DTM - Nacionalna Klasa\nYou are here : Home / DTM\nDTM: Prva pobeda za Farfusa\nKategorija: Trke snažnih putničkih automobila (V8 turing)\nPosle prve pol pozicije u DTM karijeri Farfus je uspeo da obezbedi i prvu pobedu. Od kandidata za titulu najbolje je prošao Spengler koji je trku u Valensiji završio na šestom mestu. Opširnije: DTM: Prva pobeda za Farfusa Add new comment Datum poslednje izmene petak, 10 januar 2014 15:40\nDTM: Prva pol pozicija za Farfusa\nAugusto Farfus će po prvi put u DTM karijeri startovati sa pol pozicije. Brazilac je u Valensiji postigao najbolje vreme na kvalifikacijama dok su pretendenti na titulu razočarali.\nOpširnije: DTM: Prva pol pozicija za Farfusa Add new comment Datum poslednje izmene petak, 10 januar 2014 15:40\nDTM: Spengler pobednik na "Ringu"\nBruno Spengler je pobedom na stazi Nirburgring uspeo da se probije na drugo mesto u generalnom plasmanu. Vozač BMW ekipe je dominantnom vožnjom došao do pobede na Nirburgringu i smanjio prednost Pafeta u generalnom plasmanu na 20 poena. Opširnije: DTM: Spengler pobednik na "Ringu" Add new comment Datum poslednje izmene petak, 10 januar 2014 15:40\nDTM: Spengler smanjuje prednost Pafeta\nVozač BMW-a, Bruno Spengler došao je do pobede na trci u Osešlebenu i povećao pritisak na Pafeta u trci za šampionsku titulu. Spengler je sjajnom vožnjom sa pol pozicije došao do svoje treće pobede ove sezone.\nOpširnije: DTM: Spengler smanjuje prednost Pafeta Add new comment Datum poslednje izmene petak, 10 januar 2014 15:40\nDTM: Spengler na pol poziciji na Nirburgringu\nBruno Spengler je osvojio svoju drugu pol poziciju ove sezene u DTM takmičenju. Vozač BMW-a odneo je pol poziciju ispred tri Audija u napetoj završnici kvalifikacija na stazi Nirburgring. Opširnije: DTM: Spengler na pol poziciji na Nirburgringu Add new comment Datum poslednje izmene petak, 10 januar 2014 15:40\nDTM: Ekstrom pobednik na specijalu u Minhenu\nDTM: Grin pobednik u uzbudljivoj trci na Norisringu\nDTM: Pafet na pol poziciji na Norisringu\nDTM: Mortara izdržao pritisak i pobedio u Austriji\nStrana 6 od 41\tStartPrev12345678910NextKraj\tAuto Godine 2016


Špijunka: Uramljeni mandati Siniše Malog – ProSrpski Portal\nŠpijunka: Uramljeni mandati Siniše Malog\nvesti — 28/11/2018 comments off\nU KABINETU ministra finansija Siniše Malog, na komodi tik uz radni sto, stoje dve uramljene fotografije. Na jednoj, iz 2013. godine, uslikan je na dan kada je zvanično postao gradonačelnik Beograda. Druga je nastala pet godina kasnije, dok je Mali polagao zakletvu kao novi ministar finansija. Njegovi saradnici i kolege, kada vide fotografije, “zadirkuju” ga da posle pola decenije u kabinetu gradonačelnika izgleda upadljivo starije. Ne propuštaju da “predvide” da će verovatno tek sad, kada je preuzeo resor finansija – ubrzano osedeti. PROČITAJTE JOŠ – Špijunka: Mali ispunjava dečje želje\nMalog mandati Siniše Špijunka Uramljeni\nPrema životu i djelu mitropolita Amfilohija odnositi se sa poštovanjem


IVANA UJEDINILA LJUDE ŠIROM BiH: SREDNJOŠKOLCI U AKCIJI ZA POMOĆ BOLESNOJ DJEVOJČICI (3)\nUčenici Srednje medicinske škole i članovi Farmaceutske sekcije "Farmakon" iz Istočne Ilidže organizovali su danas u Istočnom Sarajevu humanitarnu akciju za trogodišnju djevojčicu Ivanu Bjelogrlić, za čije liječenje u inostranstvu je hitno potrebno 250.000 evra.\nČlan "Farmakon" sekcije Sara Đogić rekla je Srni da prodajom različitih vrsta farmaceutskih i kozmetičkih proizvoda prikupljaju novac za nastavak Ivaninog liječenja, koja boluje od malignog tumora bubrega, koji se nakon mnogih terapija ipak nastavio širiti.\n"Građani Istočnog Sarajeva po simboličnim cijenama mogu kupiti sapune za svakodnevnu higijenu, piling sapune, šampone za jačanje kose, kreme za njegu lica, kreme protiv bora, kreme za bubuljice, labela za usne", navela je ona.\nĐogićeva je pozvala građane da doniraju novac za nastavak Ivaninog liječenja, jer, kako kaže, nečije malo nekom znači mnogo, a donatorska kutija nalazi se na njihovom štandu u Spasovdanskoj ulici i Tržnom centru "Tom" u Istočnom Novom Sarajevu.\nPrema njenim riječima, ova djevojčica ujedinila je sve građane ne samo Istočnog Sarajeva i Republike Srpske, već i cijele BiH.


TotalCar.rs » U junu najveći pad prodaje automobila u EU ove godine\n0 komentara 4590 pregleda\nProdaja novih vozila u Evropskoj uniji pretrpela je u junu najveći pad za poslednjih osam meseci, pošto je privredna neizvesnost sprečila kupce da obilaze prodajne salone, a pojedina tržišta su osiromašena zbog ukidanja subvencija za kupovinu automobila.\nProdaja je prošlog meseca smanjena za 8,1 odsto u odnosu na jun prethodne godine, što je prema najnovijim podacima Udruženja prodavaca automobila (ACEA) najveći pad od 16,6-procentnog posrtanja prošlog oktobra, budući da su kupci “za bolje dane” odložili kupovinu robe veće vrednosti, kao što je automobil.\nTaj trend potvrđen je podacima Udruženja nemačke autoindustrije (VDA) koji pokazuju da je registracija novih kola nemačkih brendova zapadnoj Evropi smanjena osam procenata u junu, u poređenju sa 2010. godinom.\nU maju je evropska prodaja porasla 7,1 odsto na godišnjem nivou, kao znak privrednog oporavka, premda su petomesečne isporuke smanjene 0,8 procenata, prema podacima ACEA, koja ističe da je prodaja još ispod nivo ostvarenog u periodu pre krize.\nLoši tržišni uslovi u evropskom regionu, kao i ukidanje subvencija za primenu sistema “staro za novo”, prinudili su proizvođače da se sve više okreću tržištima sa visokim rastom, kao što su Kina, Indija, Brazil i Rusija.\nU prvoj polovini godine registrovano je 7,1 miliona automobila u EU, podseća ACEA.\nU Francuskoj, gde je prodaja kola smanjena 12,6 odsto u junu, mere podsticanja tražnje ukinute su u decembru, premda je kupcima dozvoljeno da nabavljaju vozila po tom sistemu do marta.\nJunska prodaja vozila u Španiji smanjena je čak 31,4 odsto, a subvencije su okončane prošlog jula.\nPodaci takođe pokazuju da je registracija novih automobila u šest meseci 2011. smanjena 2,1 odsto, u poređenju sa istim periodom prethodne godine.\nFrancuska grupa “Reno” prodala je u junu 20,9 odsto kola manje nego lane. Za šest meseci kompanija je isporučila 10,8 odsto vozila manje nego 2010., premda je “Reno” u ponedeljak objavio rast isporuka od 1,9 odsto u svetu, zahvaljujući velikoj potražnji na tržištima u usponu.\nRivalski “Pežo-Sitroen” prodao je u junu 11,9 odsto kola manje nego minule godine, iako je kompanija objavila globalni rast isporuka od 0,2 odsto u prvoj polovini godine.\nJoš jedan gubitnik je japanska “Tojota” čija je prodaja smanjena 25,8 odsto u junu. Kompanija se ipak postepeno oporavlja od katastrofalnog zemljotresa 11. marta, koji je uzdrmao globalnu proizvodnju automobila i delova za njih.\nS druge strane, južnokorejska alijansa “Hjundaji” i “Kija” poslovala je uspešno, zahvaljujući povećanju prodaje od 9,1, odnosno 14,1 procenata u Evropi minulog meseca.


