Pahor: Deklaracija da EU proširenje ZB vidi kao geopolitičko pitanje\nTanjug 17. aprila 2019. 10:41\nSARAJEVO – Predsednik Slovenije Borut Pahor izjavio je danas da će učiniti sve što je u njegovoj moći da se u narednom procesu “Brdo-Brioni” donese deklaracija kojom će se apelovati na Evropsku uniju i Evropsku komisiju da proces proširenja Zapadnog Balkana posmatraju kao geopolitčko pitanje koje bi donelo sigurnost u ovom delu Evrope.\nSmatra da će u suprotnom “izroniti stare nacionalističke sile” koje će, kako kaže, pokušati da menjaju granice po etničkim principima, što će, po njegovoj oceni, ugroziti sigurnost cele Evrope.\n“Na vladama u regionu je da odrade svoj posao i da ga odrade brzo, a na Briselu je da shvati da proces proširenja treba da se ubrza. Moja zemlja će biti prijatelj regiona”, naveo je Pahor.\nOn je istakao da je bezbedna i uspešna budućnost Zapadnog Balkana povezana sa pristupanjem Evropskoj uniji i veruje da EU treba da se ponaša na takav način.\n“Kada nova Komisija bude formirana nakon izbora jedno od najvažnijih pitanje koje će biti na stolu biće pitanje brzine procesa proširenja. Ne kažem da ne treba da se ispune standardi i da ne treba da poštujemo proceš, ali je sada vreme za EK da Zapadni Balkan gleda kao geopolitičko pitanje”, ocenio je Pahor.\nOn je precizirao da se njegova izjava odnosi na zemlje Zapadnog Balkana, kao i da ne govori u ime EU već kao predednik jedne od država članica.


Na Jahorini otvorena Olimpijska arena: Igraonica za djecu i teretana na otvorenom\n16. Sep 2020 501\nNa Јahorini je danas svečano otvorena Olimpijska arena, u okviru koje su izgrađene igraonica za djecu i teretana na otvorenom u blizini jezera na vrhu Poljica, ukupne vrijednosti 47.000 KM.\nSredstva za ovaj novi sadržaj na planini obezbijedili su Turistička organizacija "Јahorina" i grad Istočno Sarajevo.\nDirektor Turističke organizacije "Јahorina" Igor Tošić izjavio je novinarima da je riječ o novom sadržaju na vrhu planine koji će dodatno privući turiste na ovu olimpijsku ljepoticu.\n"Olimpijski centar `Јahorina` nam je izašao u susret, prepoznao našu ideju i od njih smo dobili lokaciju za realizaciju sadržaja. Potvrda da smo dobar posao uradili jesu zadovoljni korisnici kojih je svaki dan sve više", rekao je Tošić.\nTošić je naveo da su dali naziv Olimpijska arena jer Јahorina važi za olimpijsku planinu i taj njen duh prisutan je svakog dana u godini.\nGradonačelnik Istočnog Sarajeva Nenad Vuković istakao je da su iz kreditnih sredstava grada realizovani brojni projekti na području svih šest gradskih opština, a jedan od njih je i izgradnja dječijeg parka zajedno sa teretanom na otvorenom na samom vrhu planine Јahorine.\nDirektor Olimpijskog centra "Јahorina" Dejan Ljevnaić čestitao je Vukoviću i Tošiću za realizaciju projekta koji je mališanima omogućio igru, a odraslima uživanje u teretani na otvorenom.\nPrema njegovim riječima, Јahorina je ove godine realizovala mnogo dobrih projekata od tauera, alpin-kostera, lupstera, pedalina na jezeru, skaj-dajva, uređenih staza, do postavljanja rasvjete, te ostvarila zavidne rezultate.\nPredsjednik Nadzornog odbora Olimpijskog centra "Јahorina" Nedeljko Elek zahvalio je gradu Istočno Sarajevo i Turističkoj organizaciji "Јahorina" za vrijednu donaciju.\n"Vrh na planini je simbol svega što je Olimpijski centar uradio, a sada pogled govori od hiljadu riječi jer prije tri godine nije bilo ničega na planini. Imamo odličnu saradnju sa opštinama u sastavu grada i svim preduzećima i zato mi je drago što smo sve razlike ostavili iza sebe. Imamo jedan cilj, a to je uspjeh Sarajevsko-romanijske regije i Јahorine kao nosioca razvoja cijele ove regije", istakao je Elek.\nTagovi: jahorina olimpijska arena turizam


Radojičić: Ponosan sam na Tiršovu 2, slede metro i novi most – Va1.info\nNaslovna/Vesti/Radojičić: Ponosan sam na Tiršovu 2, slede metro i novi most\nGradonačelnik Beograda Zoran Radojičić izjavio je da je njegov najdraži projekat projekat Tiršova 2 i dodao da će vlast izgradnjom dodatne zgrade dečje klinike pokazati da je u stanju da napravi ono što prethodnici nisu uspeli u poslednjih 30 godina.\n„Klinika će se graditi ispod interne B, prema GAK-u, pripreme bi mogle da traju, grubo rečeno, godinu dana, imaće 30.000 kvadrata i koštaće 56 miliona evra“, rekao je Radojičić u intervjuu za Blic.\nBivši direktor dečje klinike upitan da li je struka izgubila njegovim odlaskom u politiku i da li mu se čini da je zbog toga jedino SNS na dobitku, rekao da ima puno mladih i sjajnih lekara u Tiršovoj.\nDodao je da će gradnja metroa u Beogradu početi do kraja 2020, a novog mosta umesto tramvajskog 2019. godine.\nRadojičić je naveo da bi voleo da ga pamte po tome da je bio u kontaktu s građanima.


Foto: Ilustracija | Poziv građanima da se prijave za zdravstveno osiguranje\nSrna 14.06.2021 11:21\nBANJALUKA - Fond zdravstvenog osiguranja (FZO) Republike Srpske pozvao je građane koji još nisu regulisali svoj status zdravstvenog osiguranja, a to pravo koriste usljed trenutne epidemiološke situacije, da to učine u nadležnim poslovnicama Fonda.\n"Iako je epidemiološka situacija znatno povoljnija, molimo građane da se ovaj proces prijave na zdravstveno osiguranje sprovodi u skladu sa poštovanjem epidemioloških mjera i bez stvaranja gužvi", saopšteno je iz Fonda.\n"Ovo je ujedno i prilika da pozovemo osiguranike da prilikom dolaska u Fond preuzimaju svoje elektronske kartice u svim poslovnicama Fonda, dakle u cijeloj Srpskoj, budući da će se od 1. avgusta u svim zdravstvenim ustanovama primjenjivati Integrisani zdravstveni informacioni sistem (IZIS)", pojašnjavaju u Fondu.\n"Naš cilj je da za svakog građanima koji nema utvrđen osnov za prijavu na zdravstveno osiguranje, prijavimo na osiguranje na jedan od zakonom predviđenih mogućnosti, kako niko po ukidanju vanredne situacije ne bi ostao bez osiguranja", ističu u Fondu.\nFond još od ranije, u saradnji sa Poreskom upravom Srpske, ima mogućnost da u sistemu Poreske uprave provjeri da li lice ostvaruje prihode kako građani više ne bi morali da šetaju od jedne do druge institucije, što će znatno ubrzati proces prijave na zdravstveno osiguranje.


Ekshumacija na području općine Sanski Most – inmedia.ba\n0 12 Septembra, 2012 14:00\nNa lokalitetu Greda, na području Sanskog Mosta, danas su ekshumirani posmrtni ostaci jedne žrtve za koju se pretpostavlja da je riječ o civilu bošnjačke nacionalnosti stradalom u toku proteklog rata, kazala je danas Feni glasnogovornica Instituta za nestale osobe BiH Lejla Čengić.\nPosmrtni ostaci su nakon ekshumacije prevezeni u Centar za obdukciju i identifikaciju Šejkovača u Sanskom Mostu gdje će biti izvršena sudsko-medicinska i kriminalističko-tehnička obrada kako bi se utvrdio identitit ove žrtve.\n– Na području općine Šekovići, na lokalitetu Trnovo, u Barbuš potoku, ekshumirano je više kostiju ljudskog porijekla, a prema našim informacijama, pretpostavlja se da je riječ o civilima bošnjačke nacionalnosti stradalim 1992. godine, kazala je Čengić.\nNaime, dodala je ona, više od 40 civila dovezeno je na ovaj lokalitet iz logora Sušica na području Vlasenice i tu su i strijeljani.\n– Na području Prijedora, na lokalitetu Kozaruša, danas su locirani posmrtni ostaci jedne žrtve i nakon naredbe Suda BiH započet će se s ekshumacijom na ovom lokalitetu. Sutra počinje ekshumacija na području Ključa, a naredne sedmice očekujemo početak ekshumacija na području Prijedora, kazala je Čengić


Takođe, budžetom za narednu godinu predviđena je otplata duga u iznosu od minimum 456 miliona eura.\nNedostajuća sredstva u budžetu biće zbir otplate duga i deficita budžeta, a koliko će se ukupno država zadužiti u narednoj godini, zavisiće i od toga koliko depozita aktuelna vlada ostavi narednoj.\n“Uvažavajući ozbiljnost finansijske situacije, sastanak je protekao u konstruktivnom razgovoru i biće nastavljen u srijedu”, naveli su u saopštenju.\nRanije su kazali da su nacrt zakona o bucetu uradili u zakonskom roku do 30. oktobra, ali ga nisu poslali Vladi, odnosno Skupštini, jer je mandatar Zdravko Krivokapić najavio reorganizaciju izvršne vlasti.\n“Dobro je da smo počeli sa razgovorima i nastavićemo ih u srijedu”, rekao je Spajić.\nPredstavnici Ministarstva finansija su, dakle, kandidatima za ministre dali nacrt budžeta, i oni treba u vrlo kratkom roku da pregledaju obimnu dokumentaciju i da daju svoje sugestije na predlog nacrta.\nIz Ministarstva finansija su, prema informacijama Dana, od kandidata tražili da im daju detalje u vezi sa reorganizacijom državne uprave, s obzirom na to da će imati 12 ministarstava, što je znatno drugačije od sadašnje koncepcije Vlade.\nNa sastanku je, prema informacijama Dana, bilo priče i o nekim odlukama Vlade za koje kandidati smatraju da su bile pogrešne, prije svega, odluka o neotvaranju granica sa Srbijom zbog čega su prihodi od turizma bili znatno manji.\nNa koliki je iznos projektovan deficit budžeta Dan nije uspio da sazna.\nPrema dokumentu Program ekonomskih reformi (PER) od 2020. do 2022. godine, koji je usvojen u januaru, prije pandemije virusa korona, Vlada je projektovala suficit od 70,4 miliona u realnom scenariju i 32 miliona u scenariju nižeg rasta.\nScenario nižeg rasta je podrazumijevao rast BDP-a od 1,4 odsto, međutim, rasta neće biti, a, zbog posledica virusa korona, pad BDP-a u ovoj godini prognozira se od 12 do 14,3 odsto.\nBDP je lani bio 4,95 milijardi, što znači da će njegov pad iznositi, po sadašnjim prognozama, od 530 do 620 miliona eura.\nPrihodi u ovoj godini su za osam mjeseci bili manji za 150 miliona, dok su izdaci uvećani za preko 100 miliona.\n“Rješenje će se naći ukoliko nema opstrukcija. Ovog puta ne očekujemo bilo kakav vid opstrukcije, već da sarađujemo, jer ovo nije Crna Gora koja je podijeljena, već zajednička državau kojoj svi treba da participiramo2, rekao je Krivokapić nakon sjednice Skupštine koja je održana na Cetinju.\n2Kada jedna vlast dolazi, a druga odlazi, pošteno bi bilo da na kraju godine onaj koji je do tada nešto pripremao da najbolje podatke, kako bi zajedničkim djelovanjem to ostvarili za dobrobit građana i podigli kvalitet njihovog života”, kazao je Krivokapić.\n“Moramo da imamo više varijanti rješenja, a jedno od njih je saradnja sa MMF-om. To je poslednji korak na koji bismo se odlučili. Imamo drugih rješenja, koja ne želim da otkrivam, i nadam se da će ona biti plodotvorna”, rekao je Krivokapić.


