zadra, koju su uspeli da pobede rezultatom 32:26 i tako obezbedili prolaz u finale, gde ih je ponovo čekao slovenački predstavnik Helios. Nažalost, i u drugom međusobnom odmeravanju snaga na ovom turniru Slovenci su bili uspešniji, pa su zasluženo osvojili prvo mesto na kraju takmičenja.\nZa najboljeg igrača turnira proglašen je član pobedničke ekipe Jan Vide. Na takmičenjima u šutiranju trojki i veštini baratanja loptom najuspešniji su bili timovi iz Hrvatske. Košarkaši Zadra pokazali su se kao najveštiji u baratanju loptom, dok su najpreciziniji u šutiranju trojki bili članovi ekipe Vrijednosnice Osijek, koja se na završnom turniru našla zahvaljujući specijalnoj pozivnici.\nOvogodišnji projekat „Basket 4 Kids“, koji je organizovan od strane televizije Sport Klub, okupio je ukupno 96 ekipa iz regiona, dok je za sledeću godinu planirano da učestvuje oko 200 ekipa.\nKošarkašice kragujevačke Foke na finalnom turniru prvenstva države\nSK Foka organizator polufinalnog turnira za pionire u košarci\nSK Foka organizuje Đurđevdanski turnir u košarci\nKošarkašice Radničkog pobedom u Pirotu potvrdile prvo mesto u Drugoj ligi Jug B


Stejt department: Asanž pokušava da skrene pažnju\nAmerički Stejt department optužio je u ponedeljak osnivača sajta Vikiliks Džulijana Asanža da kritikama na račun SAD pokušava da skrene pažnju sa optužbi za seksualno zlostavljanje, za šta ga terete u Švedskoj.\nStejt department navodi da Asanžov slučaj nema nikakve veze sa SAD ili s objavljivanjem američkih depeši preko sajta Vikiliks. Naglašava se da je izručenje Asanža isključivo stvar Velike Britanije, jer se onivač Vikiliksa nalazi u ambasadi Ekvadora u Londonu, kao i Švedske i Ekvadora.\nPortparolka Stejt departmenta Viktorija Naland kritikovala je Ekvador zbog toga što je odobrio politički azil Asanžu, optužujući tu državu da je pokušala da taj problem prenese na Organizaciju američkih država, međunarodnu organizaciju koja okuplja 35 zemalja Severne i Južne Amerike.\nAsanž je juče s balkona ambasade Ekvadora pozvao američkog predsednika Baraka Obamu da prekine "lov na veštice" i poručio da je žrtva američke politike.


(FOTO) Er Srbija danas pokazala sav svoj luksuz | Banjaluka.net\n(FOTO) Er Srbija danas pokazala sav svoj luksuz\nEr Srbija je danas obeležila otvaranje svog Premijum salona na Međunarodnom aerodromu Nikola Tesla u Beogradu.\nGeneralni direktor Er Srbije Dane Kondić i gradonačelnik Beograda Siniša Mali poručili su da je to još jedan dokaz da je srpska avio-kompanija najbolja u regionu i jedna od vodećih u Evropi.\nNa svečanom otvaranju je istaknuto da je to prvi luksuzni salon Er Srbije i prvi takav salon u zemlji, odnosno na beogradskom aerodormu, koji će koristiti putnici Er Srbije u biznis-klasi.\nPremijum salon Er Srbije prostire se na 398 metara kvadratnih i može da primi 80 gostiju, a sadrži poslovni centar, besplatni bežični internet, električne adaptere i USB priključke, kompjutere, restoran, kupatilo sa tuš-kabinama, prostorije za molitvu, domaću i stranu štampu, televiziju, kao i udobne fotelje za odmor.\nGosti salona mogu da uživaju uz prepoznatljivu hranu i pića Er Srbije, švedski sto, vina srpskih proizvođača i drugo.\nMali je tom prilikom istakao da je Er Srbija ove godine povećala prihode za 20 odsto, a broj putnika za 30 odsto, kao i da je ta kompanija od Jata, koji je bio gubitaš, sada postala najveća i najbolja kompanija u regionu.\nMali, koji je i predsednik Nadzornog odbora Er Srbije, rekao je da je takav neverovatan uspeh postignut za manje od dve godine, jer je kompanija u 2013. godini imala gubitke od 73 miliona evra, a da je već u 2014. godini ostvarila profit od 2,7 miliona evra.\nPrema njegovim rečima, ove godine kompanija je zaposlila 239 mladih radnika.\n– Do kraja godine biće uveden vaj -faj internet u svim avionima- rekao je Mali.\nGradonačelnik Beograda je naglasio da je Er Srbija pravi pokretač privrede Srbije.


Projekti – Međunarodna mreža pomoći IAN | International Aid Network\nU Srbiji živi 211.972 korisnika socijalne pomoći, ali prema Ombudsmanu oko 500.000 građana Srbije ne može da zadovolji osnovne životne potrebe. U najgoroj su situaciji porodice sa troje i više izdržavane dece, stariji, bolesni i nezaposleni. Među njima su i srpski državljani vraćeni po Sporazumu o readmisiji. 846 osoba je deportovano iz EU u 2019. godini, dok se procenjuje da …\nProjekat ima za cilj jačanje integracionih kapaciteta najmanje 100 tražilaca azila kroz pružanje specifičnih znanja o relevantnim psihosocijalnim i životnim veštinama i unapređenje njihovog mentalnog zdravlja. Prava integracija tražilaca azila podrazumeva dugoročnu brigu o zdravlju, jer kada su zdravstveno stabilni, onda su sposobni i spremni za naredne korake u integraciji, kao što su: veće uključivanje u društvo, napuštanje centara za …\nProjekat, koji podržava UNHCR, ima za cilj da se ojačaju i podrže tražioci azila kako bi najadekvatnije i najefikasnije mogli da pruže pomoć i podršku drugim osobama koje su u istoj ili sličnoj situaciji. Trening je dizajniran za tražioce azila koji su smešteni u centrima za azil i koji bi znanje stečeno na treningu iskoristili za efikasniju komunikaciju u svojoj …\n26. juna zvanično je otpočela realizacija projekta Vrednovanje brige o deci i kućnih poslova. Projekat je deo većeg projekta “Rodno odgovorno upravljanje – Preraspodela neplaćenog rada“, koji sprovodi UN Women u saradnji sa Koordinacionim telom za rodnu ravnopravnost i uz podršku Vlade Ujedinjenog Kraljevstva i Britanske ambasade. Aktivnosti na projekti imaju za cilj: – Ekonomsko osnaživanje žena i zaštitu njihovih …\nIako je prošlo više od dve decenije od oružanog sukoba na teritoriji bivše Jugoslavije, mnoge žrtve i preživeli još uvek čekaju pravdu. Hiljade muškaraca i žena, žrtava ratne torture, živeći većinski na marginama društva, i dalje su u potrazi za pravdom. Žrtvama svedocima/svedokinjama ratnih zločina neophodno je pružiti podršku i psihološki ih pripremiti za proces suđenja kako bi se umanjili …\nOd potpisivanja Sporazuma o readmisiji 18. septembra 2007. godine u Briselu između Republike Srbije i Evropske Unije, veliki broj ljudi je sa svojim porodicama doborovoljno ili prisilno deportovan u svoju zemlju porekla, Srbiju i Albaniju. Više od 20 000 državljana Srbije je deportovano iz EU, od kojih 75% čini romska populacija. OPŠTI CILJ PROJEKTA je poboljšanje kvaliteta života i podsticaj …\nOpšti cilj projekta je svet bez torture gde su počinioci dovedeni pred lice pravde, a preživeli u potpunosti uživaju svoja ljudska prava. Specifični cilj je doprinos efikasnoj prevenciji torture, borbi protiv nekažnjivosti i isceljenju posledica torture na Balkanu. Ciljevi projekta će se postići kroz model koji obuhvata tri međusobno povezana i interaktivna klastera aktivnosti – klaster prevencije, odgovornosti i rehabilitacije. …\nOpšti cilj projekta je poboljšanje mentalnog zdravlja i sveukupnog blagostanja izbeglica/migranata/tražilaca azila u Srbiji Specifični ciljevi projekta su: – Specijalizovana psihoterapija i/ili psihijatrijsko lečenje za visoko traumatizovane osobe, uključujući i žrtve torture. – Grupa izbeglica/migranata/tražioca azila obučena u aktivnostima zaštite na nivou zajednice, uključujući vršnjačko savetovanje i sprovođenje grupa za samopomoć. Aktivnosti: 1. Pružanje specijalizovane psihoterapije visoko traumatizovanim osobama – …\nOpšti cilj projekta je da doprinese iskorenjivanju torture i nekažnjivosti u srpskom društvu i lečenju posledica torture. Opšti cilj će se postići kroz sledeće specifične ciljeve: 1) Borba protiv torture i nekažnjivosti praćenjem sprovođenja Akcionog plana za poglavlje 23 i zalaganjem za zakonodavne promene. 2) Obezbeđivanje adekvatnog pravnog leka i rehabilitacije žrtava kroz kampanju za pravo na rehabilitaciju i obeštećenje. …\nCilj projekta je poboljšanje kvaliteta života izbeglica i migranata koji su smešteni u prihvatnom centru u Bosilegradu kao i podsticanje integracije u lokalnu sredinu. U okviru ovog projekta, koji traje do 28. Februara 2018, IAN pruža psihosocijalnu podršku izbeglicama i migrantima održavajući psihološke kao i kreativne radionice sa ženama i decom u prihvatnom centru. Kreativne radionice vode iskusne umetnice nevladine …\nOpšti cilj projekta je da doprinese dobrobiti, poboljšanju zdravlja i psihološkog stanja i kvalitetu života žrtava torture i članova njihovih porodica među izbeglicama sa Bliskog istoka i Severne Afrike koji borave u Srbiji. Cilj će biti ostvaren kroz sveobuhvatnu pomoć koja uključuje psihološku, medicinsku i pravnu pomoć za žrtve torture i članove njihovih porodica. Intenzivna saradnja sa različitim akterima (kancelarija …\nEfikasna identifikacija i dokumentovanje torture\nKratak opis projekta: Cilj projekta je da doprinese boljoj identifikaciji i dokumentovanju posledica torture među azilantima. Ovaj projekat je razvijen kako bi se pomoglo zdravstvenim radnicima i drugim relevantnim akterima u radu sa novim, gorućim problemom koji se tiče povećanog broja izbeglica i azilanata u Srbiji. Među azilantima postoji veliki broj onih koji su bili podvrgnuti mučenju, u zemlji porekla …