Predsednik VŠ Jelenić: Mora da se reaguje\nTanjug 10. februara 2019. 09:04\nBEOGRAD – Predsednik Vaterpolo Saveza Srbije Viktor Jelenić je danas najavio da će povodom napada u Splitu na srpske vaterpoliste održati sastanak sa svim klubovima učesnicima regionalne vaterpolo lige i da će na tom sastanku biti doneta odluka o daljim koracima i nastupima.\nOn je za RTS istakao da u prvoj regionalnoj vaterpolo ligi učestvuju tri kluba iz Srbije a u drugoj četiri, a kaže i da je pitanje da li ce Zvezda pristati da igra u Splitu.\n„Velika je sramota što se ovo desilo“, ukazao je Jelenić i dodao da to nije prvi takav incident.\n„Pričam o huliganima i divljacima koji nemaju nikakvu meru“, kaže Jelenić i dodaje da oni ne gledaju na to da li je reč o sportisti ili običnim ljudima, pitajući se šta naši turisti koji tamo budu išli na letovanje mogu da očekuju.\nJelenić je dodao da su ga zvali i predstavnici regionalne lige i da su u VŠ stigle osude i izvinjenja.


Početna Članci Arhiva Izveštaj Akademija demokratije: Institucije da se otvore za dijalog sa mladima\n“Ovakav edukativni program doprinosi izgradnji budućih mladih lidera, koji će voditi državu u pravcu vladavine prava i demokratskih vrednosti”, Andrea Oricio. “Vi ste naša budućnost i nadam se da smo doprineli vašoj energiji da ostanete ovde i razvijate dijalog i demokratiju u Srbiji”, Vukosava Crnjanski.\nPotrebno je otvoriti institucije i lidere za potencijalne dijaloge sa mladima koji su željni promena i napredovanja, dok se sve veća apatija među budućim generacijama može pobediti obrazovanjem i informisanošću, zaključak je panel diskusije “Dva ugla – ima li dijaloga među nama?”, održane u okviru završnog događaja i dodele diploma polaznicima treće generacije Akademije demokratije, koju organizuje “Crta” uz podršku Misije OEBS-a u Srbiji.\nBojana Džulović, koordinatorka Akademije demokratije/Foto:Istinomer/Zoran Drekalović\n“Počastvovan sam što sam već treću godinu zaredom deo ove Akademije. U sredini gde su mladi ljudi izdvojeni iz političkih procesa, ovakav edukativni program doprinosi izgradnji budućih mladih lidera, koji će voditi državu u pravcu vladavine prava i demokratskih vrednosti. Akademija demokratije mi je posebno draga, jer je tokom tri godine razvitka napredovala u vidu različitih tema i predavača“, rekao je ambasador Misije OEBS-a u Srbiji Andrea Oricio.\nAndrea Oricio, ambasador Misije OEBS-a u Srbiji/Foto: Istinomer/ Zoran Drekalović\nDodao je da je izuzetan doprinos ovakvog programa, jer zahvaljujući znanju i veštinama koje se mogu u Srbiji steći, nove generacije biće spremnije za učešće u dijalogu i razvoju demokratije.\nDirektorka “Crte” Vukosava Crnjanski zahvalila se Misiji OEBS-a u Srbiji na podršci tokom svih prethodnih godina i iskazala zadovoljstvo na učešću svih polaznika ovogodišnje Akademije.\nVukosava Crnjanski, direktorka "Crte"/Foto: Istinomer/Zoran Drekalović\n“Tokom ovih osam meseci pokazali ste ozbiljnu demokratsku zrelost. Zahvaljujem se svima vama, akademcima, koji ste ukazali poverenje timu ‘Crte’ i svima nama koji smo se našli u ulozi predavača i imali priliku da vam prenesemo delić svog iskustva u građenju demokratske Srbije. Vi ste naša budućnost i nadam se da smo doprineli vašoj energiji da ostanete ovde i razvijate dijalog i demokratiju u Srbiji. Velika je čast i zadovoljstvo imati vas, mlade ljude, u ovakvom demokratskom poduhvatu“, izjavila je Vukosava Crnjanski.\nPanelisti, narodni poslanici Dejan Radenković i Gordana Čomić, kao i polaznici ovogodišnje Akademije demokratije Katarina Senić i Nikola Tamburkovski, složili su se da je poražavujuće što naše društvo prezire dijalog, koje se ogleda ne samo na političkom nivou, nego i na ličnim međusobnim odnosima.\nNaslovna fotografija: Isinomer/ Zoran Drekalović\nAkademija demokratijeCRTAAndrea OricioVukosava Crnjanskimladidemokratijadijalog


Stanojević dobio oktaz posle serije od šest poraza - SPORTSKI ŽURNAL\nStanojević dobio oktaz posle serije od šest poraza\n05 novembar, 2018 2\nSrpski stručnjak je tim preuzeo pre pet meseci imao je katastrofalne rezultate u poslednjih mesec dana\nFOTO: FK Kadicija\nAleksandar Stanojević nije više trener Kadicije.\nSrpski stručnjak je tim preuzeo pre pet meseci imao je katastrofalne rezultate u poslednjih mesec dana. Poražen je šest uzastopnih kola.\nPosle meča protiv lidera na tabeli Hilala koji je slavio (2:0) čelnici kluba iz Saudijske Arabije odlučili su da se rastanu sa nekadašnjim trenerom Partizana.\nU prvih osam kola srpski stručnjak je ostvario samo jednu pobedu, remi i čak šest poraza.\nStanojević je tako završio svoju četvrtu epizodu u Aziji, gde je vodio i kineske klubove Peking, Peking i Dalijen. Posle uspešnog boravka u Partizanu, sa kojim je igrao Ligu šampiona i osvojio dve titule i kup, on je vodio i Makabi Haifu i PAOK.\nKnego · 05 novembar, 2018 21:32\nDajte ga odmah u Partizan...\nGoran · 05 novembar, 2018 22:06\nStari prevarant od trenera.


NTO: „Ljetujmo u Crnoj Gori“ dobar primjer društvene odgovornosti - CEDIS\nCEDIS > Najnovije vijesti > NTO: „Ljetujmo u Crnoj Gori“ dobar primjer društvene odgovornosti\n“Ljetujmo u Crnoj Gori” naziv je akcije kojom Crnogorski elektrodistributivni sistem nastoji da podrži domaću turističku privredu i, u granicama raspoloživih mogućnosti, makar i diskretno ublaži negativne efekte epidemije novog korona virusa na ovu privrednu granu. CEDIS svojim zaposlenima nudi participiranje u troškovima za boravak u crnogorskim hotelima, sa kojima posredstvom sindikalnih organizacija ima ugovorni odnos, u visini od 30 odsto. Osim učešća u troškovima, zaposlenima je omogućeno i da ostatak troškova otplate na deset mjesečnih rata, dok će CEDIS hotelijerima kompletan iznos uplatiti u vrijeme realizacije aranžmana.\n– CEDIS sa oko 1350 zaposlenih, jedna je od najvećih kompanija u Crnoj Gori i u tome smo, prilikom osmišljavanja akcije, prepoznali potencijal. Stimulisati finansijskim olakšicama ovako brojan kolektiv kako bi dane odmora proveli u crnogorskim hotelima je, istovremeno, s obzim na razmjere krize u turizmu, podsticaj za hotelijere, ali i za zaposlene dodatna potvrda odgovornog odnosa kompanije. “Ljetujmo u Crnoj Gori” je proizvod iskrene želje da, u granicama naših mogućnosti, stanje u turizmu poguramo na bolje – istakao je Zoran Đukanović, izvršni direktor CEDIS –a.\nU Nacionalnoj turističkoj organizaciji prepoznaju značaj akcije koja ima za cilj da se građanima omogući ljetovanje po povoljnim uslovima, i ističu da je „Ljetujmo u Crnoj Gori“ dobar primjer, kako društvene odgovornosti prema zaposlenima, tako i doprinosa domaćoj turističkoj privredi u ovim vanrednim okolnostima.\n– Važno je da u ovoj godini podržimo nacionalnu ekonomiju, kako kroz promociju, tako i kroz posebne povoljnosti i akcije kojim ćemo stimulisati građane Crne Gore da provedu odmor u svojoj zemlji – naglasili su iz NTO.\nŽarko Radulović, predjsednik Crnogorskog turističkog udruženja (CTU) je istakao da su ovakve akcije višestruko značajne:\n– Upravo se na ovaj način potvrđuje da je brza i sinhronizovana reakcija na novonastale okolnosti kroz saradnju sindikalnih organizacija, kompanija poput CEDIS-a, NTO i turističkih privrednika, nužna za ublažavanje ekonomske krize sa kojom se suočava, ne samo turizam, nego i cjelokupan ekonomski sistem države. Ono što je važnije od svega je da će se novac trošiti u Crnoj Gori, a kroz pripadajuće poreze velikim dijelom vratiti u državnu kasu – zaključio je Radulović.\nYour ticket for the: NTO: „Ljetujmo u Crnoj Gori“ dobar primjer društvene odgovornosti