Donaruma se raspametio kad je čuo koliko vredi – Sport\nDonaruma se raspametio kad je čuo koliko vredi\nSupertalentovani golman Milana je tu informaciju dobio od svog agenta Mina Rajole i nije mu bilo ni malo svejedno.\nĐanluiđi Donaruma je priznao predstavnicima sedme sile da nije mogao da veruje u ono što mu je Rajola rekao prilikom njihovog poslednjeg razgovora.\n„Rekao mi je da vredim 170 miliona evra. Ništa mi nije bilo jasno. Zavrtelo mi se u glavi i neko vreme nisam mogao da dođem k sebi.“ izjavio je naslednik Điđija Bufona.\nMino Rajola je u svetu fudbala poznat kao menadžer koji se zalaže za što bolji status svojih štićenika i koji uspeva da „okrene“ vrtoglave sume novca za njihove transfere, ali čini se da je Donarumu malo „izložio“ jer 170 miliona evra zausta zvuči sumanuto.\n170 miliona evra, Mino Rajola, vredi, Đanluiđi Donaruma


Partnerstvo za mir | Ministarstvo spoljnih poslova\nProgram Partnerstvo za mir (PzM) je najznačajnija inicijativa NATO, formalno pokrenuta 1994. godine, u cilju razvijanja stabilnosti i bezbednosti u Evropi i šire u svetu, kroz jačanje poverenja i saradnje između NATO i drugih država u evro-atlantskom prostoru. Zaštita i unapređenje osnovnih sloboda i ljudskih prava, demokratski razvoj i očuvanje slobode, pravde i mira predstavljaju zajedničke vrednosti na kojima počiva program Partnerstvo za mir i kao takve kompatibilne su sa vrednostima drugih međunarodnih i regionalnih organizacija - Ujedinjenih nacija, Organizacije za evropsku bezbednost i saradnju, Saveta Evrope, Evropske Unije i drugih organizacija.\nPartnerstvo za mir je program bilateralne saradnje između NATO i pojedinačnih država, koji se bazira na načelima dobrovoljnosti, fleksibilnosti i transparentnosti. Program je za svaku zemlju učesnicu individualan i specifičan. Učesnice programa Partnerstva za mir samostalno određuju nivo, sadržaj i dinamiku partnerske saradnje, u skladu sa suverenim pravima, nacionalnim interesima, potrebama i mogućnostima. Iako je njegovo osnovno težište razvoj saradnje u oblasti odbrane, veoma je značajna politička dimenzija ovog programa, kao važnog faktora evropske bezbednosne arhitekture. Partnerstvo za mir trenutno okuplja 20 partnera sa evro-atlantskog prostora.\nZa pristupanje programu PzM neophodna je saglasnost Alijanse, koja ceni spremnost države kandidata na osnovu sopstvenih standarda i kriterijuma i tek tada upućuje poziv zemlji koja je izrazila interes da joj pristupi. Učešće u Partnerstvu za mir i članstvo u Evropskoj Uniji nisu međusobno uslovljeni, ali su kompatibilni, s obzirom na to da NATO i Evropska unija imaju bliske sisteme vrednosti, standarde i procedure.\nPolitički okvir za saradnju NATO sa partnerskim zemljama je Savet evro-atlantskog partnerstva (Euro-Atlantic Partnership Council - EAPC), političko-bezbednosni forum koji okuplja sve države članice NATO i učesnice programa Partnerstvo za mir. Savet evro-atlantskog partnerstva predstavlja mehanizam političke koordinacije i nadzora svih aktivnosti u Partnerstvu za mir i forum na kome se, putem političkih konsultacija, razmatraju pitanja od značaja za partnersku saradnju.\nOdnosi Republike Srbije i NATO su u mnogo čemu specifični - rezultat su i refleksija istorijskih okolnosti i događaja iz nedavne prošlosti. Međutim, na obe strane postoji izraženo razumevanje da unapređenje partnerske saradnje, posebno kroz učešće Republike Srbije u programu Partnerstvo za mir, doprinosi stabilnosti i jačanju poverenja na Balkanu i širem evro-atlantskom prostoru. U tom smislu, za Republiku Srbiju je učešće u programu Partnerstvo za mir najadekvatniji okvir za razvoj odnosa i saradnje sa NATO, državama članicama Alijanse i drugim učesnicima programa Partnerstvo za mir, posebno imajući u vidu prirodu ovog programa, njegovu fleksibilnosti i mogućnosti za njegovo individualno prilagođavanje svakoj učesnici.\nNa Samitu NATO u Rigi, 29. novembra 2006. godine, Republika Srbija je pozvana, uz Crnu Goru i Bosnu i Hercegovinu, da pristupi programu Partnerstvo za mir. Učesnica programa je formalno postala 14. decembra iste godine, kada je tadašnji predsednik Republike Srbije Boris Tadić, u sedištu NATO u Briselu, potpisao Okvirni dokument, koji sadrži osnovna načela programa Partnerstvo za mir. Time je Republika Srbija i zvanično postala učesnica programa Partnerstvo za mir i stekla pravo da učestvuje u radu Saveta za evro-atlantsko partnerstvo, kao i komiteta i radnih tela NATO u formatu otvorenom za države partnere.\nNakon potpisivanja Okvirnog dokumenta, Vlada Republike Srbije je usvojila Prezentacioni dokument, koji je tadašnji ministar spoljnih poslova Vuk Jeremić 5. septembra 2007. godine, uručio u sedištu NATO. Ovim dokumentom definisane su oblasti saradnje sa NATO, aktivnosti koje Republika Srbija namerava da preduzme kako bi ostvarila ciljeve partnerstva, kao i vojne i druge kapacitete koje stavlja na raspolaganje za program Partnerstvo za mir. U Prezentacionom dokumentu Republika Srbija je istakla nameru da aktivno učestvuje u programu Partnerstvo za mir i spremnost da participira u skoro svim uspostavljenim mehanizmima programa, uključujući i Individualni akcioni plan partnerstva - IPAP (Individual Partnership Action Plan), kao viši oblik saradnje.\nPrvi Individualni program partnerstva - IPP (Individual Partnership Programme) između Republike Srbije i NATO za 2009-2010. godinu usvojen je krajem 2008. godine, čime je konkretizovano učešće Republike Srbije u programu Partnerstvo za mir, shodno ciljevima i oblastima saradnje navedenim u Prezentacionom dokumentu. Drugi Individualni plan program partnerstva obuhvatao je period 2010-2011. godinu, a treći period 2011-2012.\nVlada Republike Srbije je, u februaru 2011. godine, usvojila Zaključak o pokretanju procedure za izradu Individualnog akcionog plana partnerstva - IPAP-a (Individual Partnership Action Plan) između RS i NATO, kao intenzivnijeg oblika saradnje u okviru Partnerstva za mir. Vlada Republike Srbije je 14. jula 2011. godine usvojila Prezentacioni dokument, koji je 25. novembra 2011. godine predstavljen u sedištu NATO u Briselu.\nIndividualni akcioni plan partnerstva - IPAP je mehanizam koji predstavlja najviši oblik partnerske saradnje sa NATO koji ne implicira članstvo u Alijansi. On predviđa redovne cikluse dijaloga sa NATO o političko-bezbednosnim pitanjima, vojno-odbrambenim i pitanjima javne diplomatije i naučne saradnje, kao i planiranja u vanrednim situacijama.\nPrvi ciklus IPAP-a između R. Srbije i NATO stupio je na snagu 15. januara 2015. godine i usvajanje ovog dokumenta predstavljao je značajan korak napred u odnosima između Republike Srbije i NATO, kojim su stvoreni uslovi za redovan i struktuiran dijalog, uključujući i dijalog na političkom nivou.\nNakon uspešno sprovedenih aktivnosti u implementaciji prvog ciklusa IPAP-a, 2017. godine započet je proces usaglašavanja drugog ciklusa IPAP-a.\nProcedura usvajanja drugog ciklusa IPAP-a između R. Srbije i NATO za period 2019-2021. godinu okončana je 7. novembra 2019. godine. Usvajanje novog IPAP-a predstavlja još jednu potvrdu uzlaznog trenda partnerske saradnje Republike Srbije sa NATO i stvara uslove za nastavak redovnog i strukturiranog dijaloga o svim pitanjima od obostranog interesa, te olakšava koordinaciju naše bilateralne saradnje sa članicama i partnerima NATO.\nKao i prvi ciklus IPAP-a, novi dokument koncipiran je saglasno principima Partnerstva za mir, a to su dobrovoljnost, transparentnost i fleksibilnost, i ima za polazište jasno definisanu politiku vojne neutralnosti Srbije.\nUčešće u programu Partnerstvo za mir doprinosi suštinskom učvršćivanju međunarodnog položaja i ugleda Republike Srbije, u skladu je sa postavljenim spoljnopolitičkim prioritetima Republike Srbije i u funkciji je bržeg napredovanja u procesu evro-integracije.\nTakođe, ima pozitivne efekte na proces reforme sektora bezbednosti i sistema odbrane, posebno u kontekstu pomoći efikasnijem prilagođavanju opšteprihvaćenim principima demokratske kontrole oružanih snaga i jačanju spremnosti zemlje da odgovori na savremene bezbednosne izazove i pretnje. Glavni mehanizmi partnerske saradnje na planu vojne saradnje i podrške reformama sistema odbrane su Proces planiranja i pregleda (Planning and Review Process – PARP), Koncept operativnih sposobnosti (Operational Capabilities Concept – OCC), Program za izgradnju integriteta (Building Integrity Programme – BI), kao i Program za unapređenje obrazovanja u oblasti odbrane (Defence Education Enhancement Programme – DEEP).\nVažan aspekt praktične saradnje između Republike Srbije i NATO odnosi se na uništavanje viškova zastarele municije i ubojnih sredstava koji predstavljaju opasnost po bezbednost naših građana i životne sredine. U tom smislu, NATO i Republika Srbija su 12. oktobra 2016. godine započele projekat namenjen uništavanju viškova municije i ubojnih sredstva i tehničko-tehnološkoj modernizaciji „Tehničko - remontnog zavoda Kragujevac". Vrednost projekta, u kojem učestvuje 11 država članica NATO i partnera iznosi 4,15 mil. evra, od čega je do sada prikupljeno oko 90% planiranih sredstava, odnosno 3,73 mil. evra.\nTakođe, pod okriljem NATO programa naučne saradnje (Science for Peace and Security - SPS) realizovan je niz projekata na kojima su angažovani naši mladi naučnici. Ovi projekti, finansirani i podržani od strane NATO, imaju konkretnu upotrebnu vrednost i praktičan značaj za građane, lokalne zajednice i javne institucije.\nVažno područje odnosa sa NATO predstavlja saradnja u oblasti civilne zaštite i vanrednih situacija, kroz koju stičemo najbolja iskustva i unapređujemo svoje strukture i kapacitet za reagovanje u slučaju prirodnih nepogoda i drugih vanrednih situacija. Republika Srbija bila je domaćin Međunarodne terenske vežbe upravljanja posledicama vanrednih situacija „SRBIJA 2018" koja je od 8. do 11. oktobra 2018. godine održana u reonu Mladenovca, u zajedničkoj organizaciji Evro-atlantskog koordinacionog centra za vanredne situacije (EADRCC) i Sektora za vanredne situacije MUP. Vežbu, sa oko 2000 učesnika iz 40 zemalja članica i partnera NATO, svečano su otvorili predsednik Republike Srbije Aleksandar Vučić i generalni sekretar NATO Jens Stoltenberg.\nZnačajan segment saradnje na međunarodnom planu je i saradnja Narodne skupštine Republike Srbije sa Parlamentarnom skupštinom NATO. Iako u institucionalnom smislu, Parlamentarna skupština nije deo struktura Alijanse, ovaj vid parlamentarne saradnje doprinosi boljem međusobnom razumevanju i jačanju saradnje između članica NATO i partnerskih država. Od 2007. godine delegacija Narodne skupštine Republike Srbije učestvuje u aktivnostima Parlamentarne skupštine NATO u statusu pridruženog člana.\nPosebno važan segment saradnje Srbije sa NATO čini situacija na Kosovu i Metohiji. Srbija i NATO imaju obaveze po Rezoluciji Saveta bezbednosti Ujedinjenih nacija 1244 i po Vojno-tehničkom sporazumu. Međunarodno bezbednosno prisustvo na KiM, predviđeno Rezolucijom SB UN 1244 povereno je međunarodnim bezbednosnim snagama (KFOR), koje su od 12. juna 1999. raspoređene u Pokrajini.\nSrbija poštuje i podržava mandat KFOR, koji počiva na Rezoluciji SB UN 1244 i ima za cilj osiguranje bezbednog i sigurnog okruženja za sve stanovnike KiM. Saradnja VS i KFOR na terenu je veoma uspešna i odvija se kroz razmenu informacija, redovne sastanke, sinhronizovane patrole na administrativnoj liniji, kao i rad Zajedničke komisije za implementaciju Vojno-tehničkog sporazuma iz 1999.\nOd izuzetnog značaja je da međunarodne snage KFOR, u nesmanjenom sastavu i postupajući statusno neutralno i nepristrasno, u potpunosti ispune mandat utvrđen Rezolucijom SB UN 1244, kao jedina legalna i legitimna vojna formacija u Pokrajini, bitan garant sprovođenja Briselskog sporazuma i suštinski jedini garant bezbednosti i opstanka Srba, njihove imovine, verske i kulturne baštine na KiM.\nUsvajanjem IPAP-a uspostavljen je okvir za dalje produbljivanje saradnje između Republike Srbije i NATO i, u tom smislu, za unapređenje i podizanje političkog dijaloga na viši nivo.\nTadašnji prvi potpredsednik Vlade Republike Srbije i ministar spoljnih poslova Ivica Dačić i tadašnji ministar odbrane Bratislav Gašić su 18. marta 2015. godine posetili Sedište NATO u Briselu i učestvovali na sastanku Severno-atlantskog saveta i Republike Srbije, gde su razgovarali sa generalnim sekretarom NATO Jensom Stoltenbergom i stalnim predstavnicima država članica NATO. Poseban značaj za dalje unapređenje odnosa između Republike Srbije i NATO imala je poseta generalnog sekretara Jensa Stoltenberga Beogradu 19.-20. novembra 2015. godine, koji se tom prilikom sastao sa tadašnjim predsednikom Vlade Republike Srbije Aleksandrom Vučićem i drugim visokim zvaničnicima. Generalni sekretar Jens Stoltenberg je, tom prilikom, izrazio žaljenje zbog nevino stradalih tokom bombardovanja SRJ 1999. godine i uputio saučešće njihovim porodicama.\nTrend daljeg jačanja političkog dijaloga na najvišem nivou nastavljen je posetom tadašnjeg predsednika Vlade Republike Srbije Aleksandra Vučića sedištu NATO 23. novembra 2016. godine. U bilateralnim razgovorima sa generalnim sekretarom NATO Jensom Stoltenbergom razmotrene su dalje perspektive za produbljivanje partnerske saradnje između NATO i Republike Srbije, kao i druge teme od zajedničkog interesa. Tadašnji predsednik Vlade Aleksandar Vučić učestvovao je i na sastanku Severno-atlantskog saveta, gde je sa stalnim predstavnicima država članica razmenio mišljenja o bilateralnim odnosima Republike Srbije i NATO i drugim bezbednosno-političkim temama od značaja za region Zapadnog Balkana.\nTokom 2017. godine bilo je više susreta predstavnika Republike Srbije i NATO. Tadašnja zamenica generalnog sekretara NATO Rouz Gotemeler je 23. juna u Beogradu prisustvovala svečanom prijemu povodom stupanja na dužnost predsednika Republike Srbije Aleksandra Vučića, kada je imala i odvojene susrete sa predsednikom Aleksandrom Vučićem i predsednicom Vlade Anom Brnabić. Ministar odbrane Aleksandar Vulin posetio je 22. septembra sedište NATO u Briselu, gde se sastao sa tadašnjom zamenicom generalnog sekretara NATO Rouz Gotemiler. Niz poseta na visokom i najvišem nivou nastavljen je 14. novembra 2017. godine, kada je predsednik Republike Srbije Aleksandar Vučić posetio Sedište NATO u Briselu i susreo se sa generalnim sekretarom NATO Jensom Stoltenbergom, kao i sa stalnim predstavnicima država članica NATO.\nGeneralni sekretar NATO Jens Stoltenberg boravio je 6-8. oktobra 2018. godine u zvaničnoj poseti Republici Srbiji. Tom prilikom, predsednik Republike Srbije Aleksandar Vučić i generalni sekretar NATO Jens Stoltenberg zajednički su otvorili Međunarodnu terensku vežbu upravljanja posledicama vanrednih situacija „SRBIJA 2018".\nPRVI INDIVIDUALNI AKCIONI PLAN PARTNERSTVA RS – NATO (IPAP)\nDRUGI INDIVIDUALNI AKCIONI PLAN PARTNERTSVA RS – NATO (IPAP)