BEOGRAD – Srbija, ali i ostale zemlje Jugostočne Evrope u poslednje vreme zanimljive su svetskim ulagačima, ali ono što nedostaje su „lokalni igrači“ odnosno ulagači sa manjim transakcijama u oblastima u kojima postoji neiskoričhenih potencijal, ocenjeno je danas na 13. SEE Private Equity and M&A Forum.\nDirektorka kompanije Venturexćange Mirna Marović rekla je da je Srbija definitivno došla na globalnu scenu kada su u pitanju private equty fondovi i da se može reći da je, kako Srbija, tako i ceo region Jugoistčne Evrope postao zanimljiv svetskim ulagačima.\nOna je kao primer navela da ulazak jednog od najvećih fondova KKR koji je pre pet godina kupio Junajted grupu koja je potom prodata BC Partners-u pokazuje zašto je važna takozvana strategija „by and bill“.\n„Postoji trend da investitori vole strategije koje su uspešne i testirane a ovo je takva jedna strategija i u regionu nedostaje više ulagača koji će gledati manje transakcije i koji će imati apetit za ono gde postoji ogroman neiskorišćeni potencijal a to su transakcije u koje će se ulagati 10,15 ili miliona evra“, rekla je Marović.\nMarović je rekla i da nedostaju lokalni igrači, koji bi mogli da podstaći da se međunarodne finansijske institucije uključe u proces razvoja tržišta.\nGovoreći o poslovnoj klimi u Srbiji i regionu, Marović je kazala da gledajući makroekonomske pokazatelje situacija nikad nije bila bolja i da se beleže solidne stope rasta, a da su cene zadužvanja na niskim granama.\nNapominje da ipak treba biti oprezan zato što u celom svetu vlada oprez i povećana nesigurnost te da je dosta barijera koje sprečavaju takozvane private equity transakcije.\nMarović je navela i je da se očekuje da će u periodu od ove do 2023. godine stope rasta u regionu iznositi tri do cetiti odsto.\nTo, kazko je rekla, nije na nivou koji je zabeležen 2006. i 2007. godine, ali su te stope rasta ipak održive i pristojne.\nTakođe postoje i demografski izazovi i niska kupovna moć da bi tržiste raslo, navela je Marović.\nPrimetila je da svi ulažu u sigurne poslove, a da je tržiste zemalja u ovom regionu daleko od glavnih tržista šireg regiona i čim dođe do krize, uverena je, region će to osetiti.\n„Ako bi došlo do veće krize, a moguće su, naša regija će to osetiti i to bi moglo da se prelomi ne sledeće, već možda 2021. i 2022. godine povećanjem cena finansiranja“, kaže ona.\nUčesnici skupa su ukazali na značaj kineskih investicija u Srbiji među kojima preuzimanje kompanije RTB Bor.\nTakođe su kao bitne i upešne ocenili koncesiju aerodroma „Nikola Tesla“, prodaju Galenike ističući da se očekuje da će privatizacija Komercijalne banke koja se očekuje biti takođe sprovedena uspešno i na najbolji način.\nUčasnici su ukazali na značaj predvidivosti poslovanja kako bi investitori doneli odluku da ulažu.\nInače, private equity fondovi, su grupe investitora koji upravljaju značajnom količinom kapitala. Oni ulažu u preduzeća sa visokim potencijalom rasta na srednji i dugi rok, prosečno pet godina, a ulaganje uključuje i aktivno ušešće u upravljanu firmom, veoma često i promenu strategije poslovanja, menadžmenta ili kupovinu dugova u zamenu za udeo kapitala.


Kisić: Ovo nije onaj virus iz marta, ali se isto prenosi - Sandžak Haber - Sandžačke Internet Novine\nNaslovna Srbija Kisić: Ovo nije onaj virus iz marta, ali se isto prenosi\nNis, 23. aprila 2020. - Zamenik direktora Instituta "Batut", prof. dr Darija Kisic Tepavcevic na konferenciji za medije Staba za upravljanje krizom u Nisavskom i Toplickom okrugu. FOTO TANJUG - DIMITRIJE NIKOLIC - bk\nKisić: Ovo nije onaj virus iz marta, ali se isto prenosi\nBEOGRAD – Zamenica direktora Instituta za javno zdravlje “Dr Milan Jovanović Batut” Darija Kisić Tepavčević rekla je da “ovaj virus više nije onaj iz marta i aprila”, da se danas pojavljuje u mnogo blažoj formi nego pre tri meseca, ali da su načini prenošenja isti pa i dalje treba primenjivati sve zaštitne mere. Za održani fudbalski derbi kazala je da nije bio skup visokog rizika, jer je održan na otvorenom.\nPrethodni tekstPrivremena zabrana izlaska pacijentima Novopazarske banje\nSledeći tekstBOMBA: Fudbalski klub Novi Pazar novi član Super lige Srbije


Banke godišnje pretrpe štetu od 1,8 miliona dolara usled onlajn bezbednosnih incidenata | Adria Daily\nNalazite se na:Početna»Društvo»IT&Tehnologija»Banke godišnje pretrpe štetu od 1,8 miliona dolara usled onlajn bezbednosnih incidenata\nOd Adria Daily izbačeno\t 15. juna 2017. IT&Tehnologija\nPrema nedavnom istraživanju koje je sprovela kompanija Kaspersky Lab, broj sajber bezbednosnih incidenata u onlajna bankarstvu drastično je porastao. Rezultati istraživanja ukazuju na činjenicu da onlajn bankarski incidenti prave bankama prosečnu štetu u iznosu od 1.754.000 američkih dolara, što predstavlja duplo veći iznos u poređenju sa troškovima oporavka od malver incidenata, za koje je u proseku neophodno izdvojiti 825.000 američkih dolara.\nIstraživanjem je ustanovljeno da čak 61 odsto sajber bezbednosnih incidenata koji pogađaju banke nose sa sobom dodatne štetne posledice za napadnute organizacije, uključujući gubitak podataka, urušavanje brenda/reputacije kompanije, gubitak poverljivih informacija i druge. Ovi podaci, kao i drugi podaci obuhvaćeni ovim istraživanjem, svaraju pritisak za finansijske organizacije i primoravaju ih da uvedu adekvatne bezbednosne mere kako bi se zaštitili od incidenata u onlajn bankarstvu, naročito DDoS napada, koji mogu da budu ozbiljna pretnja za onlajn bankarske usluge.\nDDoS napadi na finansijske institucije najčešće imaju za cilj da onesposobe veb stranice za onlajn bakarstvo. Istraživanje je ukazalo na činjenicu da kada se organizacije suoče sa DDoS napadom, najviše budu pogođeni resursi u bankarskom sektoru, koji se odnose na krajnje potrošače. Na primer, kod 49 odsto banaka koje su bile mete DDoS napada primećen je negativan uticaj na njihove veb stranice (u poređenju sa 41 odsto kod nefinansijskih organizacija), dok je 48 odsto banaka koje su bile žrtve DDoS napada imalo zastoj u radu svojih onlajn bankarskih usluga.\nKako bi bile adekvatno pripremljene za rešavanje incidenata u vezi sa onlajn bankarskim uslugama, kompanija Kaspersky Lab podstiče finansijske organizacije da dele informacije o bezbednosnim pretnjama. Za više informacija, pročitajte celokupan izveštaj na sledećem linku.\nPrethodni članakStižu himne koje pune stadione – Poslušajte novu pesmu Kilersa!\nSledeći članak Primena autorskog i srodnog prava u Srbiji