Kompanija “Sigit” u Srbiji, sa sedištem u Kragujevcu, uspostavila je saradnju sa proizvođačem luksuznih i sportskih automobila Porše, i već od aprila počeće proizvodnju delova od plastike za ugradnju u najnovije Poršeove modele.\nPredsednik kompanije “Sigit” Davor Veličkovski za list Danas je rekao da će u toj kompaniji u aprilu da startuje proizvodnja delova za Poršeove modele – “karera 911”, džip KN i novi automobil na električni pogon.\n“Ovogodišnja proizvodnja naše kompanije za Porše treba da dostigne vrednost od tri do pet miliona evra. Očekujemo, naravno, da će obim i vrednost saradnje sa Poršeom u narednim godinama da raste. Istovremeno, siguran sam da će u narednom periodu da počne da raste i obim naše saradnje sa Fijatom, koji je naš glavni partner”, rekao je Veličkovski.\nDavor Veličkovski, koji je i član Upravnog odbora “Sigit” grupe, sa sedištem u Torinu, kaže da očekuje da će naredna godina da bude “odskočna daska” kad je dalji razvoj domaće automobilske industrije u pitanju. Tim pre što “Fijat” u Kragujevcu “ne može da stoji sa ovim brojem proizvedenih automobila” (lane oko 60.000 – prim. Z. R.), te je realno očekivati dolazak novog modela.\n“Sigit grupa” je glavni “Fijatov” snabdevač delovima od plastike na globalnom nivou. Pored toga, sarađuje i sa Mercedesom, BMW-om, Audijem, Land Roverom i drugim svetskim automobilskim kompanijama. Fabrika u Kragujevcu ima oko 220 zaposlenih, i jedna je od najboljih u “Sigit grupi”.\nAko mislite da je plastike u okeanima već previše – pročitajte prognozu za 2040....


Najava letnjeg reda letenja na aerodromu Nikola Tesla - Aviatica\nNajava letnjeg reda letenja na aerodromu Nikola Tesla\nBeogradski aerodrom Nikola Tesla najavio bolju ponudu letova i nove linije tokom narednog letnjeg reda letenja.\nDatum / Date: 24.03.2017.\nLetnji red letenja na Aerodromu Nikola Tesla stupa na snagu u nedelju, 26. marta i primenjivaće se do subote, 28. oktobra 2017. godine. U redovnom putničkom saobraćaju planirano je da 30 avio-kompanija saobraća prema 70 aerodroma u 36 država u Evropi, Sjedinjenim Američkim Državama, Severnoj Africi i na Bliskom Istoku.\nNovina u redu letenja nacionalne avio-kompanije Air Serbia je uvođenje letova za Veneciju koji će se od 1. juna obavljati četiri puta nedeljno. Avio-kompanija Transavia Airlines započeće od 4. aprila direktne letove za Amsterdam, koje će obavljati 3 puta nedeljno, dok će avio-kompanija AtlasGlobal Airlines nastaviti svakodnevne letove za Istanbul, koje je započela tokom zimske sezone.\nU nedelju, 26. marta se završava zimsko računanje vremena (DST – Daylight saving time) i počinje tzv. letnje računanje vremena. Tog dana u 2 ujutro satove treba pomeriti za jedan sat unapred, na 3 sata. Putnici koji putuju 26. marta, posebno oni kojima putovanje počinje ranije ujutro, treba da obrate pažnju na ovu promenu kako se ne bi desilo da propuste svoj let.\nNajveća novina u redu letenja nacionalnog prevoznika je da će, za razliku od prošle godine, već od početka letnje sezone saobraćati na linijama za Hamburg, Njujork, Sankt Peterburg i Maltu. Početkom sezone odmora nacionalna avio-kompanija će, kao i obično, uvećati broj nedeljnih letova ka Atini, Bejrutu, Dubrovniku, Njujorku, Larnaki, Sankt Peterburgu, Malti, Bukureštu, Splitu i Tivtu, a uvešće i dodatne dnevne letove na linijama za Solun, Skoplje i Ohrid. Avio-kompanija Wizz Air će baziranjem drugog aviona uvećati broj letova za Dortmund, Ajndhoven, Malme, Memingen, Geteborg i Stokholm Skavsta, a aviokompanija\nQatar Airways će od 1. oktobra iz Beograda saobraćati svakodnevno. Avio-kompanije Arkia Airlines i Israir, koje prošlog leta nisu saobraćale, će tokom ove letnje sezone uvećati broj letova u odnosu na zimsku sezonu, tako što će avio-kompanija Israir saobraćati 5 puta nedeljno, a Arkia 3 puta nedeljno, s tim da će na dva nedeljna leta koristiti interkontinentalni avion tipa Boeing 757.\n(Saopštenje aerodroma Nikola Tesla u Beogradu)\nAerodrom Nikola TeslaBeogradletnji red letenja


Unmik u strahu od naoružanih grupa pojačao bezbednost\n"Albanska armija" preti otmicama\nAIK pripretio da će, ukoliko ne bude rasvetljena sudbina nestalih, uzimati 10 talaca na jednog nestalog\nBEOGRAD - Komandant samozvane albanske armije za nezavisno Kosovo Luiđi, posle sastanka u prištinskom naselju Dardanija, izdao je naređenje svojim sledbenicima da organizovani u trojke, naoružani i u uniformama sa jasnim oznakama AIK. na važnijim putnim pravcima formiraju "punktove" na kojima će zaustavljati i pretresati vozila i kontrolisati putnike.\nNaoružane osobe u maskirnim odelima pokušavaju da kontrolišu vozila i građane u Metohiji, potvrdili su juče predstavnici Kfora. "Imamo informacije da kriminalci deluju u ovoj zoni", preneli su izjavu portparola Multinacionalne brigade "Jugozapad" pukovnika Zigfrida Josa elektronski mediji na Kosovu i Metohiji. Pukovnik je objasnio da su nepoznati ljudi "pokušali da zaustave vozila i građane" i da su to "ilegalna dela", a da Kfor sa KPS-om i policijom Unmika istražuje slučajeve. On je naveo da su pripadnici tih grupa u momentu kada su zaustavljali vozila bili obučeni u vojna maskirna odela, međutim niko nije potvrdio da li su oni na uniformama imali neki amblem ili znak koji bi pokazivao o kakvoj se formaciji radi.\nUniformisane trojke već zaustavljaju vozila među kojima je, kako nezvanično saznajemo, bio i automobil Kfora, mada to nije potvrđeno. Postojanje naoružanih grupa u Drenici potvrdio je komandir policijske stanice u Srbici. Portparol Kosovske policijske službe za region Peći Avni Morina nema podataka o postojanju AIK-a. U Unmiku naoružane grupe kratko nazivaju teroristima, bez želje da komentarišu njihovo delovanje. Nezvanično saznajemo da je u predelu Metohije uhapšeno nekoliko pripadnika AIK-a.\nKako je 15. oktobra istekao rok koji je ova ilegalna paravojna formacija dala svojim sunarodnicima koji rade za Unmik i Kfor da prestanu da sarađuju sa "modernim okupatorima", a strancima da napuste Kosovo, strahuje se da bi pripadnici AIK-a mogli da ostvare "obećanje" i počnu da kidnapuju ljude. Naime, u jednom od saopštenja AIK-a i u pretećim pismima koja su u poslednji mesec dana pristizala na različite adrese, navodi se da će, ukoliko ne budu ispunjeni njihovi zahtevi i Kosovo do 15. oktobra ne dobije nezavisnost, početi s kidnapovanjima i uzimanjem talaca. Pripretili su i da će, ukoliko ne bude rasvetljena sudbina nestalih, uzimati 10 talaca na jednog nestalog.\nGlasu je potvrđeno da je Unmik pojačao mere bezbednosti, ali da je cirkularno pismo u kome se službenicima misije preporučuje da se od 18 sati do ujutru u osam ne kreću putevima po zapadnom i jugozapadnom Kosovu upućeno pre šest meseci, s tim što se redovno obnavlja. Međutim, nije nam potvrđeno da li se postavljanje bombi u blizini prostorija Unmika i ispod njihovih vozila, a poslednje se dogodilo pre nekoliko dana u Uroševcu, dovodi u vezu s AIK-om koji već ima oko 400 ljudi, uglavnom veterana OVK.\nKrivična i za Davinića\nTadić i Koštunica spremaju dokument o Kosmetu\nSrbi s Kosova odbili predlog Vetona Suroija\nŠtefan Lene: Neću biti pregovarač\nVladajuća koalicija još moli Mrkonjića\nSPO zove DS da se vrati u Skupštinu\nDolazim, ali ne ubacujem karticu