Ajtnraht posustao u borbi za Ligu šampiona, samo bod protiv Majnca\nIzvor: RTS, 09.Maj.2021, 18:19\nFudbaleri Ajtrahta i Majnca odigrali su nerešeno 1:1 u meču 32. kola Bundeslige. Frajburg ubedljiv na gostovanju u Kelnu – 4:1.\nAjntraht nije održao korak za Dortmundom, nakon ovog kola Borusija ima bod više i zauzima četvrto mesto, koje vodi u Ligu šampiona. Keln je poražen u meču koji je mogao da ga odvede u sigurnu zonu, ovako ostao je na predposlednjem mestu i predstoji mu grčevita borba za opstank.\nMajc je poveu Frankfurtu u 11. minutu preko Karima Osinive. Snažnim i predciznim udarcem sa distance pogodio je donji desni ugao, golman nije stigao da reaguje, ostao je u mestu i ispratio put lopte do mreže....\nMozzartSport.com: Hrustić sa zemlje u rašlje za nadu u Frankfurtu, četvrto mesto prepušteno Dortmundu (VIDEO)


9 Nov 2018 - 12:09 Noviteti Link\nMitsubishi je aktuelnu, petu generaciju pick-up modela Triton u Aziji predstavio u novembru 2014. godine, dok je evropska verzija (sa oznakom L200) premijeru imala na sajmu automobila u Ženevi 2015.\nSada je vreme za restilizaciju ovog modela koji se inače proizvodi u Mitsubishijevoj fabrici na Tajlandu, a gde je danas i održana svetska premijera obnovljene verzije.\nJapanska kompanija ove godine inače obeležava i 40 godina od pojavljivanja prve generacije ovog pick-up modela, a od 1978. do danas je proizvedeno oko 4,7 miliona primeraka svih generacija zajedno.\nZvanične fotografije pokazuju da je obnovljeni L200 dobio Dynamic Shield prednji deo, što znači izmenjenu masku, haubu, branik i svetla (bi-LED kod skupljih verzija), a sve po ugledu na novije modele ove japanske marke (Pajero Sport, Eclipse Cross i Xpander).\nTakođe, tu si i LED zadnja svetla, novi alu točkovi od 17 i 18 inča, nekoliko novih boja (Diamond, Graphite Grey, Passion Orange i Red Solid), unapređeni kočioni sistem sa većim ventilirajućim diskovima napred, novi šestostepeni automatski menjač, pogon na sva četiri točka koji sada ima četiri off-road moda vožnje (Gravel, Mud/Snow, Sand i Rock), kao i redizajnirana centralna konzola i kvalitetniji materijali za unutrašnjost.\nDeo opreme čine i sistem autonomnog kočenja sa detekcijom pešaka, pa Hill descent control, sistem za nadgledanje mrtvog ugla i multi around monitor koji vozaču omogućava pogled od 360 stepeni iz ptičje perspektive.\nJedan od motora u ponudi će biti 2,4 litarski MIVEC turbo-dizelaš sa 181KS i 430 Nm obrtnog momenta.\nProdaja prvo počinje na Tajlandu (17. novembra), nakon čega će se obnovljeni Triton / L200 naći na tržištima 150 zemalja, i to u Single, Club i Double cab varijantama.


Opasne hemikalije u krugu fabrike – Portal Berane\nOpasne hemikalije u…\nU krugu nekadašnje Fabrike kože „Polimka“, koju je privatizovala podgorička kompanija „Kips“, i dalje se nalazi na desetine tona opasnih otpadnih hemikalija koje su korišćene u procesu prerade i štavljenja kože. To potvrđuju i bivši radnici pomenutog preduzeća, navodeći da se radi o otrovnim i zapaljivim materijalima opasnim po zdravlje ljudi.\nKazali su da je zaprepašćujuća činjenica da hemikalije ni poslije 15 godina nijesu uklonjene iz kruga fabrike.\n– Mi smo u više navrata ukazivali da su nakon zatvaranja pogona u krugu fabrike ostale tone i tone otrovnih i zapaljivih materijala koji su korišćeni u procesu proizvodnje i prerade kože. Međutim, da se primijetiti da niko i ne pokušava da tako opasne materije ukloni s prostora kojim svakodnevno cirkuliše veliki broj ljudi, iako se zna da se radi o supstancama koje mogu da izazovu ekološku katastrofu – navodi bivši radnik „Polimke“ Dušan Veljić.\nRadnici tvrde da se radi o materijalima koji su uglavnom skladišteni u takozvanom „atomskom skloništu“ koje se nalazi sa gornje strane bivše fabrike, odnosno iznad sadašnjeg „Kipsovog“ tržnog centra, okruženog s dva izbjeglička naselja gdje živi preko 500 stanovnika. Toksični materijali su, kako navode, odlagani i u jednom manjem skloništu blizu ulaza u sadašnje preduzeće „Kips“.\n– U pomenutim skloništima ostale su velike količine boja i lakova, razređivača, kao i drugih otrovnih materijala, poput sumporne, mravlje i sirćetne kiseline. Hemikalije su bile upakovane u plastične bačve koje su sigurno u fazi raspadanja. To znači da godinama dolazi do isparavanja opasnih materija koje zagađuju vazduh. Da stvar bude još opasnija, radi se o kiselinama, bojama, lakovima i razređivačima koji pri maloj nepažnji mogu da planu i izazovu eksploziju, što bi svakako bilo pogubno – naglasili su bivši radnici „Polimke“.\nIz preduzeća „Kips“ ranije su tvrdili da su oni postupili po nalogu inspekcije marta 2009. godine i da su izvršili sakupljanje hemikalija iz proizvodnih pogona i uskladištili ih u betonskom skladištu. Isticali su da se to skladište nalazi pod stalnim nadzorom ekološke inspekcije i da nema nikakvog razloga za bilo kakvu paniku.\nS druge strane, radnici smatraju da bi stručne ekipe morale da istraže cijeli prostor koji je pripadao bivšoj fabrici kože i da odstrane sve što bi moglo negativno da utiče na zdravlje ljudi.\n– S obzirom na to da se radi se o otrovima koji su vrlo opasni po okruženje, moralo bi se što prije pristupiti njihom uklanjanju dok ne bude kasno – poručili su radnici.


Počeo novi protest u Beogradu\nNa Platou ispred Filozofskog fakulteta Univerziteta u Beogradu, počeo je 58. po redu građanski protest "1od5miliona".\nPrema najavi organizatora, nakon govora na platou, biće organizovana protestna šetnja do zgrade Predsedništva gde će, kako je navedeno u saopštenju,"kucati na vrata", kao što su, dodaje se, prethodnih subota "kucali na vrata" Rektorata, Radio Televizije Srbije, Skupštine.\nOrganizatori su takođe u saopštenju upozorili institucije koje predstavljaju simbole kulture grada Beograda da bi zamenik gradonačelnika Goran Vesić "mogao da ih proda ukoliko nastave da ćute, kao što je to uradio sa Sava centrom".\n"Zato, da bi još jedanput pokušali da spasemo Beograd večeras ćemo obići Narodno pozorište, Narodni Muzej, Atelje 212, Politiku, Radio Beograd, Radio Televiziju Srbije i zgradu Predsedništva", navedeno je u saopštenju "1 od 5 miliona".\nNajavljeno je da će u toku protesta građani lepiti cene na sve "ove Vesićeve mete".\nPrethodne subote, 4. januara, na prvom protestu u 2020. godini, okupljeni su ispred zgrade Radio Televizije Srbije pravili buku 30 minuta, tokom trajanja centralnog dnevnika RTS-a.\nProtesti u Beogradu održavaju se svake subote, duže od godinu dana. Na protestima tokom 2019. godine, različiti, u tom trenutku aktuelni, dnevno-politički događaji oblikovali su temu proteste. U nekoliko navrata, takođe različitim povodom, dolazilo je i do incidenata.\nPoslednji od njih dogodio se 7. decembra, kod ulaza u zgradu Skupštine Srbije kada je došlo do guranja između demonstranata i obezbeđenja Parlamenta Srbije. Okupljeni ispred Skupštine, skandirali su "Ustanak" i "Gotov je", a među njima je bio lider i Dveri Boško Obradović.\nU aprilu 2019. godine, ispred zgrade Skupštine Srbije u organizaciji opozicionih stranaka, održan je i veliki protest"1 od 5 miliona", u kojem su učestvovali građani širom Srbije.


Plan za ukidanje sankcija Rusiji: Da Ukrajina bude Švajcarska, da Rusija "iznajmi" Krim i da Donbas vrate Ukrajini\nUkrajinski poslanik Andrej Artemenko pričao je u intervjuu za ukrajinski portal "Strana" o planu za ukidanje sankcija Rusiji, koji je pripremio za administraciju predsednika SAD Donalda Trampa.\nNajopasniji čovek u Trampovom timu: Niko za njega nije čuo, a radiće ovo!\nAmerički predsednik Donald Tramp planira da zaduži njujorškog milijardera Stivena A. Fajnberga da sprovede veliku reviziju američkih obaveštajnih službi, piše Njujork tajms pozivajući se na...\nNovi "Votergejt": Afera koju Tramp možda neće preživeti\nAmerički predsednik Donald Tramp nije u Beloj kući ni mesec dana, a već je uzdrman skandalom koji se može uporediti s aferom "Votergejt", ali da li je slučaj Majkla Flina tek početak šire...\nVestionline, rs.sputniknews.com 11 komentara\nIako je američka predsednička trka prošla, a u Belu kuću ušao njen pobednik Donald Tramp, ruska tema ostaje pogodan teren za unutarpolitičke obračune. Pritisnuta od establišmenta nasleđenog...\nIgre prestola u Trampovom timu\nMediji i kongresmeni poverovali u lažni nalog Flina\nRaste rusofobija u Americi: Šta Flinova ostavka znači za Trampa?\nMajkl Flin je podneo ostavku na mesto savetnika za nacionalnu bezbednost novog američkog predsednika, nakon što je raskrinkan sadržaj njegovog razgovora sa ruskim ambasadorom. Šta to znači za...\n"Predsednik SAD Donalda Tramp očekuje da će Rusija 'vratiti Krim' i da će se baviti deeskalacijom sukoba u Ukrajini", izjavio je portparol Bele kuće Šon Spajser.\n"Ili je Tramp sateran u ćošak, ili..."\nOtpuštanje bivšeg savetnika za nacionalnu bezbednost Majkla Flina zbog njegovih kontakata sa Rusijom "nije samo paranoja, nego nešto mnogo gore", napisao je na svom nalogu na Fejsbuku...\nEvo šta su Rusi rekli na ostavku Trampovog savetnika


Radio România Internaţional/ Zelena Planeta/ Program LIFE za Rumuniju (27.04.2018)\nProgram LIFE za Rumuniju (27.04.2018)\nOd lansiranja programa LIFE, finansijskog instrumenta Evropske unije za zaštitu sredine prošlo je već 26 godina.\nOd lansiranja programa LIFE, finansijskog instrumenta Evropske unije za zaštitu sredine prošlo je već 26 godina. Glavni cilj programa je doprinos primeni politika i zakona Evropske uniji i zaštiti čovekove sredine i klime, kofinansiranjem projekata sa dodatom evropskom vrednošću. Ovim programom sadjene su šume, zaštičena staništa i životinjske vrste kojima je pretio nestanak. Trenutno mnoge zone su zaštićene zahvaljujući mreži Natura 2000. Evropa sada ima 27 000 zona Natura 2000 koje pokrivaju 18% teritorije Evropske unije. U nastavku saznaćemo detalje od Madaline Kozma, menadžerke Projekta Ministarstva za zaštitu čovekove sredine:,, Evropska unija je smatrala da je veoma važno da imamo finansijski element za konzervaciju biodiverziteta i zaštitu čiste i zdrave prirode. Na svu sreću Evropska unija je shvatila da je njena pomoć veoma važna i za proizvodnu aktivnost. Treba voditi računa da i proizvodne aktivnosti, koje praktično otvaraju radna mesta, treba da se usklade sa Direktivama evropske unije o konzervaciji i zaštiti sredine. Program LIFE bavi se i klimatskim aktivnostima ali I informisanjem i upravljanjem. Ljudi treba da budu informisani o procedurama koje se odvjaju u okviru ovog programa, o načinu na koji mogu da utiču na zakone evropskih država i naročito kako se može delovati regionalno..’’\nRumunija ima vredne ekosisteme priznate u Evropi koji pokrivaju 1,6 miliona hektara, ne računajući Rezervat Delte Dunava sa oko 580 000 hektara. Zaštićena prirodna područja osnovana u Rumuniji, uključujući Natura 2000- zone od evropskog interesa, predstavljaju 23% teritorije zemlje. Ova površina predstavlja 45% nacionalnog šumskog fonda. Novi Program LIFE izlazi u susret zaiteresovanim ljudima za dalju zaštitu prirode i konzervaciju vrsta kojima preti nestanak. I novim integracionim projektima LIFE nastoji se da u delo sprovedu zakone o zaštiti sredine i klime kako bi se odolelo klimatskim promenama, deficitu vode, cirkularnoj konomiji i gubljenju biodiverziteta. Madalina Kozma dodaje:,, Mi preduzimamo sve što je moguće da bismo upoznali potencijalne korisnike, ali i ljude koji realizuju ove programe sa načinom implementacije, sta treba da urade i kako treba poštovati propise Evropske unije. 18. aprila upućen je apel na predloge za 2018. godinu. Ove godine možemo da predamo projekte na digitalnoj platformi Evropske unije u dve tape, možemo napraviti konceptnu notu sa našim željama kao potencijalni korisnici. Ovo predpostavlja da napišemo 10 stranica sa idejama i finansijkim procenama. Ovaj dokumet se postavlja na digitalnoj platformi Evropske unije najkasnije do 10. juna. U oktobru primićemo odgovor da li se project može finansirati, zatim ćemo postaviti proširenu formu kako bi smo u januaru 2019. godine dobili odgovor da li je naš projekat odobren. U julu 2019. godine možemo početi implementaciju projekta.''\nOd 1992. godina od kada je lansiran Program LIFE u Evropskoj uniji je realizovano oko 3942 projekta, a samo u Rumuniji 52 u svim oblastima Programa. Madalina Kozma:,, Ovi projekti bave se konzervacijom i biodiverzitetom. Imamo izuzetno vredne programe priznate na evropskom nivou, pre svega Menadžment i zaštitu velikih mesoždera. Autori projekata su naše kolege iz Agencije za zaštitu sredine iz Županije Vranča. Immo projekte o zaštiti ptica, program zaštite orla kliktaša. Realizovali smo programe zaštite modrovrane zajedno sa kolegama iz Madjarske i jednom nevladinom organizacijom. Nastavićemo i program zaštite sive vetruške, vrste koja je skoro nestala na evropskom kontinentu. Živi naročito u Banatu i Panonskoj niziji. Ovaj projekat je uspešno realizovan i na nivou Evropske unije. I dalje nastojimo da privučemo što veći broj korisnika, da im objasnimo koja je uloga ovog finansiranja i kako se može realizovati u okviru Programa. Ovim programom želimo da privučemo što veće iznose i istovremeno zaštitimo veliki deo tritorije Rumunije, prirodnog trezora i biodiverziteta.\nFinansijski paket za realizaciju Programa LIFE za 2014-2020. godinu iznosi 3 miliarde evra i veći je za milijardu u odnosu na prethodni period 2007-2013.godina