ĐOKOVIĆU ĆE SE OVO SVIDETI: Stari Dejvis kup ide u istoriju, kreće novi format - Tenis, Dejvis kup, The Best Of\nHotSport»Tenis, Dejvis kup, The Best Of»ĐOKOVIĆU ĆE SE OVO SVIDETI: Stari Dejvis kup ide u istoriju, kreće novi format\nDarko Noveski| 2018-08-16T17:42:28+00:00\t16. avg 2018. 17:41|0 komentara|HotSport\nOd sledeće godine Dejvis kup više neće biti isti, napravljen je novi format koji će se sigurno svideti najboljim teniserima planete.\nStari sistem takmičenja u Dejvis kupu odlazi u istoriju i novi će ličiti na Svetsko prvenstvo u tenisu. Od sada će na finalnom turniru takmičiti 18 selekcija, a pre toga igraće se kvalfikacioni mečevi.\nFinalnom delu će prethoditi kvalifikacije u februaru. U njima će učestvovati 24 ekipe, a pored 12 selekcija u finalnom delu će nastupiti četiri polufinalista iz prethodne godine, odnosno dve reprezentacije koje će dobiti specijalnu pozivnicu. Ekipe će biti podeljene u šest grupa, a mečevi ce biti igrani od ponedeljka do četvrtka.\nPrvoplasirane selekcije iz svake grupe i dve najbolje drugoplasirane izboriće plasman u četvrtfinale koje je na programu u petak, subota je rezervisana za polufinale, a nedelja za finale. Dve najslabije selekcije iz grupne faze ispadaju iz elite, a sve reprezentacije koje nisu izborile polufinale naredne godine ce igrati u kvalifikacijama.\nOd 140 glasova novi format je dobio podršku čak 71 posto. Protiv novog formata bile su Velika Britanija i Australija. ITF je izložio biznis plan kroz koji bi ušlo nešto oko tri milijarde dolara za 25 godina, a on bio bio finansiran od kineske grupe Kosmos koju je osnovao Đerar Pike.\nTAGOVI: Dejvis Kup, Novak Đoković, Dejvis kup reprezentacija Srbije


Komšić: BiH je odigrala značajnu ulogu u vijeću sigurnosti\nNaslovnica Novine Komšić: BiH je odigrala značajnu ulogu u vijeću sigurnosti\nBiH – Predsjedavajući Predsjedništva BiH Željko Komšić obratio se, uime BiH, zemlje nestalne članice Vijeća sigurnosti UN-a, Generalnoj skupštini UN-a prvog dana generalne debate.U govoru koji je prethodno usaglašen u Predsjedništvu BiH, Komšić je istakao da je BiH odigrala značajnu ulogu svojim aktivnostima u Vijeću sigurnosti, pomažući u postizanju efikasnih i blagovremenih odgovora na događaje koji su bili prijetnja miru u svijetu.\nČlanstvo “malih država”, pored velikih svjetskih sila u Vijeću sigurnosti označio je izuzetno značajnim jer na taj način i ove zemlje dobivaju priliku da iznesu svoje stavove i učestvuju u donošenju odluka Vijeća sigurnosti o najvažnijim pitanjima međunarodnog mira i sigurnosti.\nOsim članstva u Vijeću sigurnosti, BiH i dalje daje konkretan doprinos aktivnostima UN-a, aktivnim učešćem u mirovnim operacijama UN-a u Liberiji, Sudanu, na Kipru i u DR Kongu, istakao je.\nPredsjedavajući Predsjedništva BiH Željko Komšić je naglasio opredjeljenje i jedinstvenost BiH na putu ka punopravnom članstvu u Evropskoj uniji te naveo da su pitanja dobrosusjedske i regionalne saradnje usko vezana za integracije BiH u EU i NATO, a što je strateški i prioritetni vanjskopolitički cilj BiH.\n– Za BiH je to najbolji i jedini put za postizanje stabilnosti, sigurnosti, ekonomskog razvoja i prosperiteta za sve građane BiH, dodao je.\nKomšić je naglasak stavio i na spremnost BiH za regionalnu i subregionalnu saradnju i dijalog između susjednih zemalja koje predstavljaju skup različitih, ali i sličnih kultura i tradicija koje na Balkanu stoljećima žive.\n– BiH je okrenuta budućnosti i saradnji sa susjednim državama na principima međusobnog poštovanja i uvažavanja suvereniteta i teritorijalnog integriteta. Mi smo zainteresovani da podijelimo s drugima svoja iskustva i da na temelju uvažavanja međusobnih razlika, koje, po našem mišljenju, mogu da predstavljaju prednost, razvijamo međusobno korisne odnose u postkonfliktnoj izgradnji mira, naveo je predsjedavajući Komšić u govoru.\nTokom prvog dana generalne debate 66. zasjedanja Generalne skupštine UN-a, u izlaganjima 34 predsjednika, posebno mjesto je zauzimalo najavljeno podnošenje zahtjeva Palestine za punopravno članstvo u UN-u, o čemu su lideri svjetskih zemalja tokom izlaganja imali vrlo često oprečne i suprotstavljene stavove.\nU toku izlaganja, Komšić je iskazao zabrinutost zbog zastoja u rješavanju krize na Bliskom istoku te istakao da, unatoč optimističnim najavama i planovima, nije došlo do očekivanog pokretanja i dinamiziranja mirovnog procesa.\n– Rješenje na principu miroljubive koegzistencije dviju suverenih država: održiva i nezavisna Palestina i stabilan i siguran Izrael, uz poštovanje odredaba međunarodnog prava i instrumenata u području humanitarnog prava i ljudskih prava, jedini je put naprijed, istakao je.\nTokom večeri, predsjedavajući Predsjedništva BiH Željko Komšić je prisustvovao prijemu koji je predsjednik SAD-a Barack Obama organizovao za predsjednike država učesnica zasjedanja Generalne skupštine UN-a, saopćeno je iz Predsjedništva BiH.\nlud,zbunjen,normalan 2. Oktobra 2011. At 16:11\ndali je kukavicje jaje ovaj Komsic,koga on predstavlja,Hrvate sigurno ne\ngazija Bosne srebrene 24. Septembra 2011. At 21:48\nBRAVO ,PAŠA NAŠ SOLIDNI.


Potpredsednica Vlade Srbije i ministarka građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture prof. dr Zorana Mihajlović u Centru za daljinsko upravljanje u Topčideru: Dobro funkcionisanje železničkog saobraćaja u zimskim uslovima Utorak, 10. januar 2017.\n“Železnički saobraćaj dobro funkcioniše u teškim zimskim uslovima kakve imamo poslednjih dana. Vremenske neprilike ipak su uticale na nastanak brojnih oštećenja na železničkim sredstvima i infrastrukturi. Ukupna šteta iznosi oko 3,7 miliona dinara, od čega je tri miliona u teretnom saobraćaju zbog oštećenja na lokomotivama - izjavila je danas potpredsednica Vlade Srbije i ministarka građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture prof. dr Zorana Mihajlović prilikom obilaska Centra za daljinsko upravljanje u Topčideru.\n„Bilo je pucanja šina na pojedinim prugama, kao i određenih kašnjenja, što je nemoguće izbeći u uslovima niskih temperatura, snega i leda, ali su železničari brzo reagovali i otklanjali kvarove u kratkom roku, istakla je Mihajlovićeva koja je Centar daljinskog upravljanja obišla zajedno sa direktorima četiri železnička preduzeća.\n„Procena na današnji dan je, da je ekonomska šteta zbog problema u normalnom unkcionisanju železničkog saobraćaja kod „Srbija Karga“, „Srbija Voza“, „Infrastrukture železnice Srbije“ i obustave plovidbe na Dunavu između 10 i 13 miliona dinara dnevno. Nadamo se da će se vremenske prilike popraviti, pa će se i štete smanjiti“, objasnila je Mihajlovićeva.\nPrema njenim rečima prioritet zaposlenih u javnim preduzećima prethodnih dana bio je da se zaštite ljudi, oprema i da se smanje ekonomske štete, naročito na železnici i u upravljanju Dunavom.\nSvi sistemi funkcionišu, svi dobro rade svoj posao i ne može niko da kaže da nas zima nekad iznenadi. Vremenske prilike nisu jednostavne, ali se sa tim borimo“, istakla je ministarka. Centar za daljinsko upravljanje u Topčideru, koji je ministarka danas obišla sa saradnicima, postoji od 1970. godine, najveći je od tri centra daljinskog upravljanja u Srbiji i pokriva blizu dve trećine ukupno elektrificiranih pruga na teritoriji Srbije.\nIz Topčidera se upravlja i reguliše napon u 13 elektrovučnih postrojenja, iz kojih se napaja 1.550 kilometara elektrificirane mreže, uključujući pruge Beograd-Bar, Beograd-Šid, Beograd-Pančevo, Beograd-Mala Krsna-Velika Plana, kao i kompletan Beogradski železnički čvor. IZDVAJAMO


Test se lako tumači i klinički je potvrđen, uz vreme čekanja od samo 2 nedelje i naprednu klasifikaciju:\nU slučaju pozitivnog rezultata BRCA Test pacijentu omogućava da donese odluku o potrebi češćih dijagnostičkih kontrola ili odgovarajućih procedura lečenja, kako kod osobe kod koje se detektuju mutacije gena, tako i kod njenih članova porodice.\nKada se utvrdi postojanje mutacije gena kod neke osobe, to znači da su i članovi porodice potencijalni nosioci mutacija. Dakle, pozitivan rezultat testa ima impikacije i na članove porodice, čak i na buduće generacije. To znači da osobe kod kojih je dokazana mutacija ovih gena mogu taj mutiran gen preneti na svoje potomstvo.\nSinovi i ćerke nosioca mutacija imaju verovatnoću 50% da će je naslediti od roditelja.