Budžet za kulturu 2020 – mali izdaci, velika očekivanja - Mašina\nKrajem oktobra prošle godine Nezavisna kulturna scena Srbije (NKSS) pokrenula je kampanju pod nazivom „Svi za 1% – 1% za sve“ za prikupljanje potpisa za peticiju čiji je cilj da se državni budžet za kulturu uveća na 1%. Iako kampanja ima poteškoće u privlačenju ozbiljnije podrške, uspela je da izazove reakciju ministra finansija.\nTokom predstavljanja predloga državnog budžeta za 2020. godinu, ministar finansija Siniša Mali s ponosom je istakao da je budžet za kulturu gotovo čitav jedan procenat, indirektno reagujući na kampanju NKSS-a. Međutim, kao i bezbrojne druge bombastične izjave vlasti najčešće izražene u statističkim podacima, koji bi kao takvi morali biti objektivni, i ova je bila neistinita1. Kada se priča o „budžetu za kulturu“ zapravo se misli na onaj deo budžeta namenjenog Ministarstvu za kulturu i informisanje, koji odlazi na aktivnosti u domenu kulture. Budžet tog ministarstva u celini za ovu godinu iznosi 0,99% ukupnog državnog budžeta, ali kada se od tih 0,99% oduzme onaj deo koji ide za informisanje, odnosno za podršku medijima, ono što se zapravo izdvaja za kulturu iznosi 0,73% državnog budžeta.\nAmbiciozni planovi na papiru\nProcenat izdvajanja za kulturu nije se znatno menjao od 2007. godine, iako se s vremena na vreme u krugovima opozicije, stručne javnosti, kulturnih radnika i ljubitelja kulture isticala potreba za povećanjem budžeta. Uistinu prvo izražavanje ozbiljnih namera u poslednjih nekoliko godina da se budžet uveća potiče od trenutne vlasti, koja je taj predlog iznela pre dve godine u „Strategiji razvoja kulture 2017–2027. godine“. Pored svih opravdanih kritika na račun Strategije, u njoj je iznet ambiciozan plan da se u tom desetogodišnjem periodu budžet povećava za po 0,1% svake godine dok ne dostigne čitavih 1,7%, koji bi Srbiju smestili u sam vrh evropskih država po izdvajanjima za kulturu.\nIako je vlast obrisala granice između istine i laži, ne treba posumnjati u njenu volju da poveća izdvajanja za kulturu iz više razloga. Uspon postindustrijske ekonomije u razvijenim delovima sveta ispratili su brojni teoretičari, od kojih su neki postali i „zvezde“ sa svojim bestselerima u kojima su razmišljajući o budućnosti ekonomija praktično davali savete političarima, investitorima, preduzetnicima i prekarijatu koji se u procesu fleksibilizacije rada sve više pretvarao u klasu sitnih preduzetnika. Poznati teoretičari poput Ričarda Floride godinama su se zalagali za razvijanje ekonomije podsticanjem kreativne industrije, te su mnogi gradovi i države počeli da ulažu u svoje kreativne potencijale stimulišući tržište u nadi da će se izboriti sa izazovima deindustrijalizacije2.\nSrbija je ignorisala ovaj trend, koji je u međuvremenu doživeo svoj vrhunac, a zatim i pad, vodivši povećanju klasnih, rodnih i rasnih nejednakosti, brišući granicu između rada i odmora i oštetivši humanističku ideju umetnosti, u kojoj ona nije prvenstveno izvor zarade, već pre svega izvor boljeg razumevanja između čoveka i njegovog okruženja3.\nU korak sa svetom – Serbia Creates\nUprkos lošim iskustvima u svetu, inicijativa da se taj model ekonomskog razvitka primeni i ovde pojavila se po postavljanju Ane Brnabić na mesto premijerke. Predstavnici vlasti uskoro su počeli često da ističu turistički potencijal kulture u Srbiji, te su konačno ponovo otvorena dva glavna muzeja, Narodni muzej i Muzej savremene umetnosti4, obnovljene kulturne institucije po drugim gradovima i planirana potpuno nova zdanja, kao što je zgrada Beogradske filharmonije.\nScena iz predstave „Godina bez leta“; Foto: Matija Jovanović\nDok kultura nesumnjivo može biti jedan od izvora podsticaja za ekonomiju, ona ujedno ima funkciju i brendiranja Srbije kao otvorenog, demokratskog i zapadnog društva, takoreći društva „u koraku sa svetom“, čime se maskira odsustvo demokratije za globalnu javnost. Kad se sve to uzme u obzir, izdvajanje veće količine sredstava za kulturu ne bi trebalo da čudi s obzirom na to da upotreba tog novca funkcionše po istom principu kao znatan deo ostatka državnog budžeta – sredstva koja treba da štite građane od negativnih posledica tržišta koriste se kako bi se tržište stimulisalo i oslobađalo odgovornosti.\nKampanja za 1 posto\nNa štetnost državne kulturne politike poslednjih par godina najviše je upozoravala NKSS, mreža institucija i pojedinaca, istaknuta po antikorupcijskim kampanjama zbog kojih je stekla brojne neprijatelje, prevashodno u centrima moći, odnosno državnim kulturnim institucijama, ali i u institucijama i pojedincima bliskih vlasti.\nPokretanje kampanje za podizanje budžeta za kulturu na 1% može se tako razumeti kao protivteža nastalim sukobima koja treba da podseti čitavu kulturnu scenu da su njeni problemi zajednički i sistemski, i time pokuša da približi druge aktere svojoj borbi. Državne institucije svakako mogu da se prepoznaju u borbi NKSS-a i pridruže joj se, s obzirom na nedovoljno državno finansiranje, međutim one su u velikoj meri deo klijentelističke mreže stranke na vlasti. S druge strane, drugi (finansijski) nezavisni akteri bi iz istovetnih razloga mogli da se pridruže NKSS-u, međutim inicijativa vlasti za ulaganje u kreativnu industriju ulila im je nadu da će uspeti da dobiju podršku države.\nBudući da je prvenstvena funkcija kampanje da okupi širi front, ostaje pomalo nejasno kako će to uraditi. Naivno bi bilo očekivati da partijski kontrolisani rukovodioci kulturnih institucija pristanu na saradnju sa organizacijom koja je napadala vlast, kao što je jasno da ostatak scene koji pokušava da ostvari saradnju s vlastima nije spreman na rizikovanje svoje budućnosti. Kampanji tako ostaje jedino šira publika koja će se teško upoznati s kampanjom s obzirom na medijsko stanje, ali i na nedostatak masovnosti publike organizacija u NKSS-u, ma koliko one bile značajne na stručnom polju. Iako povećanje budžeta za kulturu jeste zahtev kome će se teško ko protiviti, društvu koje je dovedeno u stanje konstantne egzistencijalne neizvesnosti kultura ostaje daleko na listi prioriteta spram privlačenja industrijskih investitora. Posebno se jalovim, u ovakvom nedemokratskom stanju, čini odabir peticije kao mehanizma pritiska, koji niti može da obezbedi masovnost (u trenutku pisanja teksta broj potpisnika je nešto veći od 600), niti može da poremeti svakodnevno funkcionisanje društva, kao što bi to obustava rada u drugačijim uslovima postigla. Slabašan utisak pojačava i činjenica da je cilj kampanje bitno niži od cilja države, koji pritom ne deluje kao prazno obećanje.\nIz kampanje i čitave diskusije oko nje, na videlo izlazi mnogo više suštinski problem našeg društva od količine izdvajanja za kulturu – nedostatak vizije drugačijeg i boljeg društva i puta do njegovog ostvarivanja. A to je problem koji zahteva daleko ambicioznije kampanje i uopšte način koncipiranja političke borbe od onoga što se do sada radilo. Borbe kulturnih radnika i radanica moraće tako da pronađu način da se uvežu u lanac drugih borbi koje će se međusobno prepoznavati kao nerazdvojive, a zatim graditi paralelne centre moći od državnih, koji će se osposobiti za dalekosežnije i temeljnije društvene promene.\nZa proveravanje istinosti izjava političara videti ovde.\nPoređenja radi, pogledati i istraživanje posledica kreativne industrije po jednakost u Kejptaunu, jednom od glavnih gradova Južnoafričke Republike, koji je jedan od gradova zemalja u razvoju koji je najviše radio na podsticanju kreativne industrije.\nPogledati rezultate istraživanja nejednakosti u kreativnoj industriji u Velikoj Britaniji koja ima jedno od najrazvijenijih tržišta u svetu.\nOvde treba uzeti u obzir princip po kojem država ulaže – realizovani planovi obnove ovih muzeja bili su najjeftiniji među ponuđenima. Kada se detaljnije pogledaju svi predloženi planovi i uporede, zaključuje se da se radi o razlici u stupnju kvaliteta obnove muzeja, koji samim tim i razlikuje kvalitet rada tih institucija u budućnosti. Tako se od otvaranja ova dva muzeja nije desilo ništa specijalno, izuzev retrospektive Marine Abramović, i muzeji su na najosnovnijem obliku rada koji podrazumeva otvorenost prostora, izlaganje stalnih i (šablonskih) privremenih postavki bez gotovo ikakvih, ili barem ikakvih supstancijalnih, intervencija u društvu i saradnje sa stručnjacima, publikom ili organizovanja rezidencija, plaćenih praksi i sličnog. Dakle, računica vlasti je u svojoj suštini tržišna, iako se radi o javnom novcu koji ide na javne institucije – minimalna ulaganja i maksimalni profit u kome stradaju vrednosti od društvenog značaja.\nTags Nezavisna kulturna scena SrbijeSavet za kreativne industrijeSerbia Creates\nPreko noći u neodrživoj egzistencijalnoj poziciji: apel radnika i radnica u kulturi nadležnima Mašina 23.03.2020.