Dušan Branisavljević ne može do svoje imovine, Crkva tvrdi da je njena | InfoNet Vojvodina\nSREMSKI KARLOVCI/BEOGRAD – Dušan Branisavljević iz Sremskih Karlovaca i njegovih četvoro rođaka, već skoro godinu dana ne uspevaju da upišu u Katastar nepokretnosti da su vlasnici dela poslovne zgrade u centru Beograda, jer Srpska pravoslavna crkva (SPC) tvrdi da ta imovina pripada upravo njoj. Tako bismo najjednostavnije mogli da opišemo situaciju u kojoj se nalaze naslednici ranijih vlasnika ove zgrade na jednoj od najatraktivnijih lokacija u Beogradu.\n“U pravnoj praksi nije zabeležen ovako drastičan slučaj, u kojem državni organi i organizacije postupaju suprotno zakonima i Ustavu Republike Srbije, ignorišu pravnosnažne odluke nadležnog suda, te dozvoljavaju SPC da vrši pritisak na Sud”, kaže Mladenka Vučković, pravni zastupnik Dušana Branisavljevića.\nPravnosnažno Rešenje Prvog Osnovnog suda u Beogradu\n“Da bismo svoje idealne udele učinili realnim, moji rođaci i ja smo sproveli postupak tzv.fizičke deobe sa Gradom Beogradom, kao zakupodavcem i imaocem prava javne svojine na preostale tri četvrtine na tih 28 poslovnih prostora. Postupak fizičke deobe okončan je pravnosnažnim rešenjem Prvog Osnovnog suda u Beogradu, u februaru ove godine i time smo mi stekli pravo svojine na tri poslovna prostora ukupne površine 750 kvadrata, a Gradu Beogradu pripalo je preostalih 25 poslovnih prostora”, objašnjava Branisavljević.\n“Saznavši da postoji pravnosnažno rešenje Suda, Agencija za restituciju po hitnom postupku u roku od sedam dana donosi Delimično rešenje, kojim je u postupku zamenske restitucije Srpskoj pravoslavnoj crkvi u svojinu dala, kao odgovarajuću imovinu, četvrtinu idealnog dela ove zgrade, a tu spadaju i ova tri poslovna prostora, koja su u svojini fizičkih lica, “jedan na jedan”, tvrdi advokat Mladenka Vučković, dodajući da se u tome ogleda presedan, kada je u pitanju restitucija u Srbiji.\nBranisavljević tvrdi da je Agencija Srpskoj pravoslavnoj crkvi, na ime oduzete imovine, a kroz postupak zamenske restitucije vratila njegove poslovne prostore, koji imaju višestruko veću vrednost od one imovine koju SPC “zamenjuje”.\n“SPC je imala stanove na adresi Studentski trg 8 i oni nisu mogli da budu predmet naturalne restitucije u korist SPC, pa je Agencija za restituciju odlučila da Crkvi, kao “odgovarajuću imovinu” vrati naše poslovne prostore, po drastično nižoj ceni od tržišne. Time je nama, kao naslednicima nacionalizovane imovine, ali pre svega Gradu Beogradu i Republici Srbiji učinjena materijalna šteta od nekoliko desetina miliona dinara”, kaže Branisavljević.\nČije Rešenje je ništavo?\nAgencija je, međutim, taj zahtev odbila kao neosnovan, te svoju odluku obvrazložila činjenicom “da je Rešenje Suda ništavo, po Odredbama Zakona o vraćanju oduzete imovine i obeštećenju”, te ocenila da je samim tim sudsko pravnosnažno rešenje neobavezujuće.\nMolba za urgenciju SPC Republičkom Geodetskom zavodu\n“Smatramo da je Agencija za restituciju, želeći da pribavi protivpravnu materijalnu korist za SPC, grubo prekršila Ustav Srbije, koji garantuje nezavisnost Suda i njegovih odluka od svih drugih organa i obavezu državnih organa da postupaju po odlukama Suda. Zato se nameće pitanje da li je pravda na strani jačega”, pita pravni zastupnik Dušana Branisavljevića, koja je podnela tužbu Upravnom sudu.\n“Ubrzo nakon naše tužbe Upravnom sudu, SPC podnela je zahtev Katastru nepokretnosti Stari grad za upis prava svojine po još nepravnosnažnom rešenju Agencije za restituciju”.\n“Presedan je da Katastar takvo Rešenje donese po zahtevu Crkve, a ne Agencije koja jedina po službenoj dužnosti može da traži upis prava svojine. Još veći je presedan što u Rešenju Katastra piše da donose Rešenje “po zahtevu, koji je, postupajući po službenoj dužnosti, podnela SPC, kao imalac javnih ovlašćenja”. Nejasno je koja to javna ovlašćenja ima Crkva”, kaže Vučković.\nSPC: “Nedopustivo da Crkvi ne bude vraćen bar deo ove državne imovine”\nSrpska pravoslavna crkva se zbog spora oko ove imovine poslala dvadesetak pisama na nekoliko adresa. Obraćala se, između ostalog, i tadašnjem gradonačelniku Beograda Siniši Malom, u kojem ga obaveštava da je “delimičnim rešenjem od 20. februara izvršeno vraćanje četvrtine idealnih delova prostora”.\n“Obavešteni smo da postojeći zakupci u ovom objektu vrše pritisak na gradsku upravu da se Grad Beograd protivi vraćanju i da spreči ovu zamensku restituciju”, navedeno je u dopisu SPC, u koji je redakcija InfoNet Vojvodina imala uvid.\nPismo SPC gradonačelniku Beograda\n“Nedopustivo bi bilo da Srpskoj pravoslavnoj crkvi – Arhiepiskopiji beogradsko-karlovačkoj bude uskraćeno vraćanje bar dela ove državne imovine u skladu sa Zakonom, iz razloga što određen broj zakupaca u vraćenom prostoru, uglavnom, bez ugovora o zakupu, se protivi, jer više želi Državu za zakupodavca, a ne Crkvu”, piše u dopisu koji je SPC dostavila bivšem gradonačelniku Beograda.\n“Iako su ispunjeni uslovi za upis prava svojine predviđeni Zakonom o državnom premeru i katastru, do danas nije odlučeno po tom pitanju”, navodi SPC u pismu urgencije Katastru. Oni, uzgred, zalaganje naslednika i njihovog pravnog zastupnika za upis prava svojine u Katastru ocenjuju kao “neosnovanu i neopravdanu intervenciju”, te da su oni nesmetano to pravo upisali, a da se to pravo “sada uskraćuje Crkvi”.\n“U celini pratimo ovaj postupak i sve što se oko njega događa, pa smo veoma zabrinuti za ovakvo ponašanje Službe za katastar neporketnosti”, zaključuje Crkva u svom pismu urgencije.


Krajnje neobična situacija: Destro postigao gol sa flašicom u ruci\nFudbaleri Đenove i Verone odigrali su u šestom kolu italijanske Serije A neriješeno 3:3, a meč je, između ostalog, obilježila krajnje čudna situacija kada je napadač domaćih Matija Destro postigao gol sa flašicom u ruci.\nMatija Destro bio je jedan od najistaknutijih fudbalera Đenove u utakmici protiv Verone, a u 80. minutu postigao je jako lijep nakon što je pretrčao skoro pola terena prije nego što je efektno prebacio gostujućeg golmana.\nIpak, tom prilikom iskusni fudbaler je u ruci držao flašicu sa vodom koju je uzeo tokom prekida pored aut linije, ali je očigledno zaboravio da je vrati te je nastavio da igra sa njom.\nSudija u ovoj situaciji nije vidio ništa sporno pa je gol bio regularan, iako se ovakve situacije rijetko mogu vidjeti na fudbalskim terenima.\nĐenova se nakon šest odigranih utakmica nalazi na šesnaestom mjestu sa pet bodova.\nPrethodni članakBosna i Hercegovina dva puta stizala zaostatak u remiju sa Slovenijom\nNaredni članakMurinjo bijesan nakon poraza od Lacija, urlao na novinare pa napustio salu za konferencije


23. oktobra prezentacija inovacija kompanije ČIP sistemi\nU sarajevskom hotelu Hills u utorak, 23. oktobra 2018. godine, sa početkom u 10:00 sati održat će se prezentacija „Evolucija interfonskih sistema“ kompanije ČIP sistemi.\nPrisutni će imati priliku saznati kako kompletan asortiman interfonskih sistema može unaprijediti stil života u cilju obezbjeđivanja audio i video komunikacije i sprječavanja nevlaštenog ulaza u objekte, dok je cilj same prezentacije pokazati prednost nad konkurencijom.\nOsluškivanjem klijenata diljem svijeta ACI Farfisa unaprijedila je svoje sisteme pa će posjetitelji ovog jedinstvenog događaja imati priliku pogledati demo verzije najnovijih uređaja – vanjske jedinice Alba i unutrašnje jedinice Sette, a koji su nastali na 50. godišnjicu italijanske kompanije. Također, seminar će pored prezentacije asortimana interfonskih sistema pružiti i nova znanja o interfonima koji omogućaju međusobnu komunikaciju između dvije i više interfonskih slušalica, komunikaciju kontrole većeg broja ulaza na objektu, kao i interfonske sisteme koji podržavaju ulazak u objekat sa karticom ili šifrom.\nU ponudi ACI Farfise, a čiji je distributer uspješna bosanskohercegovačka kompanija ČIP sistemi izdvajaju se kvalitetni uređaji sa uslugom projektovanja, montaže i garancije interfona (audio i video sistema), a više o njima i tehničkoj podršci upravo će se čuti 23. oktobra u hotelu Hills.


Održano „Srpsko sijelo“ | Palelive.com\nPočetna Regija Višegrad Održano „Srpsko sijelo“\nOdržano „Srpsko sijelo“\nVIŠEGRAD – U Višegradu je održana tradicionalna manifestacija „Srpsko sijelo“, koju je organizovalo Guslarsko društvo „Rade Jamina“ iz ovog grada.\nUčesnici „Sijela“ pjevali su sinoć pjesme iz Sarajevskog polja, sa Romanije, Rogatice i Goražda, uz koje su vijekovima odrastali Srbi iz Sarajeva i okoline.\nOrganizator sijela Dragan Todorović rekao je da je ovo tradicionalno okupljanje, da se održi i sačuva tradicija od zaborava.\n„Okupljamo se svake godine da dočekamo Pravoslavnu novu godinu i da se prisjetimo starih srpskih običaja“, naveo je Todorović.\nUčesnicima skupa obratio se i načelnik opštine Višegrad Slaviša Mišković, koji je izrazio zadovoljstvo okupljanjem i čuvanjem od zaborava srpske tradicije i običaja.\nU programu su nastupili guslari Darko Lečić, Mirko Milovanović i Vinko Planić iz Višegrada, te muška grupa „Sveti Jovan Krstitelj“ iz Višegrada i ženska grupa „Sretenje“ iz Rogatice.\nPrethodni članakSkijaški savez BiH ostavio Žanu Novaković bez stipendije!


U sjedištu Centra javne bezbjednosti (CJB) Banjaluka danas su, povodom krsne slave Ministarstva unutrašnjih poslova Republike Srpske – Svetog arhangela Mihaila, služeni parastos i položeni vijenci na spomen-obilježje poginulim pripadnicima CJB Banjaluka i Prijedor u odbrambeno–otadžbinskom ratu.\nNačelnik Centra Boško Pandža rekao je da oni koji su se borili rame uz rame sa poginulima, to nikada neće zaboraviti, a da spomenik služi za podsjećanje mlađih koji dolaze kolika je cijena plaćena za Republiku Srpsku.\nSluženi parastos i položeni vijenci na spomen-obilježje poginulim pripadnicima CJB Banjaluka i Prijedor\nPredsjednik Boračke organizacije CJB Prijedor Vojislav Kondić rekao je da je prioritetan zadatak Ministarstva da pomogne prilikom zapošljavanja djece poginulih pripadnika MUP-a.\n“Konačno se na ovom spomeniku nalaze imena sva 74 poginula pripadnika CJB Prijedor zajedno sa njihovim kolegama iz CJB Banjaluka”, rekao je Kondić.\nOn je dodao da je Boračka organizacija CJB Prijedor pokrenula inicijativu za zapošljavanje djece poginulih boraca i da je, zahvaljujući razumijevanju načelnika Centra i resornog ministra, nekoliko djece u posljednjih mjesec dana dobilo privremeni posao.\nVijence na spomen-obilježje položili su članovi porodica poginulih pripadnika CJB Banjaluka i Prijedor, načelnici ova dva centra, te predstavnici gradskih boračkih organizacija Banjaluka i Prijedor.\nNakon polaganja vijenaca, organizovan je i prijem za porodice poginulih policajaca u CJB Banjaluka.