Lajčak: Danas finalizacija pitanja o kojima su Beograd i Priština ranije pregovarali - Politika - Dnevni list Danas\nPočetna » Vesti » Politika » Lajčak: Danas finalizacija pitanja o kojima su Beograd i Priština ranije pregovarali\n„Uoči sastanka na visokom nivou u okviru dijaloga Beograda i Prištine početkom septembra, ponovo sam se sastao sa pregovaračima u Briselu kako bismo radili na finalizaciji pitanja o kojima smo razgovarali na prethodnim sastancima“, naveo je Lajčak na Tviteru.\nU Briselu je danas ekspertski sastanak o dve teme – nestali i raseljeni i o ekonomskim pitanjima.\nTo je treći ekspertski sastanak od kada je letos briselski dijalog Kosova i Srbije obnovljen posle skoro dve godine zastoja.\nPo ustanovljenoj praksi, Lajčak prvo razgivara zasebno sa svakom delegacijom, a potom se sastaju sve tri strane.\nSrbiju na ekspertskom nivou predstavlja šef kancelarije njene vlade za Kosovo, Marko Djurić, a Kosovo koordinator za dijalog, Skender Hiseni.\n3 reagovanja na “Lajčak: Danas finalizacija pitanja o kojima su Beograd i Priština ranije pregovarali”\n27. avgusta 2020. u 17.41\nNesporazum. Nikada nista nisu, niti ce pregovarati lokalni organi gradske samouprave Beograda i Pristine. G. Vesic ne pregovara. Nego vlada Srbije i vlada Kosova\n27. avgusta 2020. u 17.55\nAko ćemo pravo, direktor kancelarije za KiM i privremeni organi Kosova *.\nMiroslav Lajček i ako je posrednik iz EU ipak je predstavnik države koja ne priznaje R. Kosovo.\nEkspert Marko kaže:\n28. avgusta 2020. u 00.17\nSrbiju na ekspertskom nivou predstavlja šef kancelarije njene vlade za Kosovo, Marko Djurić


Popis nelegalnih objekata | O nekretninama\nLeave a Comment\t/ Lokalno tržište / By Nikola Vejin / October 21, 2016 January 18, 2017 / divlja gradnja, inspekcija, legalizacija\nAkcija koja ima za cilj popis nelegalnih objekata je veoma dobro smišljena i za sad prilično traljavo provedena. Određen je postupak, određeno je ko sprovodi postupak i na kraju datum do kad to sve treba biti gotovo. Međutim nije određeno šta će se desiti ukoliko taj postupak ne bude završen do predviđenog datuma.\nPrema prvim najavama iz Ministrarstva građevine rok za popis nelegalnih objekata u Srbiji se neće produžavati. Međutim ne nudi se odgovor šta će biti sa onim objektima koji ne budu popisani do 27 novembra 2016 godine kada ističe zadnji rok lokalnim samoupravama.\nZa ovu akciju nije predviđen zakon o legalizaciji objekata, nego Zakonu o ozakonjenju objekata (član 48). Kako ima dosta vesti vezanih za ovo može doći do zabune.\nProblem se malo bolje u ovom slučaju može uočiti kada se pogleda učinak do sada, od nekih 700 000 nelegelnih objekata do sad je popisano malo preko 196 000. Ovako mali broj zabeleženih objekata koji nisu legalizovani, nije usled sporog rada inspektora. Oni su uglavnom angažovani bez većih prekida od početka ove godine.\nNegde je to manje, negde je više. Uzmemo na primer Paraćin gde je zabeleženo malo preko 700 nelegalnih objekata od ukupno 8 000 prema nekim procenama. Sa druge strane u Novom Sadu je procena da ima 10 000 nelegalnih objekata a popisano je u ovoj akciji preko 5 000.\nJedna od opcija koja je u igri jeste to da se računa da su u pitanju većinom pomoćni i ekonomski objekti, pa postoji najava izrade dodatnog uputstva za njih. Takođe sve se ovo zasniva na nekim pretpostavkama koliko ima nelegalnih objekata, u postupku legalizacije je 770 000 i sa 700 000 nelegalnih dolazi se do cifre od 1,5 miliona koja treba da se reši..\nPopis nelegalnih objekata bi verovatno bio olakšan da je već dostupan satelitski snimak koji je vlada Srbije, odnosno Ministrarstvo građevine poručilo. Neke lokalne samouprave povećavaju broj ljudi koji rade na terenu, a i najavljeno uputstvo za upis pomćnih i ekonomskih objekata će ubrzati postupak. Međutim svi se slažu da taj posao neće biti završen u predviđenom roku, a kako nema sankica verovatno će se samo nastaviti nakon toga do završetka.\nDo sada je za legalizaciju podneto 770.934 zahteva u raznim postupcima koje je država organizovala. Odrađeno je malo manje od 3% od tog broja, a iz ministarstva potvrđuju da taj broj raste u poslednje vreme.\nPostupak za legalizaciju nije ni na koji način vremenski ograničen, mada se u pojedinim senzacionalističkim medijima igrom reči stvara taj utisak. Koristi se sličnost fraza legalizacija nelegalnih objekata i popis nelegalnih objekata.\nSvi problemi proizilaze iz potrebe vladajuće većine u parlamentu da kratkim rokovima se pokaže kao uspešna. Daje se ograničen rok za rešavanje problema koji je nastajao decenijama kao što je to slučaj sa nelegalnom gradnjom.\nKada je u pitanju zakon o legalizaciji objekata i slična dokumenta koja se donose u cilju rešavanja ovog problema se u nepravedan položaj dovode oni koji su svoje objekte gradili poštojeći kompletnu proceduru. Svakako da se problem treba rešiti i stvari dovesti u redovno stanje, ali malo boljom pripremom bi se izbegle situacije kao ova sa krajnjim rokom za popis objekata koji nisu legalni.


Osim vođa kavčana, pod lupom su se našli i njihovi saradnici koji su obuhvaćeni istragom, a čiji dokazi o imovini će takođe biti prečešljani\nVođe kavčana Slobodan Kašćelan i Radoje Zvicer/MUP/Printscreen\nSpecijalno državno tužilaštvo pokrenulo je finansijsku istragu protiv navodnih vođa “kavačkog klana“, Slobodana Kašćelana i Radoja Zvicera, koji se terete za stvaranje kriminalne organizacije, pokušaj ubistva i ubistvo u saizvršilaštvu.\nTužilaštvo na ovaj način pokušava da utvrdi poreklo imovine Kašćelana i Zvicera, odnosno da li imaju dokaze da je imovina stečena legalno ili od kriminalnih aktivnosti za koje se terete, prenosi crnogorski portal Dan.\nKavački klan imao cenovnik: Miljković od dostave zaradio preko 30.000 evra\nKo seje smrt u regionu: “Kavački klan” regrutuje ubice iz Beograda\nDa je finansijska istraga u toku, Danu je potvrđeno iz Specijalnog državnog tužilaštva.\n– Povodom Vaših pitanja obaveštavam Vas da je u ovom tužilaštvu u predmetu koji je formiran protiv S.K. i drugih lica, finansijska istraga u toku i da se prikupljaju sve neophodne činjenice i podaci, a više informacija i podataka nije moguće saopštiti radi zaštite interesa ovog postupka – saopštila je specijalna tužiteljka i portparolka SDT-a Sanja Jovićević.\nLisice na ruke tada su stavljene njemu i njegovim saradnicima zbog sumnje da su izvršili više krivičnih dela, ali je sudija za istragu Višeg suda u Podgorici odlučio da nema osnova da im odredi pritvor, pa ih je pustio da se brane sa slobode.\nfinansijska istraga Kavački klan Radoje Zvicer Slobodan Kašćelan