Rastavac: Bili smo za nijansu organizovaniji i sinhronizovaniji - Telesport.rs\nRastavac: Bili smo za nijansu organizovaniji i sinhronizovaniji\nFudbaleri Vojvodine u drugoj utakmici na pripremama savladali su Maricu Plovdiv rezultatom 3:0.\n– Ako uporedim ovu utakmicu sa prethodnom, mogu da kažem da smo bili za nijansu organizovaniji i sinhronizovaniji, ali opet deluje da je i protivnik bio lakši nego prethodni. Poklopile su se stvari da uspemo da ostvarimo apsolutnu dominaciju i da provežbamo ono što smo hteli i damo tri gola.\nI ovoga puta na terenu su bile dve različite postave.\nUskoro će u punom trenažnom procesu biti i Iv Baraje.\n– Baraje će se od sutra uključiti u pun trenažni procesa, a on treba da nam donese veću probojnost, ima veoma izražene idnvdividualne sposobnosti i hoćemo da igramo na tu kartu, da nam on donosi višak na bokovima.


Nestade Bole ko jaje s groba\nMirko Đorđević 23/01/2012\nDačić je razumeo da se Forum pisaca zalaže za terorizam, kao ono što su se pisci i članovi SANU zalagali za rat u Bosni.\nKako iz kaveza nacionalizma?\nMojmir Križan 22/01/2012\nSocijalističko “bratstvo i jedinstvo jugoslavenskih naroda i narodnosti” završilo je njihovim međusobnom pokoljem i osnivanjem, do sada, sedam državica.\nVesna Rakić Vodinelić 22/01/2012\nIvan Čolović 21/01/2012\nNjegov greh u očima ove vlade u stvari je njegov doprinos izgradnji evropske Srbije.\nVladimir Pavićević 21/01/2012\nTadić je jedva progurao rezoluciju o Srebrenici, koja, ako ništa drugo, uspostavlja moralni otklon od mogućnosti kićenja lentom Milorada Dodika.\nDejan Ilić 21/01/2012\nSmena upravnika Narodne biblioteke Srbije koštaće Demokratsku stranku izbora.


NOVI SKANDAL U REPUBLICI SRPSKOJ: Nebojša Vukanović najavio pokretanje procedure u Narodnoj skupštini RS-a za smjenu... – Mreza\nNije nikakva novost da za potrebe političkih kampanja stranke u BiH koriste (zloupotrebljavaju) čak i djecu.\nNo, prema tvrdnjama nezavisnog zastupnika u Narodnoj skupštini RS-a Nebojše Bukanovića, u Osnovnoj školi ¨”Juvan Dučić” u banjalučkom naselju Kuljani otišli su čak i dalje, pa je zbog stranačkih potreba djeci skraćena nastava.\n– Direktorica Osnovne škole „Jovan Dučić“, u Kuljanima kod Banjaluke Rankica Pušić, u petak je drsko zloupotrijebila položaj i skratila nastavu za sve učenike kako bi se od 18 časova održao skup vladajućeg SNSD-a. Sramno je i neprimjereno da SNSD zloupotrebljava školski prostor i dvorište za partijske aktivnosti, a još je sramnije što se one zakazuju u vrijeme dok traje školska nastava, koja se skraćuje i prekida kako bi korumpirani političari držali besmislene govore i vodili suludu kampanju godinu dana prije opštih izbora, tvrdi Vukanović na svom blogu.\nKao jedinog krivca za ovaj neprimjeren čin on vidi direktoricu škole.\n– Ona je svoju sramnu odluku o skraćenju nastave pravdala tobožnjim pripremama nastavnika za online nastavu, a koji bi u Banjoj Luci i cijeloj Republici Srpskoj trebala da počne 1. oktobra kao direktna posljedica skupa SNSD-a na Kozari, ali i ovog i drugih skupova širom Banje Luke koji doprinose širenju pandemije, napisao je Vukanović u svom blogu, navodeći kako je se na skupu okupio tek mali broj ljudi.\nZbog ovog postupka, Nebojša Vukanović najavljuje da će na narednoj sjednici NSRS-a zatražiti smjenu direktorice Pušić.


Mladi iz regiona su pohađali Ljetnju školu o evropskim standardima o slobodi izražavanja - Vijesti\nMladi iz regiona su pohađali Ljetnju školu o evropskim standardima o slobodi izražavanja\n12.-16. jula 2021. godine\nOnline Regionalna ljetna škola o evropskim standardima: sloboda izražavanja i sloboda medija organizovana je od 12. do 16. jula 2021. godine, a pohađali su je studenti prava i političkih nauka i mladi profesionalci sa Zapadnog Balkana.\nLjetnja škola je podigla svijest i znanje o medijskom sistemu, ulogama i odgovornostima različitih aktera u ovoj oblasti. Ovaj program istovremeno je doprinio razumijevanju evropskih standarda, njihove važnosti za funkcionisanje demokratskih društava i pluralističkog medijskog ambijenta, razumijevanju informacija s kojima se medijski akteri, ali i građani, susreću ili ih stvaraju.\nOvaj petodnevni trening pružio je znanje o: slobodi izražavanja, najvažnijim i srodnim pravima i standardima, kao što su pristup informacijama od javnog značaja, pravo na privatnost, zaštita podataka, mediji i demokratija, govor mržnje, pluralizam medija, istraživačko novinarstvo, sigurnost novinara, etički standardi, zaštita uzbunjivača, rodna ravnopravnost i mediji, zaštita maloljetnika, internet i vještačka inteligencija.\nUčesnici iz Albanije, Bosne i Hercegovine, Kosova*,Crne Gore, Sjeverne Makedonije, i Srbije učestvovali su u interaktivnim diskusijama i prezentacijama o evropskim medijskim standardima proizašlim iz Evropske konvencije o ljudskim pravim i niza drugih pravnih instrumenata EU i Vijeća Evrope, uključujući relevantnu sudsku praksu Europskog suda za ljudska prava, takođe stičući praktične vještine u korištenju relevantnih baza podataka, poput Platforme za sigurnost novinara i HUDOC-a.\nOnline Ljetnja škola organizovana je u okviru zajedničkog programa Europske unije i Vijeća Evrope „Horizontal facility za zapadni Balkan i Tursku (2019.-2022.) i to kroz projekat: „Sloboda izražavanja i Sloboda medija u Jugoistočnoj Evropi (JUFREX) )” čiji je cilj promocija slobode izražavanja i slobode medija na zapadnom Balkanu, u skladu sa evropskim standardima.