Vojvođanska partija: Korak ka ukidanju autonomije | Autonomija\nVojvođanska partija: Korak ka ukidanju autonomije\nLDP: U okvirima ovog ustava, Srbija više ne može da diše\nVojvođanska partija ocenila je danas da odluka Ustavnog suda Srbije da ospori pojedine odredbe Statuta Vojvodine predstavlja još jedan korak ka konačnom ukidanju autonomije te pokrajine.\nVojvođanska partija je u saopštenju za javnost ocenila da je odluka Ustavnog suda još jedan argument za stav te partije da Vojvodina treba da bude republika u okviru federalne države Srbije.\n„Političkom odlukom da se na rok od šest meseci odloži objavljivanje odluke o jednom delu odredbi statuta AP Vojvodine koje nisu u skladu sa Ustavom Srbije, Vojvodina i njeni građani po ko zna koji put doživljavaju poniženja od strane centralnih vlasti i institucija sistema države Srbije, koje na ovaj način održavaju kolonijalan odnos prema Vojvodini“, navodi se u saopštenju.\nTa stranka je upitala kako je moguće da Statut Vojvodine bude predmet ocena ustavnosti aktuelnog ustava, kada sam Ustav nije dobio podršku građana Vojvodine.\nPredsednik Liberalno-demokratske partije (LDP) Čedomir Jovanović izjavio je da ocena Ustavnog suda o Statutu Vojvodine pokazuje da je Srbiji hitno potreban novi ustav, koji bi doneo potpuno drugačiji politički model, uz uvažavanje položaja Vojvodine.\n„U okvirima tog Ustava, Srbija više ne može da diše i zato je nužno tražiti politički izlaz iz toga“, naveo je Jovanović i ponovio stav da je Ustav „pravljen da bi sakrio kosovski poraz“, u međuvremenu vezao ruke Srbije u svakom segmentu – od Vojvodine i ekonomije, do ljudskih prava i reformi u zemlji.\nLider LDP-a je ocenio i da centralizovana i neefikasna zemlja ne može da izdrži ritam ovog doba i probleme koje imaju njeni građani.\nLDP je, kako navodi Jovanović, vodio kampanju protiv sadašnjeg Ustava, između ostalog i zato što je oko njega i položaja Vojvodine u njemu, napravljen neodrživi kompromis stranaka koje su ga podržale – DS S, radikala, DS, SPS.\nJovanović je rekao i da će Srbija biti večito osuđena na sukobe, a Vojvodina na propadanje, ukoliko sada ne nađe sposobnost da se postigne dogovor oko ključnih pitanja najefikasnije organizacije države, razvoja odgovorne autonomije, oslobađanja ekonomije, afirmacije sloboda i prava ljudi koji u ovoj zemlji žive.\n„Pitanje Vojvodine je jedno od centralnih pitanja u tom poslu i mi u njemu vidimo priliku za politiku jasnih prava, afirmacije potencijala Vojvodine i odnosa čistih računa i zdrave budućnosti“, dodao je on.


Kombinovana odeljenja od sad i u predmetnim razredima: Put ka uspehu ili gašenju seoskih škola?\nViše od 19.000 učenika od prvog do četvrtog razreda osnovne škole pohađa nastavu u kombinovanim odeljenjima. U odeljenja sa kombinacijom dva razreda ide 15.842 đaka, 2.130 uči u odeljenjima sa kombinacijom tri razreda, a sa četiri 1.291 učenik.\nPored toga, školu u kojoj je jedan đak pohađa 143 učenika, pokazuju podaci Republičkog zavoda za statistiku za školsku 2020/21. godinu, objavljeni u publikaciji „Ključni podaci o obrazovanju u Srbiji“, autora Ivana Ivića, Ane Pešikan i Aleksandra Kostića.\nKombinovana odeljenja do sada su se formirala za učenike od prvog do četvrtog razreda osnovne škole (razredna nastava), a nedavnim izmenama Zakona o osnovnom obrazovanju, to će biti moguće i u predmetnoj nastavi, odnosno od petog do osmog razreda.\nU Ministarstvu prosvete napominju da kontinuitet obrazovno-vaspitnog rada u školama sa kombinovanim odeljenjima ima dugu tradiciju u sredinama sa malim brojem učenika i da su takve škole danas i realnost i potreba.\nSchool kids against empty classroom,Image: 258190523, License: Royalty-free, Restrictions: , Model Release: yes, Credit line: – / Wavebreak / Profimedia\n– Ovakav vid organizacije rada i u drugom ciklusu osnovne škole javio se kao potreba, naročito u sredinama gde se broj učenika smanjuje. On daje mogućnost da se, u zavisnosti od specifičnosti škole u pogledu resursa, poveća efikasnosti obrazovanja i vaspitanja – tvrde u Ministarstvu.\nS druge strane, Ivan Ivić, profesor Filozofskog fakulteta u Beogradu u penziji, kaže da je iznenađen kome je palo na pamet da osmisli uvođenje kombinovanih odeljenja u predmetnoj nastavi.\n– To sigurno vodi opadanju kvaliteta nastave i obrazovnih učinaka. Empirijska ispitivanja su pokazala da su obrazovna postignuća učenika u kombinovanim odeljenjima niži nego u „čistim“ odeljenjima. Kombinovana odeljenja se, po pravilu, otvaraju u malim školama u seoskim sredinama gde su uslovi za učenje lošiji i gde đaci i inače postižu lošije rezultate, a ovo će ih dodatno pogoršati. Time se vrši dodatno socijalna diskriminacija, pre svega, seoskog stanovništva što verovatno vodi ka zatvaranju tih škola jer će roditelji videti da deca postižu lošije rezultate i neće želeti da ona pohađaju nastavu u takvim odeljenjima – smatra Ivić.\nNjegovo uverenje deli profesor istorije i sindikalista iz Kragujevca Milan Jevtić, koji je nedavno ocenio da novo zakonsko rešenje „vodi ka gašenje škola u malim naseljenim mestima. Krstivoje Špijunović, dugogodišnji dekan Učiteljskog fakulteta u Užicu, jedan od retkih stručnjaka koji se bavio ovom temom, smatra da postojanje kombinovanih odeljenja u predmetnoj nastavi nije model kome treba težiti, ali da je svakako bolji od rešenja da se škola zatvori.\n– Bilo bi interesantno doći do statističkih podataka o broju osmorazrednih škola, odnosno školskih mesta, koje imaju manje od 50 učenika, jer su one u stalnoj opasnosti da budu zatvorene, a učenici upućeni da pohađaju nastavu u nekoj drugoj školi. Mislim da bi taj broj bio zapanjujuće veliki i ukazivao na potrebu da se problem na neki način rešava – kaže za Špijunović.\nPrva mogućnost, prema njegovom mišljenju, je da ovakve škole nastave sa radom po organizacionoj strukturi po kojoj rade i škole sa nekoliko stotina ili više od hiljadu učenika, što sa sobom nosi niz anomalija pedagoške, psihološke, organizacione i finansijske prirode. Druga mogućnost je da se takva škola zatvori, što je iz ugla prosvetnih vlasti verovatno najjednostavnije rešenje.\n– Međutim, takvo rešenje ima niz negativnih posledica po učenike, roditelje, nastavnike i sredinu u kojoj se škola nalazi. Uostalom, gašenje škole je poslednji znak da je selu došao kraj i da ga je društvena zajednica prepustila tihom umiranju – ističe Špijunović.\nKao treću mogućnost on navodi da takve škole nastave sa radom, ali po fleksibilnijem modelu, odnosno po drugačijoj organizacionoj strukturi u odnosu na škole sa velikim brojem učenika.\n– Svakako da taj model nije idealan i nije model kome treba težiti, ali je u ovom trenutku jedino moguć i predstavlja, po mom mišljenju, bolje rešenje od prethodno pomenutih. Time se, pre svega, omogućava da škola nastavi sa radom i bude i dalje ne samo vaspitno-obrazovni, već i kulturni i društveni centar oko koga se okupljaju ljudi u selu – ističe Špijunović.\nOn napominje da nastava u kombinovanim odeljenjima u predmetnoj nastavi može da bude i produktivna i efikasna, ali da tome treba da prethodi dobra priprema, te da bi bilo pogubno ako bi nastavnik izvodio nastavu svog predmeta tako što bi sa svakom grupom učenika istog razreda radio po deset minuta. Bez obzira na činjenicu da je tradicija rada u kombinovanom odeljenju stara koliko i organizovano školovanje na našim prostorima, Špijunović ukazuje da u ovoj oblasti još uvek ima mnogo zabluda, dilema i problema, a malo je istraživanja (sva se odnose na učenike od prvog do četvrtog razreda) koja bi pomogla da se na egzaktnoj osnovi sve to razreši.\n– Posebno je otvoreno pitanje kvantiteta i kvaliteta znanja. U vezi s tim preovladava utisak da učenici koji su nastavu pohađali u kombinovanim odeljenjima pokazuju slabije rezultate u odnosu na učenike koji su nastavu pohađali u „čistim“ odeljenjima. To posebno pokazuju podaci do kojih je došao i koje je u svojoj knjizi „Male seoske škole“ objavio prof. dr Nedeljko Trnavac. Međutim, u jednom istraživanju koje smo sproveli na uzorku od 758 učenika koji su nastavu od prvog do četvrtog razreda pohađali u kombinovanom odeljenju i 530 učenika koji su nastavu pohađali u „čistom“ odeljenju utvrđeno je da između njih ne postoje statistički značajne razlike u uspehu iz srpskog jezika i matematike na završetku osmog razreda – kaže Špijunović.\nOn navodi i drugo istraživanje koje je pokazalo da su učenici četvrtog razreda koji su nastavu pohađali u kombinovanom odeljenju postigli značajno bolji uspeh u samostalnom rešavanju matematičkih zadataka od vršnjaka u „čistim“ odeljenjima.\n– Takvi i slični rezultati svakako ulivaju optimizam i učvršćuju veru u opravdanost i efikasnost rada u kombinovanom odeljenju, pa i kada je u pitanju eventualna nastava u kombinovanom odeljenju od petog do osmog razreda – smatra Špijunović.\nIpak, on ukazuje da u vezi sa novim zakonskim rešenjem postoje brojne dileme i problemi: pod kojim uslovima će nastavu pohađati svi učenici od petog do osmog razreda u jednom odeljenju; na koji način kombinovati razrede; da li je efikasniji model bližih ili udaljenijih razreda; da li je i u kojim uslovima moguć rad u smeni i po; u kojim nastavnim predmetima je moguće istovremeno izvoditi nastavu u svim razredima, a kojima treba poštovati uzrasne razlike. Tu je i otvoreno pitanje rasporeda časova i dužine časa, kako postojeće nastavnike osposobiti za izuzetno specifične i složene uslove rada u kombinovanom odeljenju, na koji način će nastavnički fakulteti reagovati na ovu novinu, kako i na koji način vrednovati rad nastavnika u kombinovanom odeljenju, kako razrešiti problem tehnološkog viška koji će se pojaviti uporedo sa primenom ovog modela nastave u starijim razredima osnovne škole…\n– Svakako da nije moguć uniforman pristup ovom problemu. Mnogo toga zavisiće od broja učenika, razvijenosti sredine, raspoloživog nastavnog kadra i tako dalje. Iz tih razloga za efikasnije rešavanje ovog problema treba maksimalno uvažavati princip fleksibilnosti i stručne autonomnosti i odgovornosti nastavnika koji će ovu nastavu izvoditi. Ostaje da verujemo da će nastava po ovom modelu pomoći da se školska mreža u Srbiji ipak očuva i da se što većem broju učenika omogući osnovno obrazovanje pod približno jedakom uslovima, što je ne samo zakonskam već i ustavna obaveza – navodi Špijunović.\nSindikati su nezadovoljni novim zakonskim rešenjem jer tvrde da će proizvesti nove tehnološke viškove. Na pitanje da li su radili procenu o potencijalnim viškovima, iz Ministarstva su odgovorili da će lista tehnoloških viškova, kao i svake godine, biti utvrđena pre početka nove školske godine, do 15. avgusta.\nAktuelni Pravlnik o kriterijumima i standardima za finansiranje škola predviđa da se obrazovno-vaspitni rad u prvom ciklusu osnovnog obrazovanja može organizovati i u kombinovanom odeljenju. Takvo odeljenje sastavljeno od učenika dva razreda može da ima do 15 učenika, dok odeljenje od tri ili četiri razreda može da ima do 10 đaka.\nKrstivoje Špijunović kaže da među teoretičarima i praktičarima skoro da nema neslaganja o tome da je u kombinovanom odeljenju naglašenija potreba za individualnim radom i individualizacijom nastave, čime se stvaraju uslovi za uvažavanje i poštovanje razlika među učenicima. Kombinovano odeljenje je pogodna i stimulativna sredina za razvijanje samostalnosti i kreativnosti kod učenika, ono osposobljava đake za samoobrazovanje, obezbeđuje češće ponavljanje i čvršće povezivanje nastavnih sadržaja u jednu celinu. Učenici mlađih razreda su u situaciji da spontano upoznaju mnoge pojmove i činjenice kojima operišu učenici starijih razreda, a ovi su, opet u situaciji da obnove one sadržaje koje su obrađivali prethodnih godina.\nU kombinovanim odeljenjima je centralna tačka nastave pomerena sa poučavanja na učenje, što je tendencija svih savremenih teorija nastave, a time se značajno menja i pozicija učenika i pozicija nastavnika. Permanentna smena direktne i indirektne nastave sa kombinacijom različitih oblika rada i vrsta nastave čini rad u kombinovanom odeljenju dinamičnijim, atraktivnijim i interesantnijim za učenike. Rad u kombinovanom odeljenju je takav da zahteva brže prelaženje na multimedijski sistem nastave i intenzivnije korišćenje mogućnosti koje pruža savremena obrazovna tehnologija.\nIzvor vesti: Srbija Danas/Danas