Počela vakcinacija zaposlenih u Ziđinu\nTanjug 11. februara 2021. 10:20\nBOR – U kompaniji Serbia Zijin Copper počela je vakcinacija, čime se ta kompanija, kako je saopštila, pridružila masovnoj imunizaciji građana Bora i Majdanpeka.\nZa zaposlene u borskom delu kompanije vakcinacija će trajati dva dana, 11. i 12. februara, a obavljaće se u Domu zdravlja.\nVakcinacija je počela jutros od sedam časova, a obezbeđen je i prevoz.\nRadnici majdanpečkog ogranka Serbia Zijin Copper vakcinu će moći da prime danas i sutra od 11 sati, na punktu za imunizaciju pri tamošnjoj zdravstvenoj ustanovi „Dr Veroljub Cakić“.\nU Boru je dosad već vakcinisano oko 4.500 ljudi, a u opštini Majdanpek 1.150 i među njima je svakako veliki broj zaposlenih u Serbia Zijin Copper i članova njihovih porodica, navedeno je u saopštenju.\nReč je o radnicima koji su sebe i svoje bližnje za imunizaciju ranije prijavili na e-portalu Vlade Srbije.\nZa one koji se nisu opredelili za ovu opciju, a njih je oko 400, kompanija je, u saradnji sa Vladom Srbije, obezbedila dovoljne doze cepiva.\nSamo dan nakon što je u Srbiju stiglo još pola miliona vakcina kineskog proizvođača Sinofarm, a u Boru počela revakcijacija onih koji su prvu dozu cepiva protiv zaraznog virusa primili pre tri nedelje, Serbia Zijin Copper je posredstvom Sektora za bezbednost i zdravlje na radu ažurirala spiskove zaposlenih koji su izrazili želju da im kompanija organizuje imunizaciju.\n„Nadamo se da će masovna vakcinacija dodatno poboljšati situaciju, ali će sve Vladine i kompanijske preventivne mere zaštite od virusa iz predostrožnosti ostati na snazi do daljeg. Vakcina sigurno podiže bedem imuniteta, ali je virus i dalje prisutan. Zbog toga ćemo u kompaniji nastaviti da poštujemo i proveravamo primenu propisanih mera prevencije“, kazao je Jovica Radisavljević, direktor proizvodnje u Serbia Zijin Copper i predsednik Radne grupe za poslove rukovođenja i koordinaciju sprovođenja mera prevencije i kontrole.\nGlavni inženjer u Serbia Zijin Copper Jiao Jianming kaže da kriva odsutnih radnika, zbog zaraze ili izolacije, ide na dole.\n„Međutim, ne smemo, niti možemo zbog toga da se opuštamo. Moramo se ponašati u skladu sa merama prevencije iako ćemo biti sigurniji kada se vakcinišemo“, naveo je on.


Dobro došli na internet stranicu Agencije za forenzička ispitivanja i vještačenja!\nAgencija je upravna organizacija u sastavu Ministarstva sigurnosti BiH sa operativnom samostalnošću uspostavljena 2009. godine na osnovu Zakona o Direkciji za koordinaciju policijskih tijela i agencijama za podršku policijskoj strukturi Bosne i Hercegovine. Sjedište Agencije nalazi se u Istočnom Sarajevu, u ulici Nikole Tesle 59, u objektu u kome je smještena i Državna agencija za istrage i zaštitu (SIPA).\nFormiranjem Agencije izvan policijskih struktura, što je i bila obaveza Bosne i Hercegovine kroz Mapu puta za liberalizaciju viznog režima i u Sporazumu o stabilizaciji i pridruživanju Evropskoj uniji, stvoreni su uslovi za objektivno, stručno i nepristrasno vještačenje u predmetima po naredbama nadležnih tužiteljstava i sudova Bosne i Hercegovine.\nVještačenjem u okviru svojih zakonskih nadležnosti Agencija poštuje dostignute standarde na zaštiti ljudskih prava i sloboda, poštujući principe stručnosti, nepristrasnosti i odgovornosti, a kvalitetnim forenzičkim ispitivanjima i vještačenjima doprinosi vladavini prava i zakona u Bosni i Hercegovini.\nAgencija za forenzička ispitivanja i vještačenja je u 2019. godini postala prva forenzička institucija u Bosni i Hercegovini koja posjeduje prestižnu međunarodnu akreditaciju u skladu sa standardom BAS EN ISO/IEC 17025 „Opći zahtjevi za kompetentnost ispitnih i kalibracionih laboratorija“ čime je učinjen iskorak koji je Bosnu i Hercegovinu približio ispunjavanju uslova za pridruživanje Evropskoj uniji.\n[22.10.2021.] Posjeta predstavnika SEESAC-a Agenciji za forenzička ispitivanja i vještačenja\n[16.09.2021.] U Agenciji održan sastanak sa predstavnicima Međunarodne komisije za nestale osobe (ICMP)\n[01.08.2021.] Plan stvaranje uslova za međunarodnu razmjenu forenzičkih podataka


Ministri ne mogu na “Paradu ponosa”, jer su se drugima obećali\nNEĆE SJUTRA ŠETATI PODGORICOM\nMinistri za ljudska i manjinska prava, unutrašnjih poslova i odbrane neće sjutra šetati Podgoricom\n9923 pregleda\t33 komentar(a)\nBiće optimalan broj policajaca: Sa prethodnog “Montenegro prajda”, Foto: Filip Roganović\nMinistar za ljudska i manjinska prava Mehmet Zenka ni ove godine neće učestvovati na “Paradi ponosa”, koja se sjutra po podne održava u glavnom gradu.\n“Predstavnici i predstavnice Ministarstva za ljudska i manjinska prava na višem nivou će podržati i ovu povorku ponosa i dati svoju maksimalnu podršku borbi za ljudska prava LGBTI osoba. Ministar za ljudska i manjinska prava ove godine nije u mogućnosti da učestvuje na povorci jer je službeno odsutan”, saopšteno je “Vijestima” iz njegovog resora, ne precizirajući ko će učestvovati.\nResorni ministar ni prošle godine nije prisustvovao zbog ranije preduzetih obaveza. “Vijesti” su juče objavili da će i ove godine podrška izostali od čelnika gotovo svih državnih i lokalnih institucija.\nIz Ministarstva odbrane su kazali da će imati dva predstavnika u subotu:\n“Ministar Predrag Bošković, zbog ranije preuzetih obaveza, neće prisustvovati ‘Paradi ponosa’. U ime Ministarstva odbrane na događaju biće državni sekretar Slobodan Filipović i sekretar ministarstva Nada Ulićević”.\nPodršku pripadnicima LGBTI zajednice neće pružiti lično ni ministar unutrašnjih poslova Mevludin Nuhodžić.\n“Na ‘Paradi ponosa’ će ispred MUP-a prisustvovati generalna direktorica Direktorata za građanska stanja i lične isprave Milanka Baković i generalni direktor Direktorata za poslove nadzora doc. dr Danilo Ćupić”, saopšteno je iz tog Vladinog resora.\n“Vijestima” je juče iz kabineta predsjednika Skupštine glavnog grada rečeno da će Đorđe Suhih učestvovati na paradi.\nIspred Opštine Tivat, “Paradi ponosa” će prisustvovati Ivona Vukajlović, savjetnica za ljudska i manjinska pitanja.\nIz Opštine Pljevlja su kazali da predsjednik Igor Golubović zbog službenog puta u Sloveniju neće biti u mogućnosti da prisustvuje “Paradi ponosa”, inače, kako stoji u saopštenju, podržava ovu aktivnost i rado bi se odazvao pozivu.\nNa njoj zbog privatnih obaveza neće biti ni predsjednik Skupštine opštine Dragiša Sokić.\n“Koristimo priliku i da Vas obavijestimo da je Opština Pljevlja u januaru ove godine potpisala Sporazum o razumijevanju o mjerama u borbi protiv diskriminacije po osnovu seksualne orijentacije ili rodnog identiteta i promociji tolerancije prema LGBT osobama sa Ministarstvom za ljudska i manjinska prava”, navodi se u saopštenju pljevaljske Opštine.\nPolicija očekuje mirnu šetnju\n“Parada ponosa” proći će bez narušavanja javnog reda i mira u Podgorici, smatraju iz Uprave policije.\nIz te institucije “Vijestima” su saopštili da to govore dosadašnji pokazatelji, ali da će uprkos tome njihovi službenici obezbjeđivati nesmetano organizovanje LGBT “Parade ponosa”.\n“Biće angažovan optimalan broj policijskih službenika na licu mjesta koji će, shodno procjeni, obezbijediti nesmetano održavanje povorke, a policijske snage će svakako biti u pripravnosti, kako bi reagovale ukoliko dođe do nekog incidenta, iako dosadašnji pokazatelji ne ukazuju na to da će doći do narušavanja javnog reda i mira na mjestu održavanja povorke”, navodi se u odgovoru Uprave policije.\nTvrde da uoči povorke, koja će se održati u subotu, preduzimaju “konkretne mjere i aktivnosti, kako bi ova manifestacija protekla bez problema i bez narušavanja javnog reda i mira”.\nIz UP-a su saopštili da je partnerstvo policije i LGBT zajednice doprinijelo da se bezbjednost i poštovanje ljudskih prava LGBT osoba unapređuju iz godine u godinu.\nUprava policijeDragiša SokićIgor GolubovićĐorđe SuhihIvona VukajlovićDanilo ĆupićMilanka BakovićMevludin NuhodžićNada UlićevićSlobodan FilipovićMinistarstvo unutrašnjih poslovaMinistarstvo za ljudska i manjinska pravaMehmet ZenkaParada ponosa


Libija:Strah od mogućih nereda uoči izbora u subotu\nPred prve demokratske izbore u Libiji, zakazane za 7. jul, vlada strepnja zbog mogućih sabotaža i nereda. Danas zapaljen izborni materijal u jednom skladištu.\nPostoji veliki broj aktera koji prete bojkotom ili sabotažom glasanja, navodi AFP i prenosi da su bezbjednosne službe upozorile da pristalice bivšeg režima Moamera Gadafija mogu pokušati da spriječe izbore poslanika, koji treba da biraju novu vladu.\nGrađani Libije u subotu biraju poslanike u nacionalnom kongresu, koji će brojati 200 mjesta, a glavni zadatak će mu biti da izradi novi Ustav.\nPortparol prelazne vlade Naser al-Mana pozvao je sve Libijce da učestvuju i "zaštite ponos glasanjem" koje će, kako je naglasio, biti korak napred ka stabilnosti i razvoju.\nIzborna komisija je spremna za izbore, logističkih problema nema, rekao je šef Komisije Nuri al-Abdar.