Tači: Srpski zvaničnici služe se neprihvatljivim jezikom\nBeta\t 14. septembra 2015. 22:10\nZamenik premijera i ministar spoljnih poslova Kosova Hašim Tači izjavio je da se reakcije Srbije na moguće učlanjenje Kosova u Unesko kose sa Briselskim sporazumom, kao i da je jezik kojim se služe srpski zvaničnici neprihvatljiv.\n“Mislim da većina država Uneska ceni to što mi nismo angažovani u sličnoj negativnoj kampanji, i, da kažem istinu, ne marim za srpske taktike, fokusiran sam na prikupljanje glasova za mlade ljude Kosova da dobiju iste šanse kao i svi drugi mladi ljudi u svetu učešćem u globalnom telu posvećenom kulturi, obrazovanju, nauci”, rekao je Tači za dnevni list “Danas” od utorka.\nOn je precizirao da su napori Kosova usmereni na to da dobije pozitivnu preporuku Izvršnog odbora Uneska u oktobru, a potom i dvotrećinsku većinu za članstvo u novembru.\nPrema njegovim rečima, poslednja faza Briselskog sporazuma odnosi se na to da Srbija konačno prihvati Ahtisarijev plan, što se sada dešava “korak po korak”.\n“Implementacija je ključna, a takođe je ključno ponašanje u skladu sa Briselskim sporazumom. U Briselu, srpska vlada je veoma voljna da pokaže dobrosusedske manire prema Kosovu, ali zatim u Parizu ili Njujorku, oni i dalje koriste Miloševićev jezik prošlosti”, rekao je zamenik premijera Kosova.\nTači je ponovio da će energetski sistem funkcionisati u skladu sa zakonom Kosova, telekomunikacioni sistem biti integrisan u regulatornu mrežu Kosova, a Zajednica srpskih opština funkcionisati bez izvršnih ovlašćenja, u okviru kosovskog Ustava.\n“Kosovo će imati oružane snage jer ovo nije samo želja već i dokazana nužnost. Dobili smo dosta podrške od NATO-a za naše bezbednosne snage i njihovu evoluciju i sada smo takođe završili Bezbednosnu strategiju”, kazao je zamenik kosovskog premijera, dodavši da te snage moraju biti integrisane u “atlantsku porodicu naroda”.


Naša stonoteniserka Sabina Šurjan postigla je najveći uspeh u istoriji ženskog stonog tenisa za mlade. Sabina je juniorsku sezonu okončala veličanstveno osvojivši najprestižniji turnir – Top 10 Evrope i to sa maksimalnim učinkom 9 pobeda u isto toliko mečeva, a čak pet puta je trijumfovala sa 4:1.\nRuskinja dva puta eliminisala Novi Sad, pa pojačala naše redove\nNovi Sad dobro je upamtio Zoju Novikovu. Ruskinja poreklom iz Ukrajine, sa stonoteniskim pedigreom iz Sant Petersburga, dogovorila je sve detalje prelaska u redove Novog Sada. Tako je Novi Sad doveo igračicu koja je u dva navrata sa maksimalnim učinkom eliminisala jedinog srpskog prestavnika na Evro sceni.\nIstorijski rezultat: Sabina Šurjan na OI mladih\nIgračica Novog Sada Sabina Šurjan prva je stonoteniserka u istoriji koja će Srbiju predstavljati na Olimpijskim igrama mladih. Plasman u Buenos Aires najbolja evropska juniorka ostvarila je trijmufom na kvalifikacijama u Tunisu gde je u finalu porazila Hrvaticu Pavlović sa 4:0. Samo dva dana pre toga, na istom mestu osvojila je još jedan pro-tur naslov.


Proizvođači ovog voća razočarani, cene pale, a beračima se uopšte ne isplati da rade za dnevnicu - Infobrif\nObjavljeno 21.06.2019. u 10:38\nSRBIJA – Berba i otkup višnje su počeli, a proizvođači ovog voća razočarani su prvim cenama, pošto za prvu klasu otkupljivači plaćaju 50, a za drugu 30 dinara, manje nego prošle godine. Koliko su nezadovoljni cenom, govori i to što se beračima za kilogram višanja plaća 20 dinara.\n„Cenu, kao i uvek, diktiraju hladnjačari. Prošle godine kilogram višnje prvog kvaliteta je koštao 60 dinara, dok se višnja drugog kvaliteta plaćala 40 dinara. Treba podsetiti da su i lane mnogo proizvođači odustali od berbe zbog ponuđene cene od 40 dinara za drugi kvalitet, već su plodove stavili u kominu za rakiju, a sada je cena još niža. Samo berača treba minimalno platiti 20 dinara po kilogramu“, ogorčeni su pojedini proizvođači višnje sa juga Srbije.\nNeki od njih teše druge da se trenutno ponuđenih 30 dinara odnosi na drugu klasu „koju je potukao grad“, dok pojedini podsećaju da su otkupljivači najpre najavili da će minimalna otkupna cena biti 70 dinara „s obzirom na to da su višnje u Poljskoj izmrzle i da je deficit ovog voća na tržištu“. Na kraju, svi zaključuju da se „priča ponavlja svake godine“, jer se cena ne zna dok berba ne počne, ali i poručuju da će višnja „ostati na stablima ako se ne bude plaćala bar kao prošle godine“.\nOvo voće je, kako za „Blic“ priča Aleksandar Mitić iz Poljoprivredne stručne službe u Leskovcu, u stanju tehnološke zrelosti, spremno za berbu i otkup.\n„Prinos će u odnosu na prošlu godinu biti za 20-30 odsto manji. Kvalitet je zadovoljavajući, višnja je dobila dobru krupnoću za razliku od prošle godine kada su zbog suše plodovi bili sitni, sada su zbog obilnih padavina krupni, prečnika od 16 do 18 milimetara. Iako smo pre nešto više od sedam dana imali vremensku nepogodu i grad, kvalitet je zaista dobar, sem u područjima gde je grad bio jači i ostavio oštećenja na plodovima“, kaže Mitić.\n„Računica kaže da je cena proizvodnje 30 odsto, a cena berbe 30 odsto otkupne cene. Normalno, gde je višnja zbog grada oštećena, ili postoji crv u njoj, realna cena za kilogram drugog kvaliteta je 30-40 dinara“, smatra Mitić.\nProizvođači sa područja Velike Krsne na društvenim mrežama postavili su oglase u kojima traže ozbiljne berače koje će plaćati 20 dinara po kilogramu. Oni potvrđuju za „Blic“ da su od hladnjačara s kojima rade dobili informaciju da će prva otkupna cena biti 55 dinara za kilogram višnje prve klase.