Bezbednost motornih vozila\nНаслов: Bezbednost motornih vozila Fri Sep 16, 2011 11:06 am\nKod svih vrsta motornih vozila posebno mesto zauzima pitanje bezbednosti. Povećanje bezbednosti može se postići preduzimanjem mera u cilju sprečavanja da do nesreće dođe (aktivna bezbednost) ili, preduzimanjem mera da posledice budu minimalne u slučaju dešavanja nesreće (pasivna bezbednost).\nNa osnovu istraživanja koja su sprovedena u Nemačkoj, utvrđeno je procentualno učešće otkaza pojedinih sistema motornih vozila kao uzročnika u ukupnom broju saobraćajnih udesa. Ova istraživanja su pokazala da najveći uticaj na aktivnu bezbednost motornih vozila u saobraćaju ima sistem za kočenje. Sposobnost usporavanja vozila predstavlja primarnu komponentu preventivne sigurnosti.\nSistemi za kočenje predstavljaju tipičan primer složenih sistema kod motornih vozila, čija je struktura uslovljena složenom funkcijom cilja, određenom važećim međunarodnim i nacionalnim propisima o bezbednosti vozila u saobraćaju. Osnovni podsistemi sistema za kočenje su: radna kočnica, pomoćna kočnica, parkirna kočnica i dopunska kočnica ili usporač.\nPodsistemi sistema za kočenje strukturno se rešavaju u osnovi na isti način, odnosno sadrže iste funkcionalne celine: komandu, prenosni mehanizam i kočnice.\nKočnice predstavljaju izvršne organe sistema za kočenje, pomoću kojih se njihovi zadaci i realizuju.\nZbog toga je njihov značaj u okviru sistema za kočenje posebno izražen. U osnovi, kočnice su frikcioni mehanizmi koji kinetičku energiju vozila pretvaraju u toplotu. I pored jedinstvene fizičke osnove funkcionisanja, kočnice mogu da se konstrukcijski rešavaju na različite načine. Kada je reč o kočnicama motornih vozila, koriste se dva osnovna izvođenja: doboš-kočnice i disk-kočnice. Na teretnim vozilima većih ukupnih masa na prednjim i zadnjim točkovima uglavnom se koriste doboš-kočnice.\nZbog složenosti strukture retko dolazi do potpunog otkaza sistema za kočenje motornih vozila. Najveći broj načina otkaza sastavnih elemenata dovodi do delimičnog otkaza ovog sistema.\nZa sprovođenje detaljne analize uzroka i načina otkaza razmatranog objekta neophodno je poznavanje strukture, načina funkcionisanja i međusobnog odnosa sastavnih elemenata. Samo potpuno poznavanje načina funkcionisanja sistema i njegovih elemenata, kao i poznavanje njihovih međusobnih veza, omogućava sprovođenje logičke analize kojom se određuju potrebni i dovoljni uslovi za pojavu otkaza objekta. Kod teretnih motornih vozila omogućava se relativno veliko istrošenje kočnih obloga, pa je samim tim potrebno da se obezbede i veća pomeranja papuča. Jedan od načina regulacije zazora u ovom slučaju je pomoću mehanizma za podešavanje, koji se ugrađuje na donjoj strani papuča kočnice na mesto oslonaca.\n European Commission, Guide to the implementation of directives based on the New Approach and the Global Approach, Office for Official Publications of the European Communities, Luxembourg, 2000.\n European Commission, Community Legislation an Machinery, Comments on Directives 98/37EC, Office for Official Publications of the European Communities, Luxembourg, 2000.\n Standard JUS EN 292-1: Bezbednost mašina Osnovni pojmovi, Opšti principi za konstrujisanje – Deo 1: Osnovna terminologija i metodologija, Savezni zavod za standardizaciju, Beograd, 1997\n Standard JUS EN 292-1: Bezbednost mašina Osnovni pojmovi, Opšti principi za konstrujisanje - Deo 2: Tehnički principi i specifikacije, Savezni zavod za standardizaciju, Beograd, 1997\n Standard EN 12478:2000, Sefty of machine tools – Large numerically controlled turning machines and turning centres, CEN European Committee for Standardization, Brussels, 2001.\n Standard EN 1050 Safety of machinery – Principles for risk assessment, CEN European Committee for Standardization, Brussels, August 1994.\n Standard EN 954-1 Safety of machinery – Safetyrelated parts of control systems - Part 1: General principles for desing, CEN European Committee for Standardization, Brussels, December 1996.\n Leuze electronic, Machine Safty – Guide, Leuze electronic GmbH + Co, (http:www.leuze.de).


Psiholog: Pistorijus je slomljen čovek\nBeta 13. juna 2016. 18:50\nJužnoafrički paraolimpijac Oskar Pistorijus je „slomljen“ čovek čije se duševno stanje pogoršalo i trebalo bi da bude u bolnici a ne u zatvoru, rekao je danas psiholog na svedočenju u korist odbrane na početku nove sudske rasprave o novoj kazni.\nKlinički psiholog Džonatan Šolc rekao je da je Pistorijus prilično bolestan, da se bori sa depresijom i da pati od post traumatskog stresnog poremećaja. Šolc je procenjivao Pistorijusa i 2014. godine, tokom sudjenja za ubistvo i prošlog meseca.\nOn je naveo da je Pistorijus „utučen i letargičan“ i da „ostavlja svoju budućnost u božjim rukama“. Psiholog je rekao da misli da Pistorijus zbog psiholoških problema neće biti u stanju da svedoči na raspravi o novoj kazni.\nŠolc je dodao je Pistorijus u zatvoru doživeo nekoliko „traumatskih i ponižavajućih iskustava“, uključujući i to da je bio prisiljen da se tušira dok sedi na betonu i naveo da ga tretiraju kao „životinju u kavezu“.\nOčekuje se da će saslušanje trajati nekoliko dana pre nego što sudija Tokozile Masipa u petak ne objavi odluku. Minimalna kazna za ubistvo u Južnoj Africi je 15 godina zatvora, a sudija može da je umanji u nekim situacijama.\nObučen u crno odelo Pistorijus je mirno sedeo na klupi tokom svedočenja, uglavnom pognute glave. Sudnica je bila ispunjena roditeljima ubijene devojke, rodjacima i novinarima.


“Stav EU oko ovog pitanja je poznat. Mi smo apsolutno protiv bilo kakve promene granica. Ovo je nešto što možemo jednom zauvek zatvoriti”, rekao je portparol Evropske komisije (EK), Eric Mammer.\nOn je ove navode izneo nakon što je upitan oko takozvanog “Janšinog non-papera”, oko kojih su ranije u toku aprila javljali regionalni mediji, prema kojima je slovenački premijer Janez Janša poslao dokument u sedište EU, tvrdeći da dezintegracija bivše Jugoslavije nije okončana.\nPortparol EK je ponovio da “nikad niko nije video taj non-paper” u evropskim institucijama niti da postoje takve ideje na evropskom nivou.\n“Za sva moguća dokumenta koji su stigli ili koji će pristići – naša pozicija oko ovog pitanja (izmene granica) je krajnje jasna”, poručio je Eric Mammer, portparol EK.\nPodsetimo, prema navodima regionalnih medija, 'Janšin non-paper' navodno govori o prekrajanju granice Srbije i Kosova, te se predviđa mogućnost otcepljenja bh. entiteta Republika Srpska, pripajanje delova Crne Gore i Severne Makedonije s albanskom većinom Albaniji, te priključenje dela BiH, zapadne Hercegovine, Hrvatskoj.\nNemačka vlada je za Radio Slobodna Evropa (RSE), odbacila ideju promena granica po etničkim linijama na Zapadnom Balkanu. “Takve promene granica bi vrlo verovatno povećale nestabilnost u regionu i izazvale nove krize. Nemačka vlada stoga ne smatra takve rasprave svrsihodnim”, navodi se u odgovoru koji je jedan portparol nemačkog ministrastva inostranih poslova pismeno dostavio za RSE.\nNemačka vlada odbacuje ideju promena granica po etničkim linijama na Zapadnom Balkanu\nNemački šef diplomatije, Heiko Maas koji je iznenada prošle nedelje posetio Prištinu i Beograd je takođe ocenio da se radi o “opasnoj i nerealnoj ideji”.\nNemački šef diplomatije u Prištini: Razgovori o promeni granica su opasni


Učenicima JU Škole za osnovno muzičko obrazovanje:“Petar II Petrović Njegoš“ uručena vrijedna donacija – tri instrumenta, gitara, flauta i klavinova | Opština Bar\nOpština Bar, Turistička organizacija Bar i PAM organizacija koja se bavi zaštitom autorskih uručili su danas učenicima JU Škole za osnovno muzičko obrazovanje:“Petar II Petrović Njegoš“ vrijednu donaciju – tri instrumenta, gitaru, flautu i klavinovu. Instrumente koji su potrebni školi u nastavnom procesu obezbijedila je PAM Organizacija koja se bavi zaštitom prava autora muzike.\nPredsjednik Opštine Bar Dušan Raičević se zahvalio PAM organizaciji što je prepoznala opštinu Bar i Turističku organizaciju Bar kao pouzdane partnere, koji u kontinuitetu imaju dobru saradnju.\n– Plod uspješne saradnje je i ova vrijedna donacija, muzički instrumenti, za koje sam ubjeđen da će učenici na najbolji način koristiti, da će vrijedno raditi, a da će rezultati i dalji uspijeh svakako doći, kazao je Raičević uz akcenat da će Opština Bar i dalje pružati podršku talentovanim učenicima.\nPredsjednik opštine Bar Dušan Raičević uputio je zahvalnost učenicima muzičke škole koji vrijedno pohađaju školu i često nas obraduju sjajnim rezultatima na takmičenjima širom Evrope i regiona.\n-Čestitam svim profesorima koji posvećeno rade sa našom djecom i zajedno sa njima postižu odlične rezultate. Potvrda toga je sjajan koncert učenika Muzičke škole koji je organizovan 25.decembra kao dio programa svečanosti povodom Dana oslobođenja našega grada, kazao je Raičević.\nIspred Organizaciji koja se bavi zaštitom prava autora muzike Vasilije Raičević zahvalio se rukovodstvu Opštini Bar i Turističkoj organizaciji što daju doprinos poštovanju autorskih muzičkih prava.\n-Ovdje sam danas ispred Organizacije koja se bavi zaštitom prava autora muzike i dio svojih sredstava usmjerava za finansiranje projekata koji za cilj imaju afirmaciju nacionalnog muzičkog stvaralaštva, podršku talentovanim učenicima na polju muzičkog obrazovanja i pomoć muzičkim školama na stvaranju što boljih uslova za rad sve to kroz niz društvenih aktivnosti, kazao je Vasilije Raičević.


Škola za mašinstvo i umetničke zanate „Tehnoart” uspešan završetak školske godine i kraj četvorogodišnjeg obrazovanja još jedne generacije učenika proslaviće organizovanjem izložbe „Dvadeset maturanata u osamsto kvadrata”. Izložba će biti otvorena na prvom spratu Tržnog centra „Zira” (Ruzveltova 33) u četvrtak, 23. juna, u 19 časova. Posetioci će izložene maturske radove moći da pogledaju do 7. jula.\nNa izložbi će se predstaviti 20 odabranih maturanata postojećih umetničkih profila: firmopisac i kaligraf, konzervator kulturnih dobara, juvelir, stilski krojač i graver. Pored toga, izložbu će upotpuniti izbor najboljih maturskih radova prethodnih deset godina. Osim u radovima maturanata, u toku izložbe posetioci će moći da uživaju i u radionicama na kojima će se prezentovati postojeći smerovi u školi.


Gubljenje konekcije - Aviokarta.net\nAviokompanije osim direktnih letova koje imaju u svojoj ponudi putnicima nude i transferne letove, najčešće sa presedanjem na svom glavnom aerodromu koji se naziva „hub“ (čvorište).\nUkoliko prvi let kojim putnik stiže na transferni aerodrom kasni, putnika mogu čekati na ukrcavanje za naredni let, ali to nije obavezna praksa. O ovome odlučuje posada na drugom letu u dogovoru sa službenicima aviokompanije. Ukoliko prvi let razumno kasni a drugi let ima mogućnosti kratkotrajnog odlaganja poletanja onda će aviokompanija sačekati svog putnika ili putnike. Ukoliko se proceni da je kašnjenje veliko ili da može ozbiljno narušiti dalji red letenja aviokompanije onda drugi let poleće na vreme, a putnik koji je propustio svoj tranzit ima mogućnost da problem reši rerutiranjem koje će dogovoriti sa predstavnikom aviokompanije.\nPutnike koji su propustili naredni let zbog zadržavanja na aerodromu usled gužve na pasoškoj kontroli ili KD kontroli, a njihov prvi let je bio na vreme, aviokompanija može da odbije da besplatno prebaci na drugi let.Nijedan zakon ni domaći ni evropski se ne bavi ovom situacijom, a aviokompanije smatraju da nisu dužne da putniku omoguće besplatno naredni let pošto nisu ni bile odgovorne za kašnjenje.\nSpoter June 20, 2011 at 1:25 pm\nKako bih voleo da izgubim konekciju na aerodromu Čangi u Singapuru. To bi bio super provod.


Premijerov zamenik tvrdi: Pitanje Zajednice nije otvarano • RTK\nPremijerov zamenik tvrdi: Pitanje Zajednice nije otvarano\nZamenik premijera Kosova Besnik Tahiri, iz Alijanse za budućnost Kosova (ABK) kaže za RSE da pitanje Zajednice nije bilo tema prošlonedeljnih razgovora u Briselu.\n„Mogu da potvrdim da ni na jednom sastanku na kome sam bio pitanje Zajednice nije otvoreno kao tema. Tokom moje poslednje posete Briselu održali smo tri sastanka sa premijerom i to (pitanje Zajednice) nikada nije otvoreno kao tema. Teme su bile odnosi sa Briselom, na dijalog... Koliko znam i koliko se sećam, niko nije otvorio tu temu“, rekao je Tahiri.\nOdnosi između koalicionih partnera Demokratskog saveza Kosova (DSK) i ABK pokvareni su nakon što je Vlada Kosova, koju predvodi premijer Avdulah Hoti iz DSK imenovala Skendera Hisenija na mesto koordinatora za dijaloga sa Srbijom. Istovremeno, ABK bivšeg kosovskog premijera Ramuša Haradinaja (Ramush Haradinaj) traži učešće svojih predstavnika u pregovaračkom procesu sa Srbijom.\nInače, specijalni predstavnik EU za dijalog Miroslav Lajčak najavio je da će, nakon sastanka između ekspertskih timova u četvrtak, razgovori između dve strane na visokom političkom nivou biti nastavljeni tokom septembra.