China Daily: Kina pomaže u očuvanju Valterovog duha u Sarajevu\nMalo gradova u Evropi ima toliko različitih lica i identiteta kao Sarajevo, glavni grad Bosne i Hercegovine, piše jedan od najvećih kineskih medija China Daily.\nLokacija gdje je izvršen atentat koji je izazvao Prvi svjetski rat, održane Zimske olimpijske igre 1984. i najduža opsada u modernoj evropskoj historiji – natopljena je historijom, ljepotom i tragedijom, i izgleda u jednakim dijelovima kao što su Istanbul iz 15. stoljeća, Beč iz 19. stoljeća i Pariz 21.\nAli iako postoje sve te priče, ako pitate Kineze šta znaju o Sarajevu, šanse su da bi rekli jednu riječ: “Valter”.\nFilm Valter brani Sarajevo iz 1972. godine je fikcionalizirani račun zasnovan na stvarnim događajima kada su se nacisti borili da kontrolišu grad, tada dio ujedinjene Jugoslavije, u Drugom svjetskom ratu i jedan je od najpopularnijih stranih filmova prikazan u Kini.\nSada, skoro pet decenija nakon puštanja, novi muzej u Sarajevu udahnula je svježi život legendi o Valteru, a Kina u 21. stoljeću može pomoći da se ona vrati u život na potpuno nov način.\nU filmu, nakon iscrpljujuće igre mačke i miša, u potrazi za neuhvatljivim liderom otpora poznatim samo kao Valter, Nijemci shvataju da Valter nije jedan čovjek, već duh grada, a stoji na terasi s pogledom na Sarajevo, jedan od oni ukazuju i izgovaraju besmrtnu liniju: “Das ist Valter.” (“To je Walter.”)\nPrevious Topa o odbrani Sarajeva i 2. maju '92.: 'Bili smo izrevoltirani da tamo gdje cijeli život igraš lopte dođu specijalci da ubijaju tvoj narod'\nNext Prošla godina vrlo uspješna za bosansku privredu; prihodi kompanije za 2 milijarde veći nego u 2017.


U pokušaju da ublaži reakcije na svoj sastanak sa Putinom u Helsinkiju, predsednik SAD Donald Tramp izjavio je u utorak da je napravio lapsus kada se saglasio sa Putinom da se Rusija nije mešala u američke izbore 2016. godine.\n“U ključnoj rečenici rekao sam ‘bi’, umesto ‘ne bi'”, rekao je Tramp čitajući sa papira, a prenosi Rojters: “Rečenica je trebalo da glasi ‘Ne vidim razlog zašto to ne bi bila Rusija. To je neka vrsta dvostruke negacije, tako da to možete da ubacite, i mislim da to samo po sebi prilično dobro razjašnjava stvari”.\nPodsetimo, na zajedničkoj konferenciji sa Putinom u glavnom gradu Finske, govoreći o uticaju Rusije na rezultate predsedničkih izbora od pre dve godine, Tramp je rekao da ne vidi nijedan razlog zbog kojeg bi oni (Rusija) to uradili.\nSvega jedan dan kasnije, Tramp je u potpunosti promenio priču, rekavši da on prihvata zaključke obaveštajnih službi koji govore o umešanosti Rusije u izbore 2016, ali da njegov štab nije imao veze sa tim, kao i da to nije uticalo na rezultatae izbora.\nI republikanci i demokrate su optužile Trampa da je stao “na stranu neprijatelja”, umesto svoje zemlje, a bivši direktor CIA Džon Brenon je izjavio da je Trampovo ponašanje prešlo granicu kriminala i da “to nije bilo ništa manje od izdaje”.\nKako je dnevna politika promenila istorijuMeho Omerović podneo ostavku


"Most na Adi" ili "Most preko Ade" - Dan u Beogradu\nNaslovna » BG servis » „Most na Adi“ ili „Most preko Ade“\nAh Neša 21. novembar 2011. BG servis 3 komentara\nKomisija za spomenike i nazive trgova i ulica utvrdila je danas na osnovu pristiglih predloga Beograđana i prosledila nadležnom Ministarstvu za ljudska i manjinska prava, državnu upravu i lokalnu samoupravu na saglasnost predlog imena novog mosta preko Save.\nOd oko trinaest hiljada predloga za naziv novog mosta na špicu Ade Ciganlije, koji su zvanično pristigli na adresu Komisije za spomenike i nazive trgova i ulica ili su ih građani predlagali u avgustu kada je most bio otvoren za pešake, najviše predloga dobio je naziv „Most na Adi“, čak 3.341.\n– Takav predlog je i prosleđen nadležnom ministarstvu, ali imajući u vidu da je prema tumačenju lingvista nepravilan, a da je njihov najpribližniji i ujedno gramatički ispravan predlog „Most preko Ade“, konačnu odluku o tome doneće ova republička institucija – pojašnjava Slobodan Stanimirović, predsednik gradske komisije.\n– Želeli smo da ispoštujemo volju građana i da ne bude slučaj kao ranije s nekim drugim mostovima, da imaju jedno ime, a da ih građani zovu na drugačiji način. Oko 200 udruženja i pojedinaca zvanično je na adresu komisije uputilo pismeni predlog, a ostali predlozi prikupljeni su u avgustu, kada je na dva dana most bio otvoren za javnu posetu. „Most na Adi“ imao je ubedljivo najviše predlagača, a iza njega je „Harfa“ sa 1.038, „Most patrijarha Pavla“ sa 813, „Most Zorana Đinđića“ 611, „Žirafa“ 382 i „Lepeza“ 379. Bilo je i brojnih drugih predloga, poput „Most Milutina Milankovića“, „Andrićev most“, „Most mladosti“, „Teslin most“, „Pilon“, „Most ljubavi“, „Most Evrope“, „Most Svetog Nikole“, „Lepotan“, „Vrata naroda“ i drugo – kazao je Stanimirović.\nOn je objasnio da komisija uvek konsultuje jezičke stručnjake, što je urađeno i ovaj put.\n– Rečeno nam je da je „Most na Adi“ nepravilan naziv, a da je jedino moguće i najpribližnije rešenje „Most preko Ade“. Kako odluči ministarstvo, takav će predlog i biti prosleđen na usvajanje. Najvažnije nam je da bude ispoštovana želja Beograđana da se most zove onako kako je najveći broj njih glasao – rekao je Stanimirović.\nPredlog za naziv novog mosta upućuje se Ministarstvu za ljudska i manjinska prava, državnu upravu i lokalnu samoupravu na saglasnost, posle čega će se naći na dnevnom redu Skupštine grada Beograda. O zvaničnom nazivu novog mosta odlučiće odbornici Skupštine grada. (Beoinfo)\nPrethodni Novembarski dani Sonje Žarković\nSledeći Susret sa meksičkom grafikom


sreda, 29. novembar 2017.\nPrvi potpredsednik Vlade Srbije i ministar spoljnih poslova Ivica Dačić učestvovao je danas u Vašingtonu na konferenciji Atlantskog saveta o Zapadnom Balkanu.\nMinistar Dačić istupao je na panelu posvećenom biznisu i investicijama na Zapadnom Balkanu.\nNa panelu „Investiranje u budućnost: Mogu li preduzetnici da poprave Balkan", šef srpske diplomatije poručio je da je stabilizacija Zapadnog Balkana ključna za razvoj ekonomije tog regiona.\n"Ekonomija može da ima pozitivnu ulogu za stabilizaciju čitavog regiona, ali to je proces u kome sve zavisi jedno od drugog. Nema razvoja ekonomije bez stabilizacije regiona."\nDačić je rekao da je reč "povezivanje" aktuelna u razgovorima u regionu i ocenio da političke razlike ne treba da budu prepreka za bolju ekonomsku saradnju.\nOn je podsetio da je od pokretanja Berlinske inicijative održano nekoliko samita zapadnobalkanske šestorke kako bi se preduzeli važni koraci u cilju unapređenja regionalne saradnje navodeći kao takve primere uspostavljanje carinske unije i zajedničkog regionalnog tržišta.\nŠef srpske diplomatije naglasio je da Srbija ima pogodnost što je na putu ka Evropskoj uniji, ali još nije u EU, tako da može imati režim slobodne trgovine i s EU, i s regionom, ali i s drugim zemljama kao što su Turska i Rusija.\n"Želim da kažem da smo na Zapadnom Balkanu mi najvažniji ekonomski partneri jedni drugima", rekao je on i ukazao na zajedničke infrastrukturne projekte poput izgradnje autoputeva i unapređenja železnice u regionu.\n"Postigli smo značajne korake u međusobnim dogovorima oko toga kako da uklonimo barijere za saradnju i na koji način da podignemo BDP i povećamo investicije i zaposlenost u našem regionu".\nMinistar Dačić posebno je naglasio da je Republika Srbija unapredila i ekonomske odnose sa Sjedinjenim Američkim Državama. Zahvalio je američkim partnerima na spremnosti i angažmanu u zajedničkim naporima na unapređenju ekonomske saradnje SAD-a i Srbije.