Mladi preduzetnici će biti oslobođeni poreza u prve dve godine poslovanja | Gde Investirati\nOna je rekla da je takva vrsta podsticaja dobra i ukoliko firma zaživi, ali i ukoliko projekat ne uspe.\n“Država vas ostavlja na miru i probate da uz minimalne troškove pokrenete posao. Tako naučite mnogo više nego što bi mogli da ste negde radili i mnogo više da ste samo čekali i tražili posao”, rekla je Brnabićeva novinarima nakon obilaska polaznika drugog ciklusa programa prekvalifikacije u IT sektoru u Beogradskom institutu za tehnologiju.\nOna je kao primer zemlje na koju bi trebalo da se ugleda Srbija navela Izrael koji je, kako je istakla “šampion po broju start up preduzeća”, gde 80 odsto dece u školama vidi sebe kao buduće preduzetnike koji će otvoriti firmu.\nPrevious Xiaomi krenuo u osvajanje Evrope\nNext Dinar oslabio, srednji kurs 118,2082\nSiniša Mali: U septembru će se znati koliko će biti povećanje plata i penzija\nMinistar finansija Siniša Mali izjavio je danas da Srbiju očekuju teški razgovori sa Međunarodnim monetarnim fondom (MMF) o povećanju plata javnom sektoru i penzija i da će se u septembru


Krivokapić objavio snimak: Neće vam to proći /video/ - Sputnjik Srbija\n07:37 21 Jun 2021\nKrivokapić objavio snimak: Neće vam to proći /video/\n12:27 29.05.2021 (osveženo 12:37 29.05.2021) Preuzmite kraći link\nPremijer Crne Gore Zdravko Krivokapić oglasio se ponovo nakon otvorenog pisma u kojem je optužio lidera Demokratskog fronta Andriju Mandića da stoji iza kreiranja političke zavere protiv njega. Krivokapić je objavio snimak iz Skupštine Crne, pred sastanak sa patrijarhom srpskim Porfirijem, na kojem najavljuje da je pripremljena afera protiv njega.\n"Pre dva dana, nekoliko sati pred odlazak u Beograd, u odgovoru na klevete jednog od lidera DF-a, javnosti sam najavio da je pripremljena afera. I danas ponavljam: Neće vam to proći! Temeljni ugovor će biti potpisan uz narod Crne Gore koji se za njega izborio. Onako kako to i dolikuje", napisao je Krivokapić na Fejsbuku uz video-snimak.\nNa snimku se čuje kako Krivokapić kaže: "Zna se zašto ste vi ovu aferu napravili, kao i aferu koja je već pripremljena - ja treba da budem izdajnik i naroda i države, i sad u zadnjem trenutku i Crkve. Neće vam to proći. To vam ja garantujem, jer istina pobeđuje".\nPodsetimo, nakon posete Krivokapića patrijarhu Porfiriju u Beogradu stigla je vest da se odlaže potpisivanje Temeljnog ugovora Crne Gore sa SPC što je izazvalo mnogo reakcija.\nNa nacrtu ugovora radilo se nekoliko meseci, a kako je saopšteno iz srpske patrijaršije, ugovor je trebalo da bude potpisan pre dva u patrijaršijskom dvoru u Beogradu. Međutim, crnogorski premijer Zdravko Krivokapić u Beograd je, umesto da potpiše ugovor, došao sa dva zahteva: da se potpisivanje ugovora odloži do 30. oktobra, godišnjice upokojenja mitropolita Amfilohija, kada bi ugovor bio potpisan na Cetinju i da za mitropolita crnogorsko-primorskog bude izabran episkop Joanikije.\nIz sedišta SPC poručili su da su bili iznenađeni gestom crnogorskog premijera, a oglasio se i episkop Joanikije, koji je istakao da je od Krivokapića tražio da ugovor bude potpisan.\nIz Krivokapićevog kabineta stiglo je saopštenje nakon susreta sa patrijarhom srpskim Porfirijem, u kome se navodi da je na sastanku potvrđeno opredeljenje da Crna Gora potpiše Temeljni ugovor sa SPC, kao i da termin potpisivanja ugovora treba usaglasiti.\n"Krivokapić se veoma loše poneo prema ljudima iz Crkve koji su ga uveli u politiku i direktno doveli do visokog premijerskog položaja", rekao je Andrija Mandić, jedan od lidera DF o potezu Krivokapića u Beogradu. Ubrzo je Krivokapić u otvorenom pismu optužio Mandića da stoji iza kreiranja političke zavere protiv njega\nCrna Gora, Andrija Mandić, Zdravko Krivokapić


Nacrt budžeta KS za 2020. godinu 971.375.034 KM - informativa.ba\nVijesti Lokalne vijesti Nacrt budžeta KS za 2020. godinu 971.375.034 KM\nZastupnici Skupštine Kantona Sarajevo će na sjednici najavljenoj za 19. novembra ove godine, razmatrati Nacrt budžeta Kantona Sarajevo za 2020. godinu, a koji iznosi 971.375.034 KM.\nBudžet za 2020. godinu, kako je navedeno, poredeći ukupne planirane prihode i primitke je manji za 7,99 posto u odnosu na usvojene Izmjene i dopune Budžeta KS za 2019. godinu.\nAli se Vlada KS odlučila za povećanje prihodovne strane budžeta u djelu finansiranja (domaće zaduživanje) u iznosu od 58.455.000 KM iz kojih će se finansirati kapitalni projekti.\nNeporezni prihodi (prihodi od preduzetničkih aktivnosti i imovine, naknade i takse, prihodi od sopstvenih djelatnosti i neplanirane uplate kao i novčane kazne) planirani su u iznosu od 114.665.466 KM.\nU Budžetu nisu uvršteni razgraničeni prihodi iz 2019. godine koji će biti poznati nakon izrade završnog računa Budžeta KS za 2019. godinu.\nTakođer su ukinuti namjenski prihodi Kantonalne uprave za šumarstvo - naknade za općekorisne funkcije šuma utvrđene kantonalnim propisima koje su u 2019.godine iznosile 9.604.166 KM od čega su 4.424.066 KM razgraničeni prihodi po ovom osnovu iz ranijih godina.\nMinistarstvu finansija od Univerziteta u Sarajevu dostavljeni su projicirani umanjeni prihodi UNSA koje ta institucija ostvaruje od prvog i drugog ciklusa i ostalih aktivnosti definisanih Zakonom a koji su u odnosu na 2019.godine manji za 10,9 miliona KM.\nNo, Vlada KS ipak nije umanjila gornje granice rashoda za organizacione jedinice UNSA i rashodi su planirani u ukupnom iznosu na nivou Izmjena i dopuna Budžeta KS za 2019.godinu.\nOdluka o neumanjivanju sredstava za UNSA uticala je na maji iznos planiranih sredstava iz izvora 10-budžetska sredstva za kapitalne projekte Kantona Sarajevo.\nNavedeno je i to da Kanton Sarajevo trenutno servisira obaveze na osnovu 30 ugovora o kreditu. Kod ino kredita radi se o podpozajmljivanju, primarni kredit preuzela je BiH i FBiH i prenijela ga na nivo Kantona.\nZa kredite domaćih banaka, realizovanih tokom 2012., 2014., 2015., 2016. i 2019. godine vršeno je direktno zaduživanje, a putem aukcije obveznica u 2017. i 2019. godini Kanton Sarajevo se zadužio u iznosu od 27.046.000 KM.


Polovni Bitelli valjci sa duplim bubnjem oglasi za prodaju - Srbija - Mascus Srbija\nPolovna Bitelli valjci sa duplim bubnjem na prodaju\nPregledajte oglase polovnih Bitelli valjci sa duplim bubnjem za prodaju širom Evrope. Najnoviji oglasi se nalaze na vrhu. Da biste sortirali ove polovne Bitelli valjci sa duplim bubnjem kliknite na sort dugme kao što su brend, godište, cena, sati korišćenja, država. Da biste tražili polovne valjci sa duplim bubnjem za prodaju kliknite na link.\n1987 2.803 h\nOvde je kompletna lista polovnih Bitelli valjci sa duplim bubnjem za prodaju. Mozete da dodate strane među svoje omiljene strane ili upoređujete zanimljive proizvode klikom na polja za potvrdu pored polovnih/og Bitelli valjci sa duplim bubnjem koji su Vam zanimljive, uz korišćenje opcija koje se nalaze iznad. Ako zelite da promenite pretragu, vratite se na vrh strane i koristite opciju “nova pretraga”.