Kfor: Imali smo zajedničku patrolu sa Vojskom Srbije duž administrativne linije | Radio Kosovska Mitrovica\n8. August, 2020 16:32 |\nKosovski mediji pisali su danas i juče o tome da su nadomak Kosovske Kamenice, primećeni pripadnici srpske žandarmerije, a tim povodom reagovali su i mnogi kosovski političari.\nOd 2008. godine, sinhronizovane patrole se rutinski sprovode zajednički od strane Kfora i Vojske Srbije duž administrativne linije kako bi se obezbedila bezbednost i osiguralo da nema nezgoda, saopšteno je danas iz Kfora.\nS tim u vezi, Kfor sprovodi i zajedničke patrole sa kosovskim bezbednosnim organizacijama u blizini administrativne linije, navodi se u saopštenju.\nKfor sarađuje i sa kosovskim bezbednosnim organizacijama na celom Kosovu ali i sa Vojskom Srbije na administrativnoj liniji između Kosova i Srbije.\nAdministrativna linija se proteže na oko 350 kilometara i nije jasno označena na terenu niti je definisana prirodnim i prepoznatljivim elementima terena, kao što su reke ili planinski lanci, već je samo istaknuta na kartama, navodi Kfor.\nKako se ističe, tokom obavljanja svojih aktivnosti, sinhronizovane patrole moraju prilagoditi svoje rute terenskim ograničenjima. To podrazumeva da se sinhronizovane patrole Kfora i Vojske Srbije kreću duž administrativne linije sa određenim stepenom prilagođavanja koju nameće teren.\nMeđutim, ni u jednom trenutku elementi sinhronizovane patrole Vojske Srbije nisu odvojeni od pripadnika Kfora, i to je bio slučaj i ovog puta, poručili su iz Kfora.\nKfor će nastaviti da sarađuje sa svim stranama na jačanju saradnje i sa kosovskim bezbednosnim organizacijama i Vojskom Srbije u skladu sa svojim mandatom, shodno Rezoluciji 1244 Saveta Bezbednosti Ujedinjenih nacija iz 1999. i Vojnotehničkog sporazuma iz iste godine, da obezbedi sigurno i bezbedno okruženje i slobodu kretanja za sve zajednice na Kosovu, poručuju iz Kfora.


Bajden pozvao Putina i predložio sastanak na teritoriji treće države – Borba\nPredsjednik SAD Džo Bajden u telefonskom razgovoru sa ruskim kolegom Vladimirom Putinom predložio je da održe sastanak u trećoj državi, saopštila je Bijela kuća.\n„Predsjednik Bajden je potvrdio svoj cilj: izgradnja stabilnih i predvidljivih odnosa sa Rusijom u skladu sa interesima SAD i predložio održavanje sastanka-samita u trećoj državi u narednih mjesec dana radi razgovora o cijelom spektru pitanja sa kojima se suočavaju SAD i Rusija“, navodi se u saopštenju.\n„Bajden je naglasio nepokolebljivu posvećenost SAD podršci suvereniteta i teritorijalnog integriteta Ukrajine“, zaključuje se u saopštenju.\nJonica prozvala DPS: Vaša Vlada davala strancima državljanstvo za pare, a oduzimala crnogorskim građanima\nPrvo je nazvao Putina Ubicom a sada zove na sastanak na neutralnom terenu. Nebih otišao na taj sastanak jer mi liči na zasjedu kao u filmu “Kum”. Svašta može pasti na pamet “očajnim pregovaračima”. Možda neko trovanje ili kakav atentat, obaranje aviona i slično. Ovi ne biraju sredstva da bi ostvarili svoje ciljeve.


Tramp poručio Bajdenu: Nemojte da zaspite na sastanku s Putinom - mediji.net\nMOSKVA – Bivši američki predsednik Donald Tramp poželeo je svom nasledniku Džozefu Bajdenu sreću u pregovorima sa ruskim predsednikom Vladimirom Putinom.\n„Nemojte da zaspite na sastanku i molim vas da mu prenesete moje najbolje želje”, dodao je Tramp, prenosi Tanjug.\nTramp je tokom predizborne kampanje svog rivala Bajdena više puta nazvao „pospani Džo”.\nPredsednici SAD i Rusije sastaće se 16. juna u Ženevi.\nPoslednji puni samit Rusije i SAD održan je 2018. godine u Helsinkiju, kada su se sastali Putin i Tramp.\nAmerička strategija borbe protiv terorizma prvi put je posle više od 20 godina usredsređena na domaći umesto na islamski terorizam, što se povezuje s događajima iz januara, kad su podržavaoci Donalda Trampa upali u Kongres. Bela kuća je ove sedmice donela dokument koji je označio domaći terorizam...\nRuski predsednik Vladimir Putin je danas umnožio obećanja o finansijskoj pomoći za poboljšanje svakodnevnog života Rusa pred parlamentarne izbore u septembru.Putin je govorio gotovo čitav sat pred nekoliko stotina visokih zvaničnika okupljenih u Moskvi na Kongresu vladajuće stranke Jedinstvena...\nInicijative koje je pokazuje partija Jedinstvena Rusija potvrđuju da je to društveno orijentisana stranka, izjavio je ruski predsednik Vladimir Putin na današnjem partijskom kongresu ove stranke u Moskvi.„Jedinstvena Rusija je prva i najvažnija društveno orijentisana partija“, izjavio je Putin,...\nPredsednik Rusije Vladimir Putin izjavio je da će ministri spoljnih poslova i odbrane biti na čelu liste kandidata vladajuće Jedinstvene Rusije za predstojeće parlamentarne izbore.\nVAŠINGTON – Predsednik SAD Džozef Bajden i njegova supruga Džil saopštili su danas da je uginuo jedan od njihovih kućnih ljubimaca, nemački ovčar Čemp. Čemp je bio deo porodice 13 godine i preminuo je u miru u svom domu, saopštila je Bela kuća. „Iako je Čempova snaga opadala u prethodnih nekoliko...


Evo koliko će Partizan tražiti za brendiranje stadiona! - Sportske.net\nEvo koliko će Partizan tražiti za brendiranje stadiona!\nU fudbalskom klubu Partizan spremni su da za pristojnu svotu novca brendiraju stadion ali će tu "uslugu" pokušati dobrano da naplate.\n"Grobari", jeste li spremni?Partizanovo najveće pojačanje!Neočekivano - Fabrisio spreman za Dilu?"Večitima" ispunjena želja - FSS aminovao veći broj stranaca!Partizan prelomio, Markinjos zatvara prelazni rok!\nNova uprava fudbalskog kluba Partizan privukla je od početka godine veliki broj sponzora a uskoro bi dobro mogla da naplati brediranje stadiona koje je predložio predsednik JSD Partizan Duško Vujošević.\nGeneralni direktor Miloš Vazura objasnio je da troškovi održavanja stadiona na godišnjem nivou Partizan koštaju milion evra zbog čega su u klubu saglasni da bi brendiranje stadiona bio dobar potez.\n"Naš klub ima godišnji fiksni trošak od milion evra kad je u pitanju stadion. Kakvo god rešenje da se nađe po pitanju imena stadiona odnosno da se to unovči – mi smo saglasni sa tim, jer se time smanjuju naši troškovi" objasnio je Vazura.\nU Humskoj nameravaju da ugovor o promeni imena stadiona dobro naplate a evo o kojim sumama je reč.\n"Voleo bih da dobijemo 3.000.000 € godišnje za ime stadiona, bio bih zadovoljan i sa 1.000.000 €, ali videćemo šta je realno" dodao je generalni direktor Partizana.\nPitanje promene imena stadiona u Humskoj biće rešeno u dogovoru sa Sportskim društvom ali je jasno da u fudbalskom klubu Partizan nemaju animozitet prema predlogu Duška Vujoševića.


Vjetroelektrana "Mesihovina": Obezbjeđuje električnu energiju za 27.500 domaćinstava | Poslovni imenik BiH, registar firmi u BiH - Lokal.ba\nVjetroelektrana "Mesihovina": Obezbjeđuje električnu energiju za 27.500 domaćinstava\nU Mesihovini, opština Tomislavgrad, 14. marta tekuće godine u pogon će biti puštena prva bosanskohercegovačka vjetroelektrana. Istovremeno, vjetroelektrana "Mesihovina" biće jedna od najvećih u jugoistočnoj Evropi sa 22 vjetroagregata i ukupnom snagom od 50,6 MW. Vjetroelektrana "Mesihovina" godišnje će proizvoditi 165,17 GWh električne energije.\nProsječno domaćinstvo u Bosni i Hercegovini potroši na godišnjem nivou oko 6000 KW/h električne energije, tako da je vjetroelektrana " Mesihovina" u stanju opskrbiti oko 27.500 domaćinstava godišnje. Cjelokupna investicija iznosi 82 miliona Eura, od čega je 72 miliona kredit od Njemačke državne banke za razvoj.\nElektroprivreda HZHB je još 2004. godine pokrenula "Analizu mogućnosti korištenja energije vjetra u proizvodnji električne energije u Bosni i Hercegovini" u sklopu koje je mjerena jačina vjetra na 10 lokacija u Bosni i Hercegovini, a kao perspektivne izabrane su 3 lokacije. Mesihovina je prva lokacija od ove 3 gdje je izgrađena vjetroelektrana.\nBosna i Hercegovina trenutno raspolaže sa 7 hidroelektrana, a tu je sada i jedna vjetroelektrana. Na ovaj način Bosna i Hercegovina znatno je smanjila potrebe za uvoženjem električne energije, povećala je svoju konkurentnost na regionalnom tržištu, te se iz bosanskohercegovačkih kapaciteta obezbjeđuje električna energija za veliku većinu potrošača u Bosni i Hercegovini.\nOsim vjetroelektrane "Mesihovina" u opštini Tomislavgrad uskoro će početi i gradnja hidroelektrane "Vrilo", koje će koštati ukupno 90 miliona eura.\nVjetroelektrana "Mesihovina" neće biti jedina vjetroelektrana u Bosni i Hercegovini. Vlada Hercegovačko - neretvanskog kantona 207. godine potpisala je ugovor o koncesiji za zemljište na kojem će se graditi vjetroelektrana "Pločno" Zemljište je u državnom vlasništvu, a Ugovor o koncesiji potpisao se na period od 30 godina.\nPrednosti vjetroelektrana ogledaju se u tome da one ne troše fosilna goriva, te ne proizvode štetne stakleničke gasove koji su glavni uzročnici globalnog zagrijavanja. Države koje su se odlučile veći dio električne energije proizvoditi kroz vjetroelektrane drastično su smanjile uvoz fosilnih goriva.


Pristanište na Tisi mamac za turiste\nViše je razloga što Novi Bečej stremi realizaciji projekta kakav je izgradnja pristaništa na Tisi. Osnovni je što su u novobečejskoj opštini u svojim strateškim dokumentima turizam apostrofirali kao jedan od najvećih potencijala, a nautički turizam bi trebalo da dobije posebno mesto. U tom smislu veoma je važna izgradnja putničkog pristaništa. Kada se zna da na čitavom toku Tise kroz Srbiju nema pristaništa, onda je to razlog više zbog kojeg se treba boriti za jednu takvu investiciju.\nNajveći problem plovnih reka u nas je nedostatak potrebne infrastrukture, konkretno marina i pristaništa, a onda i nabavka goriva, postojanje servisa, informacionih centara... A zna se da je Tisa reka koja protiče kroz pet zemalja, da njom plove međunarodn brodovi, ali ne dolaze u Srbiju jer nemaju gde da pristanu.\n- Imamo najlepši kej na toku Tise kroz našu zemlju, ali turisti do njega, uglavnom, mogu da dođu samo suvozemnim putem. Nijedna jahta, nautičko plovilo ili turistički brod ne mogu da pristanu uz našu obalu. Sve smo to prilikom nedavne posete Vojvođanskoj kancelariji u Briselu predstavili partnerima iz EU i dobili čvrsta obećanja da bi projekat izgradnje pristaništa mogli vrlo brzo da realizujemo. Potrebno je da do kraja septembra donesemo kvalitetan projekat i investitori će se naći. Obezbedili smo 10,5 miliona dinara od NIP za projektno-tehničku dokumentaciju i verujem da ćemo već na jesen započeti ozbiljniju priču o jedinom pristaništu na Tisi kod Novog Bečeja - rekao je predsednik opštine Novi Bečej Milivoj Vrebalov.\nPrvi su reagovali iz kompanije NIS, čiji su stručnjaci odmah ponudili da u okviru pristaništa naprave bunker stanicu za snabdevanje gorivom manjih jahti i brodova.\n- Primetili smo da je u Srbiji veliki problem to što ne postoje mesta na kojima bi se brodovi mogli snabdevati gorivom, a ima preko 20.000 manjih brodova i svi su prisiljeni da to čine kanisterima. Vrlo je bitno da se već prilikom pravljenja projekta svi aspekti primene, pa smo se zato već po saznanju mogućnosti izgradnje pristaništa javili na pravu adresu. Ovde u Novom Bečeju je izuzetna lokacija ne samo za pristanište, nego i za izgradnju bunker stanice za snabdevanje malih i velikih plovila na Tisi. Tako bismo kao veliki proizvođač naftnih derivata imali mogućnost da naš proizvod dovedemo do krajnjih kupaca brodara, vlasnika jahti, čamaca - naglasio je direktor Direkcije za bunkerisanje Naftne industrije Srbije Samvel Čobanjan prilikom posete Novom Bečeju.\nSada se čekaju sredstva NIP za izradu projektno-tehničke dokumentacije, kako bi se projekat pristaništa na Tisi u septembru odneo u Brisel i aplicirala sredstva iz pretpristupnih fondova EU. A kada pristanište bude završeno, korist od toga neće imati samo Novi Bečej, već i obližnje opštine Bečej, Kikinda, Nova Crnja...