Za oktobar najavljen Predlog zakona o naknadama - AgroSmart\nPrivrednicima, kako je dodao, problem nije visina naknada, već njihova predvidivost, kao i to što neke lokalne samouprave samoinicijativno uvode nove parafiskalne namete. „Imamo teške razgovore o naknadama, pre svega sa Ministarstvom energetike koje neće da se odrekne nekih naknada, kao i sa Ministarstvom za zaštitu životne sredine koje propisuje 15 naknada koje su praktično iste„, rekao je Mali.\nMinistar je najavio smanjenje poreskih opterećenja na zarade a moguće je da će biti ukinut i doprinos za nezaposlenost od 0,75 odsto. On je dodao da je u toku i priprema reforme Poreske uprave i carinskog sistema, što traže i privrednici.\n„Do kraja godine izlazimo sa reformom Poreske uprave, u okviru koje je i novi zakon o fiskalnim kasama, da u realnom vremenu poreznici imaju informacije, a radi se i na izmenama u povraćaju PDV-a“, najavio je Mali.\nSvetska banka je, kako je rekao, dala 50 miliona evra za reformu Poreske uprave, koja uključuje nabavku novog softvera i hardvera i druge opreme, a moguće i izgradnju nove zgrade. Ministar je potvrdio i da će biti menjan Zakon o javnim nabavkama, a najvažnije promene se odnose na transparentnost u postupcima nabavki.\nObjašnjavajući izmene nekoliko finansijskih zakona koje su u pripremi Mali je rekao da će novina u Zakonu o porezu na dobit biti ubrzanje stope amortizacije na tehnologiju. „Time će biti umanjena dobit firmi, ali će privrednici imati prostor da ulažu u novu opremu“, kazao je on.\nMali je rekao i da će povećanje plata u javnom sektoru i penzija, koje će uslediti uskoro, doprineti rastu potrošnje a time i rastu bruto domaćeg proizvoda (BDP) jer je cilj i prioritet Vlade očuvanje pa čak i ubrzanje stope rasta koji je za šest meseci ove godine bio 4,9 osto. „Rast BDP-a u ovoj godini će biti najmanje 4,2 odsto“, kazao je Mali i istakao da su rekordne i strane direktne investicije koje su za šest meseci ove godine iznosile 1,4 milijarde evra, što je 16 odsto više nego u istom periodu prošle godine.\nPo oceni članova Američke privredne komore, kako je rekla predsednica tog poslovnog udruženja Jelena Pavlović, uslovi za poslovanje u Srbiji mogu se poboljšati uredjenjem parafiskalnih nameta, javnih nabavki, relaksiranjem deviznih propisa i sistemskom reformom Poreske uprave. „Već pet godina tražimo reformu parafiskalnih nameta, koju su prethodna tri ministra finansija započinjala ili nastavljala, i nadamo se da će napokon biti završena“, rekla je Pavlović.\nNajveća zamerka Poreskoj upravi je, prema njenim rečima, što neujednačeno postupa i timači propise i što se ne poštuju rokovi za povraćaj PDV-a. Američka privredna komora predstavlja 200 američkih, medjunarodnih i domaćih kompanija koje u Srbiji zapošljavaju 100.000 ljudi i investirale su 14 milijardi evra.


Generalni sekretar NATO-a Jens Stoltenberg poručio je građanima Makedonije pred referendum o Dogovoru sa Grčkom o imenu države da neće biti ulaska u NATO ako Dogovor ne bude proveden.\n"Za nekoliko nedelja ćete imati referendum na kome trebate odlučiti o budućnosti, o vašem članstvu u EU i NATO-u, a NATO je spreman da vas prihvati kao 30. zemlju članicu", poručio je generalni sekretar NATO-a Jens Stoltenberg koji je boravio u dvodnevnoj poseti Makedoniji.\nReferendumska šansa za Makedoniju\nOn je podsetio da su se na samitu u julu sve članice saglasile da Makedonija postane deo Alijanse i počne pristupne pregovore.\n"Ako implementirate dogovor o imenu, postaćete zemlja članica NATO-a. Nadam se, kad sledeći put dođem ovde, da ću doći u zemlju članicu Alijanse", rekao je Stoltenberg.\nOvo je, poručio je, istorijska mogućnost za Makedoniju.\n"Ovo je jedina šansa da postanete deo NATO-a i deo EU. Razgovori su u toku, članstvo u Alijansi je na dohvat. Ovo je prilika da se ojača mir i stabilnost u zemlji, ali i u regionu. Ideja da se može odbaciti dDogovor sa Grčkom i da opet uđete u NATO-u je potpuna iluzija. Nema drugog puta za članstvo u Alijansi osim prihvatanja dogovora", naglasio je Stoltenberg.\nMakedonski referendum između budućnosti i očaja\nMakedonski premijer Zoran Zaev je izjavio kako je ubeđen da će referendum biti uspesan i da će se zatim moći nastaviti bez odlaganja sa ustavnim izmenama.\n"Očekujem da ćemo završiti proces na vreme da bi mogli potpisati protokol za pristup u NATO-u na početku 2019. godine. Zatim bi zemlje članice mogle početi proces ratifikacije. Sa nestrpljenjem očekujemo da zauzmemo zasluženo mesto u NATO-u i da kompletno preuzmemo obaveze i odgovornost u Alijansi", naveo je Zaev.\nMakedonija pred istorijskom odlukom\nU toku dana Stoltenberg je imao susrete sa predsednikom Makedonije Đorgom Ivanovim, predsednikom Sobranja Talatom Džaferijem, sa nekoliko ministara, kao i sa liderom opozicione VMRO DPMNE Hristijanom Mickoskim.\nStoltenberg je u Skoplju otkrio ploču sa nazivom ulice po njegovom ocu Torvaldu, koji je bio i specijalni predstavnik generalnog sekretara UN za bivšu Jugoslaviju\nStoltenberg je u Makedoniji drugi put ove godine. Boravio je i u januaru, kada su razgovori sa Grčkom o sporu oko imena zemlje bili intenzivirani, ali nije bilo izvesno da li će dovesti do rešenja. Tada je na pres konferenciji jasno poručio da nema "plana B" za Makedoniju, ističući da nema drugog načina da se uđe u NATO-u, osim sa rešenjem spora o imenu.\nU julu na samitu Alijanse u Briselu generalni sekretar se ponovo sreo sa premijerom Zaevim, ovaj put kako bi mu predao poziv za učlanjenje Makedonije u NATO-o, nakon što su Makedonija i Grčka postigle dogovor o imenu.\nU međuvremenu, u Makedoniji traju pripreme za referendum koji će biti održan 30. septembra, a na kome će građani odgovoriti na pitanje “Da li ste za članstvo u EU i NATO-u sa prihvatanjem Dogovora između Republike Makedonije i Republike Grčke?”.\nDogovor dve države potpisali su u junu ministri spoljnih poslova Makedonije i Grčke Nikola Dimitrov i Nikos Kodzijas i između ostalog predviđa da naziv države bude Republika Severna Makedonija za upotrebu unutar države i u međunardonim odnosima.\nProvedba Dogovora bi se trebalo da odvija etapno, a stupiće na snagu kada obe strane prihvate dokument u saglasnosti sa unutrašnjim procedurama.


Požar u topionici ugašen noćas, ne znaju se uzrok i visina štete - Glas Zaječara\nHome Društvo Požar u topionici ugašen noćas, ne znaju se uzrok i visina štete\nPripadnici borske vatrogasno-spasilačke brigade, uspeli su pola sata posle ponoći da ugase požar koji je oko 20:30 izbio u pogonu borske topionice bakra kompanije Ziđin.\nU četvoročasovnoj borbi sa vatrenom stihijom, koja je zahvatila cevi od polisetera kojima se sprovode gasovi iz topionice ka Fabrici sumporne kiseline, po rečima očevidaca, učestvovalo je osam vatrogasaca koji su požar gasili iz tri vozila, piše IST media.\n„Požar nije bio velikih razmera, ali je izbio na velikoj visini i teško pristupačnoj lokaciji“, rekao je za Ist Media jedan od učesnika akcije.\nJoš uvek se ne zna kolika je materijalna šteta ove havarije niti koji su uzroci požara.\nPrethodni tekstSrpska liga „Istok“: Timok nastavlja sa pobedama, Kablovi poraženi\nU Zaječaru sunčano i toplo: Temperatura do 30c 17/09/2020


Srbija deli svetski prosek u davanju mita | Belle Amie\nŠešelj traži izuzeće sudije Harhofa\n20:28, 09. 07. 2013 >> 20:30 Društvo, Srbija 0\nSvaka četvrta osoba u svetu je tokom prošle godine platila mito u nekoj državnoj instituciji, a Srbija, sa 26 odsto ispitanika koji su priznali da su na ovaj način učestvovali u korupciji, ne odskače od svetskog proseka, navodi se u danas objavljenom Globalnom barometru korupcije za 2013. godinu “Transparensi internešenela”.\nČetvrtina ispitanika iz 107 zemalja potvrdilo je da je u 2012. platilo mito predstavniku javne službe ili institucije, što pokazuje da nije bilo napretka u odnosu na prethodna ispitivanja te nevladine organizacije.\nU Srbiji je taj procenat nešto viši i iznosi 26 odsto, što približno odgovara i procentu onih koji su korumpirali javne službenike u zemljama regiona, prenosi “Bi-bi-si.”\nBosna i Hercegovina je “rame uz rame” sa Srbijom sa svojih 28 odsto, a sledi Makedonija sa 17 odsto.\nKosovo je posmatrano odvojeno od Srbije i procenat onih koji su rekli da su davali mito je 16 odsto.\nČlanice Evropske unije – Rumunija i Mađarska imaju 17 odsto odnosno 12 odsto takvih građana.\nMeđu drugim zemljama u okruženju, u kojima je izvedeno istraživanje, Bugarska ima osam odsto onih koji su plaćali mito, dok je procenat građana koji su rekli da su učestvovali u korupciji najmanji u novopridošloj članici Hrvatskoj – svega četiri odsto, što je svrstava u u prvu grupu zemalja sa najmanjim procentom korupcije do pet odsto. U Srbiji je i dalje visoka percepcija korupcije i raste procenat građana koji su u poslednjih godinu dana davali mito, ali postoji određeni optimizam u pogledu mogućnosti suzbijanja korupcije.\nS druge strane, zabeležen je značajan porast procenta građana koji su davali mito u poslednjih godinu dana, kao i veliki broj slučajeva podmićivanja koji nisu prijavljeni.\nPredstavnici “Transparentnosti Srbija” ocenili su da se taj paradoks može objasniti time da je utisak građana o opštem nivou korupcije zasnovan na činjenici da je u doba ispitivanja započeto nekoliko važnih istraga i da predstavlja više odraz nade u promenu stanja, nego odraz stvarne situacije.\nGrađani Srbije se nalazi na listi od 50 država koje smatraju da su političke partije najkorumpiranije, a za njima slede sudije, javni službenici i zdravstvene službe, dok nešto manji broj takvo mišljenje ima o policiji, parlamentu i obrazovnom sistemu.\nGrađani u Hrvatskoj smatraju da vlada nije uspešna u borbi protiv korupcije i da se korupcija pogoršala u poslednje dve godine.\nIstraživanje javnog mnjenja pokazalo je da 34 odsto građana BiH smatra da se nivo korupcije u poslednje dve godine “mnogo povećao”, 31 posto da se povećao “malo”, a 27 posto da je ostao isti.\nTakođe, 31 odsto građana BiH smatra da su institucije “izrazito neefikasne” u borbi protiv korupcije, 39 posto da su “neefikasne”, a 23 posto se koleba po tom pitanju.\nStojiljković: Bez strukturalnih promena nema pomaka\nČlan odbora Agencije za borbu protiv korupcije Zoran Stojiljković izjavio je da su rezultati istraživanja o Stojiljković i dodao da je istraživanje koje je predstavila Transparetnost Srbija, a koje je korupciji, koje je danas predstavila Transparentnost Srbija, delimično ohrabrujući, ali da “bez strukturalnih promena nema pomaka”.\n“Imamo problem sa gotovo endemski raširenom korupcijom”, rekao je Tanjugu sprovedeno u septembru prošle godine, jedno u nizu koje je rađeno vrlo ozbiljnom metodologijom.


Učinit ćemo sve da građani u Srbiji, ali i u RS budu sigurni, mirni i bezbjedni, rekao je Vulin\nL. M. / Srna 31.07.2021\nVIŠEGRAD Požar gase dva helikoptera iz Srbije: Vulin poručio da će zaštititi Srbe gdje god oni žive\nOčekuje se da će požar biti stavljen pod kontrolu\n- Problem pravi jako nepristupačan teren, čak i za helikoptere, kao i visoka nadmorska visina i izuzetno visoka temperatura zbog čega je nezahvalno govoriti precizno kada će požar biti saniran. Iskreno se nadam da ćemo zajednički i ovaj požar staviti pod kontrolu kao i one do sada - izjavio je Kusturić za Srnu.\n- Dobro je što smo od ranog jutra počeli sa gašenjem, a sa tri helikoptera trebali bismo da postignemo najbolji efekat - istakao je Kusturić.\nNepristupačan teren pravi problem i za helikoptere\n- Svaka potreba RS je i naša potreba. Politika Aleksandra Vučića je jasna - zaštiti Srbe gdje god da oni žive. Kao što smo uspjeli da zaštitimo naše građane i njihovu imovinu kod Nove Varoši i Priboja, tako ćemo zaštiti i Srbe ovdje u RS. Učinit ćemo sve da građani u Srbiji, ali i u RS budu sigurni, mirni i bezbjedni - rekao je Vulin.\nBoban Kusturić Višegrad


Malinari 5. aprila na razgovoru sa premijerkom\nVesti » Malinari 5. aprila na razgovoru sa premijerkom\nProizvođači malina i kupina razgovaraće o višegodišnjim problemima u proizvodnji malina i kupina, otkupnim cenama i izvozu i uvozu sa predsednicom Vlade republike Srbije anom Brnabić, ministrima trgovine i poljoprivrede Rasimom Ljajićem i Branislavom Nedimovićem, kao i predstavnicima carine.\nPredsednik Asocijacije proizvođača malina i kupina Dobrivoje Radović izjavio je da je udruženje dobilo poziv za razgovor sa premijerkom Anom Brnabić posle više zahteva upućenih njoj I predsedniku Srbije Aleksandru Vučiću.\nProizvođači malina očekuju odgovor na pitanje da li će otkupljivači prihvatiti proizvođačku cenu koju su izračunali stručnjaci u Savetu za malinu, koji je formirala Vlada Republike Srbije, o čemu je naš portal nedavno pisao. To državno telo je predložilo cenu od 139,3 dinara po kilogramu, a sa prevozom i maržom od oko 173 dinara za otkup po kilogramu maline, kao i proizvođačku cenu za kupinu od oko 80 dinara, zavisno od sorte.\nKako javlja Beta, malinari od države zahtevaju da ih zaštiti većom kontrolom od uvoza i sprečavanjem da se malina iz Bosne i Hercegovine prodaje pod srpskim brendom kao I da se sagleda mogućnost za uvođenje prelevmana na uvoz tog voća.\nAsocijacija malinara Srbije cena maline kvalitet maline prinos malina protest malinara regulisanje cena maline Zaštita maline


Orlando - Los Anđeles\nNedelja, 08/09 - Fudbal, SAD, MLS\n08/09Orlando Siti vs Los Angeles FC1X2tip: 1\nU subotu nas očekuje mnogo zanimljivih mečeva kada je u pitanju MLS šampionat, a za vas smo ovog puta pripremili duel između Orlanda i Los Anđelesa. Meč između ove dve ekipe je zakazan za jedan sat i 30 minuta iza ponoći.\nMora se priznati da smo od Orlanda očekivali dosta bolje partije ove sezone. Naime, ova ekipa se trenutno nalazi na devetom mestu istočne konferencije, i u ovom trenutku imaju čak četiri boda manje od sedmoplasiranog Toronta. Poznato je da to sedmo mesto donosi plasman u plej-of što je svakako bio primarni cilj Orlanda za novu sezonu. Ipak, ne ide sve onako kako su planirali u klubu, a da stvari budu gore po ovu ekipu, Orlando na dva poslednja meča ima isto toliko poraza, i to pošto su prvo doživeli poraz na svom terenu od Atlante a onda u prošlom kolu i na gostovanju kod San Hozea.\nBez sumnje, fudbaleri Los Anđelesa u ovom trenutku igraju najbolji fudbal u MLS-u. Naime, ova ekipa gotovo čitavim tokom prvenstva drži prvu poziciju na tabeli, a zanimljivo je da u ovom trenutku imaju čak 16 bodova više od drugoplasiranog Sijetla. Pošto je odavno poznato da će Los Anđeles sa prvog mesta u doigravanje, što ovoj ekipi donosi direktan plasman u četvrtfinale, vidno je da ova ekipa u poslednje vreme ne pruža toliko dobre partije kao ranije. U prošlom kolu je Los Anđeles doživeo poraz na svom terenu od Minesote, dok su pre toga remizirali na gostovanju kod LA Galaksija.\nOrlando juri poziciju koja na kraju regularnog dela šampionata donosi plasman u plej-of, dok je Los Anđeles obezbedio prvo mesto što im donosi direktan plasman u četvrtfinale, pa je sigurno da neće imati previše motiva u ovom meču. To bi domaćin mogao da iskoristi, pa vam iz tog razloga predlažemo da odigrate 1 koji kladionica Meridianbet plaća sa fantastičnom kvotom 4.00.