Nekadašnji teniski as Bendžamin Belar izjavio je da mu se prvi reket sveta poverio, te otkrio da bi voleo da zaigra pod zastavom Monaka.\nIpak, malo je verovatno da će se Belarova želja ikada ostvariti, eventualno je to moguće na nekom nezvaničnom turniru, jer ITF ne dozvoljava promenu reprezentacije.\nĐoković je stanovnik Mone Karla, koji je nekoliko puta pomogao u humanitarnim akcijama, što je bilo dovljno da se raspali mašta mnogima, ali je najbolji srpski sportista svih vremena više puta istakao koliko mu znači igranje za nacionalni tim, te da je jedino za čim žali u karijeru, to što svojoj zemlji nije doneo zlato s Olimpijskih igara.\nMeđutim, iako bi za sve u Srbiji Đokovićeva promena reprezetnacije bila bolna, u sportu su takve stvari svakodnevica.\nPrimer za tako nešto je teniser Miloš Raonić, koji sada nastupa pod zastavom Kanade. Njegova porodica se preselila u ovu državu kada je imao tri godine, te je on odlučio da nastupa pod njihovom zastavom.\nTakođe, i Andrea Petković je srpskog porekla, rođena je u Tuzli, ali nastupa pod nemačkom zastavom. Nekadašnja teniserka Jelena Dokić je u jednom periodu karijere nastupala pod zastavom Srbije i Crne Gore, ali je kasnije odlučila da promeni sportsko državljanstvo, te na teren izlazi s simbolima Australije.\nPromene nacionalnih timova nisu retke ni u drugim sportovima, a zanimljivo je da je nekoliko igrača s ovih prostora, koji su nosili poslednjih godina dres Crvene zvezde, menjalo državu.\nRatovi i nedaće naterali su porodice Marka Marina, Milana Borjana i Miloša Degeneka, da napuste svoja ognjišta, a ovi momci su kasnije nastupali za selekcije država u koje su se odselili. Marin je igrao za Nemačku, dok Borjan i Degenek i dalje nastupaju za Kanadu, odnosno Australiju.\nBilo je i onih koji su više minuta i šansu za sebe tražili u drugim timovima, pa su tako za Crnu Goru zaigrali fudbaleri poput FIlipa Stojkovića, Mirka Ivanića i Adama Marušića, dok ima i suprotnih primera, gde su Nevena Subotića i Zdravka Kuzmanovića igrali za mlađe selekcije drugih država, a u "A" timu nastupali za maticu.\nNikola Mirotić, najpoznatiji je košarkaš s ovih prostora koji je promenio državu. Krilni centar poreklom iz Crne Gore, sada igra za selekciju Španije.\nEvropske selekcije često posežu za "pojačanjima", pre svega iz Amerike, pa je tako Entoni Rendolf, Amerikanac rođen u Nemačkoj, Sloveniji pomogao da dođe do zlata na Evropskom prvenstvu 2017. godine.\nNekadašnji košarkaš Partizana Bo Mekejleb nastupao je za Makedoniju, a Omar Kuk i Derik Nidam igrali su za Crnu Goru.\nI srpska košarka imala je pomoć "sa strane", a dres naše ženske selekcije nosila je Danijel Pejdž.\nNikola Karabatić jedan je od najboljih evropskih rukometaša, a momak rođen u Nišu sakupio je preko 300 nastupa u dresu Francuske.\nPoslednji u nizu reprezentativnih transfer dolazi nam upravo iz rukometa, gde je Hrvatica Matea Pletikosić rešila da promeni reprezentaciju i zaigra za Crnu Goru.


Tag / Nedeljni horoskop / Vesti online\nPogledajte šta kažu zvezde za period od 22. do 28. januara 2018. godine.\nPogledajte šta kažu zvezde za period od 8. do 14. januara 2018. godine.\nPogledajte šta kažu zvezde za period od od 25. do 31. decembra 2017. godine\nPogledajte šta kažu zvezde za period od od 18. do 24. decembra 2017. godine\nPogledajte šta kažu zvezde za period od od 11. do 17. decembra 2017. godine\nPogledajte šta kažu zvezde za period od od 4. do 10. decembra 2017. godine.\nPogledajte šta kažu zvezde za period od 11. do 17. novembra 2017. godine.\nPogledajte šta kažu zvezde za period od 28. oktobra do 3. novembra 2017. godine.\nPogledajte šta kažu zvezde za period od 21. do 27. oktobra 2017. godine.


IVICA DAČIĆ U JUTARNJEM PROGRAMU HAPPY TELEVIZIJE: "Sledi ključna diplomatska aktivnost, u septembru nastavljamo borbu za Kosovo"! | Happy BSC portal\nIVICA DAČIĆ U JUTARNJEM PROGRAMU HAPPY TELEVIZIJE: "Sledi ključna diplomatska aktivnost, u septembru nastavljamo borbu za Kosovo"!\nVečita tema o priznanju Kosova od strane drugih zemalja, kao i neumorna borba Srbije da sačuva svoje bila je glavna tema.\nMinistar je otkrio šta nas čeka u narednom periodu, i iskazao zadovoljstvo jer se broj zemalja koje su priznale Kosovo smanjuje:\n- Septembar je mesec gde nas očekuje dijalog sa Prištinom. Aktivnosti koje slede vrlo su značajne, a to je susret predsednika sa liderima raznih zemalja. Mi treba da sagledamo šta će se dešavati u narednom periodu i gledati šta je nabolje za Srbiju.Potrebno je doći do rešenja. Postavlja se pitanje dokle mi možemo da izdržimo u tom zamrznutom statusu. Toliko me sve to nervira, kada neki ljudi pričaju nešto što ne znaju. Ovo je teška tema, ali o tome se raspravlja, vodi računa i ukoliko je moguće da se do toga dođe, da Kosovo bude autonomija u okviru Srbije ja bih bio presrećan, ja sam tome posvetio svoj život. Broj zemalja koje priznaju Kosovo se smanjuje, a potpuno razumem ljude koji žive na Kosovu, jer sam i ja sam tamo rođen - izjavio je Dačić.\nKada je u pitanju stanje naroda na Kosovu, da li mogu očekivati proterivanje ili smirivanje, ministar je pojasnio na sledeći način:\n- Realnost nekada mnogo više govori nego kada kažete "Kosovo mi je u duši". To što vam je Kosovo u duši ne znači da nekada ne možeš da uradiš nešto da bi promenio realnost. Svako od nas smatra da je Kosovo deo Srbije i bori se za njega, realnost tera ljude da se uklope u sredinu u kojoj žive. Ako se ovako nastavi, doći ćemo u situaciju da će se srpstvo iseljavati i više ih tamo neće biti - rekao je Ivica Dačić.


Izvor: SrbijaDanas.com, 05.Mar.2021, 19:08\nLegendarni as promovisan na selektorskoj klupi Srbije.\nFudbalska reprezentacija Srbije je u petak i zvanično dobila novog selektora. Dragan Stojković Piksi nasledio je Ljubišu Tumbakovića na klupi Orlova, a odmah po preuzimanju funkcije, legendarna "desetka" našeg nacionalnog tima saopštio je i preliminarni spisak igrača, na kom je bilo nekih ozbiljnih rezova i iznenađenja, uz podmlađivanje reprezentacije koja u proseku ima 23,8 godina.\nPiksi je podmladio i stručni štab, gde je mnogo mlađih trenera, a očigledno je da kao selektor želi da bude pristupačniji javnosti, pa je odlučio i da otvori profil na najpopularnijoj društvenoj mreži - Instagramu.\nA post shared by Dragan Stojkovic (@draganstojkovicpixy)...\nSRBIJA NIJE U FUDBALSKOM VRHU Piksi: Timski duh je najbitnija stvar na kojoj moramo da radimo\nNovi selektor fudbalske reprezentacije Srbije Dragan Stojković, još jednom je objasno zašto je odlučio da sedne na klupu našeg nacionalnog tima.


DR MILENA JAUKOVIĆ: Ne može svako da bude menadžer u zdravstvu - Nira Press\nPočetna » DR MILENA JAUKOVIĆ: Ne može svako da bude menadžer u zdravstvu\nDanas nije retkost da lekari vrlo lako i rado prihvataju rukovodeće pozicije ne misleći na odgovornost koju ta pozicija nosi, brzo se identifikuju sa funkcijom – često postaju arogantni, nedostupni, razgovaraju “sa visine” i potenciraju svoju moć. Onog trenutka kada se otuđi od osoblja, menadžer ne može da postigne uspeh\nDr Milena Jauković\nNajbeograđanka, jedna od 100 najuticajnijih žena u Srbiji, a pre svega jedna od 100 najlekara – samo su neka od priznanja koja su dodeljena doktorki Mileni Jauković. Urgentni centar je obnovila od „poda do plafona“ isključivo kroz donacije, vođena geslom da „svaki bolestan čovek ima pravo na dostojanstveno lečenje“. Tokom karijere je bila na različitim menadžerskim funkcijama, savetovala je direktore medicinskih ustanova, a svojevremeno je bila i savetnik ministra zdravlja. Danas rukovodi Kancelarijom za donacije Kliničkog centra Srbije i zbog bogate i uspešne karijere nismo propustili šansu da sa njom razgovaramo o tome kako se danas upravlja zdravstvenim ustanovama i može li pojedinac biti uspešan ako je sistem loš.\n– Niko menadžeru ne može da zabrani da unapredi ustanovu kojom upravlja i u postojećim okolnostima to ni zakon ne ograničava. Zakon i podstiče da svaka zdravstvena ustanova pruža kvalitetnu uslugu, pomaže i leči ljude, ali pokazuje i moralne, etičke i kulturne vrednosti. Bila bih očajna kada bi to postala samo fraza – kaže na početku razgovora za Magazin Biznis doktorka Jauković.\n• Kako se danas upravlja srpskim zdravstvenim ustanovama?\n– U Srbiji je mnogo zdravstvenih ustanova i teško je dati opštu ocenu. Ipak, problem jeste što je institucija konkursa vrlo retka i sporadična, a rukovodioci se uglavnom postavljaju. Dugo sam lekar, radila sam u različitim sistemima – ranije je konkurs bio neprikosnovena institucija, a Vlada se uopšte nije mešala u imenovanja. Osim toga, svaki kandidat je morao da predloži petogodišnji plan rada. Urušavanje sistema je počelo početkom devedesetih godina kada je Vlada prvi put imenovala direktora jedne ustanove koja se tada nalazila u problemima. Naravno da je i u periodu pre toga postojala društveno-politička podobnost, ali je uvek postojao i konkurs. Tadašnji direktori su mnogo ozbiljnije shvatali svoj posao pošto su posledice lošeg rukovođenja velike i vidljive, a i kontrola je bila češća. Danas nije retkost da ljudi, pa i lekari, vrlo lako i rado prihvataju rukovodeće pozicije ne misleći na odgovornost koju ta pozicija nosi, brzo se identifikuju sa funkcijom – često postaju arogantni, nedostupni, razgovaraju “sa visine” i potenciraju svoju moć. Onog trenutka kada se otuđi od osoblja, menadžer ne može da postigne uspeh. Rešavanje problema se često odlaže i to na kraju uvek uzrokuje još veće nedaće, a onaj ko je na čelu ustanove gubi autoritet.


Čubrilović: Prvi mart nije praznik nego falsifikat | Glas Banja Luke - Nezavisni online magazin\nBANJALUKA – Predsjednik Narodne skupštine Republike Srpske Nedeljko Čubrilović rekao je da je obilježavanje 1. marta kao takozvanog dana nezavisnosti BiH falsifikat jer BiH nema zakon o praznicima.\n“Taj datum ne odražava volju sva tri konstitutivna naroda, budući da je referendum 1. marta 1992. godine na kojem je preglasana volja srpskog naroda za ostanak u Jugoslaviji bio uvod u krvavi građanski rat”, istakao je Čubrilović.\nOn je napomenuo da Republika Srpska ne priznaje 1. mart kao “državni” praznik, budući da državni praznici moraju da se definišu u parlamentarnoj proceduri donošenjem zakona o praznicima i konsenzusom sva tri konstitutivna naroda u BiH.\n“Sve dok ne bude donesen zakon o praznicima BiH, 1. mart nije praznik, nego i pravni i suštinski falsifikat”, istakao je predsjednik parlamenta Republike Srpske.\nOn je naveo da je 1. marta ubistvom srpskog svata kod crkve na Baščaršiji poslata poruka srpskom narodu kakva mu je sudbina u toj nezavisnoj Bosni namijenjena, saopšteno je iz kabineta predsjednika Narodne skupštine Republike Srpske.\nČubrilović je podsjetio da je Narodna skupština Republike Srpske, čijih 30 poslanika je 2016. godine podnijelo apelaciju Ustavnom sudu BiH, očekivala da taj sud postupi principijelno i da u skladu da Ustavom BiH 1. mart proglasi nevažećim praznikom.\n“Ustavni sud BiH je, upravo na ovom slučaju, odbijajući 2017. godine zahtjev Narodne skupštine za ocjenu ustavnosti Zakona o proglašenju 1. marta danom nezavisnosti takozvane RBiH kao neosnovan, pokazao da je prvenstveno politički sud”, naglasio je Čubrilović.\nOn je rekao da to ne iznenađuje, ako se zna da u tom sudu kao bošnjačke sudije sjede dva nekadašnja potpredsjednika SDA koji potpomognuta glasovima stranih sudija pokušavaju na ovaj način da ostvare ratne ciljeve bošnjačke politike, ističući da to nije u interesu ni BiH, niti je dugoročno u interesu nijednog njenog naroda.\nČubrilović je dodao da je takvo djelovanje Ustavnog suda BiH, na štetu pomirenja, dogovora i konačne vizije budućnosti zemlje, osnovni razlog što je potrebno izvršiti njegovu reorganizaciju, profesionalizaciju i zahvaliti stranim sudijama čiji su mandati davno istekli.\nPredsjednik Narodne skupštine Republike Srpske zaključio je da će Republika Srpska, za razliku od onih koji slave rat, i dalje slaviti mir, tačnije 21. novembar, dan kada je okončan rat i potpisan Mirovni sporazum u Dejtonu, te da ta činjenica dovoljno govori o političkim stavovima i ciljevima Republike Srpske.\nPrethodni članakKonstituisan Dom naroda Parlamenta BiH, delegati dali svečane izjave\nNaredni članakVišković i Brnabić: Energetika i saobraćaj u fokusu saradnje u ovoj godini