Brzi odgovor 21. Amerika Rusiji: „Mi smo ovdje, ne vi“ | Krajina.BA\nVojna vježba „Brzi odgovor 21“, počinje za par dana. U BiH će se održati na tri lokacije – poligonima Manjača i Glamoč, te kasarani Dubrave kod Tuzle. Ova vježba dio jevelike multinacionalne vježbe „Branilac Evrope 21“, koju američka Vojska sprovodi, povezujući četiri različite vježbe u Evropi. U vježbi u BiH, učestvovaće 500 vojnika Oružanih snaga BiH i oko 700 pripadnika američkih vojnih snaga, sa opremom koja je ranijih dana sukcesivno stizala u BiH. Vojni analitičar iz Sarajeva Đuro Kozar, kaže da ovo nije samo vježba već i snažna poruka da BiH, iako je od ranije stav Republike Srpske poznat po pitanju NATO-a, nastavlja saradnju sa partnerima iz NATO saveza, piše DW.\n„Upravo je to veoma jasna poruka, ali i u širem kontekstu, ne striktno vezana samo za BiH. Takođe, interesantno je da su dio angažovanih snaga, savjetnici iz novoformiranih jedinica koje Amerikanci sada imaju namjenski za to, gdje se uspjeh zadataka mjeri stepenom suzbijanju uticaja Rusije i Kine. Simbolično, Branilac Evrope pokazuje da je NATO, odnosno SAD taj koji se pita za sve što se dešava na teritoriji Evrope. I ako se jasno čita, činjenica da su američki bataljoni, koji će biti u BiH, Sloveniji, Hrvatskoj, Sjevernoj Makedoniji, Grčkoj, Albaniji, usmjereni prema Moskvi, u tom kontekstu to je poruka- mi smo ovdje, a ne vi“, jasan je Radić.\nPrethodni članakŠesnaestogodišnjak poginuo od strujnog udara kod Srebrenika\nNaredni članakNjemačka skinula BiH sa liste visokorizičnih zemalja!


Formiran je i nacionalni tim za prevenciju seksualnog nasilja nad decom. Obrazovni paketi za učenje o temi seksualnog nasilja su pažljivo i stručno pisani na oko 700 stranica, i štampani kao uputstvo i literatura nastavnicima na ovu, i te kako važnu, temu. Međutim, Minisarstvo je obustavilo njihovu primenu. Digla se „javna hajka“ na sadržaje ovih Paketa. Mnogi neupućeni su površno i selektivno komentarisali određene delove Paketa – od kojih su ih podilazili žmarci.\nMeđutim, ćutanje i potiskivanje je proizvelo da nas sve mnogo više podilaze žmarci kada čujemo šta deca preživljavaju – a znamo da možemo mnogo da učinimo da se to spreči!! Umesto toga – pobedila je društveno opasna, konzervativna reakcija na Obrazovne pakete i pokazala svoju neodgovornost i nemoral.


Korona virus: Poznati Italijani došli u Srbiju na vakcinisanje, indijski soj stigao u Sloveniju - Ozonpress :: internet portal\nU Srbiji i u regionu se i dalje sprovodi vaksinisanje stanovništva, direktor Fudbalskog kluba Roma doputovaop je u Srbiju da bi primio dozu, a u Sloveniji je registrovan prvi slučaj zaraze indijskim sojem virusa.\nGeneralni sekretar Ujedinjenih nacija Antonio Gutereš izjavio je da je ruska vakcina protiv virusa korona Sputnjik jedan od ključnih elemenata koji će omogućiti da se reši problem vakcinacije u svetu.\nVladina komisija u Norveškoj predlaže da prestane upotreba vakcine AstraZeneka zbog rizika od retkih ali ipak štetnih nuspojava, pišu lokalni mediji.\nMinistar unutrašnjih poslova Aleksandar Vulin sastao se sa generalnim direktorom fudbalskog kluba Roma Frančeskom Kalvom, koji se Aleksandru Vučiću i državnom rukovodstvu Srbije zahvalio na tome što mu je omogućeno da se u našoj zemlji vakciniše protiv korona virusa, saopštilo je Ministarstvo unutrašnjih poslova.\nFonet/Ministarstvo unutrašnjih poslova\n„Moramo da se oslonimo na dokaze iz realnog života i ostale raspoložive podatke da bismo znali kada bi trebalo da se upotrebi i treća doza“, poručio Kavaleri,\n„Narednih dana potpisaću odobrenje za upotrebu vakcine Sputnjik V“, rekao je on novinarima, posle obavljenih laboratorijskih testova koji su bili povoljni.


Mađarski premijer Viktor Orban (desno) i poljski premijer Mateuš Moravjecki nakon sastanka s kolegama iz Višegradske grupe, 11. septembar 2020.\nČitamo vam: EU oštrija prema Mađarskoj i Poljskoj po pitanju vladavine prava\nNovčana sredstva kao novo oruđe\nEvropska unija počela je da uskraćuje sredstva Poljskoj i Mađarskoj, pojačavajući bitku oko demokratskih standarda koja produbljuje podjelu Istok-Zapad u Uniji, piše Volstrit džurnal (The Wall Street Journal), ukazujući da je Brisel počeo da koristi novac za oporavak od pandemije u eskalaciji kulturnih ratova s vladama optuženim za nazadovanje demokratije.\nOdluke Evropske komisije u posljednjih 10 dana o odlaganju isplata Poljskoj i Mađarskoj, koje su dobijale najviše novca iz fondova EU, obilježile su najagresivnije poteze izvršnog tijela EU do sada. U julu je Komisija produžila rok do kraja septembra za razmatranje prijave Mađarske za sedam milijardi eura sredstva za oporavak od krize izazvane COVID-om 19, a prošlog vikenda je istekao rok da odobri skoro 40 milijardi eura pomoći Poljskoj, iako se razgovori o tome nastavljaju.\nGlavobolja oko vladavine prava\nEvropska glavobolja oko vladavine prava pretvara se u ozbiljnu migrenu, napisao je Politiko (Politico) uz ocjenu da dosadašnji napori Brisela – od pravnih postupaka do prijetnji prekidom finansiranja – nisu uspjeli podstaknuti promjenu kursa u Varšavi i Budimpešti nego su produbili postojeći jaz dovodeći u neizvjesnost buduće odnose dviju članica.\nMoguće promjene u Poljskoj\nPoljski premijer Mateuš Moravjecki (Mateusz Morawiecki) kaže da želi postići "neku vrstu dogovora" s EU usred sukoba oko načina na koji je poljska vlada nastojala disciplinovati suce i drugih promjena u vezi pravosuđa, javila je agencija Asošiejtid pres (Associated Press).\nZemlje koje se pridružuju Evropskoj uniji trebale bi, kako pojašnjava Asošiejtid pres, da usklade svoje zakone i propise s drugim državama članicama u područjima od konkurencije i trgovine do pravosudnih sistema i borbe protiv korupcije.\nMađarsko preispitivanje članstva\nIstovremeno, prema pisanju britanskog Telegrafa (The Telegraph), Mađarska najavljuje da bi mogla preispitati svoju poziciju unutar Unije u narednoj deceniji dok se priprema za promjenu statusa po kojem će više uplaćivati za evropski budžet, ponovo pokrećući raspravu uoči izbora sljedeće godine.\n"Zemlja nema vremena za kretanje naprijed-nazad. Zato ćemo nacionalni plan pokrenuti iz vlastitih sredstava", rekao je za mađarske medije ministar finansija Mihalij Varga (Mihaly), jedan od umjerenijih članova kabineta Viktora Orbana. Dodao je da bi preispitivanje članstva moglo dobiti novu perspektivu naročito "ako se nastave napadi Brisela zbog naših izbora vrijednosti".\nIstovremeno, dodaje Telegraf, Mađarska je u sukobu s Briselom oko pitanja osnovnih prava i borbe protiv korupcije, dok je Evropska komisija odgodila početak isplate sredstava Budimpešti za pomoć nakon pandemije. I Mađarska i Poljska su kritikovane zbog kršenja vladavine prava, poput suzbijanja slobode medija, miješanja u rad pravosuđa i zatvaranja nevladinih organizacija u svojim zemljama.\nList dodaje da je mjesto Mađarske u Evropskoj uniji direktno dovedeno u pitanje u junu kada je holandski premijer Mark Rute (Rutte) rekao da ta zemlja "više nema mjesta u EU".


Srbija malo napredovala u borbi protiv korupcije\nNovoformirana Agencija za borbu protiv korupcije, koja treba da počne sa radom od Nove godine imaće, po svemu sudeći, pune ruke posla. Kako pokazuje ovogodišnji izveštaj Transparensi Internešenela, korupcija u Srbiji je i dalje jako visoka, ne samo u poređenju sa skandinavskim i drugim razvijenim zemljama, već i u odnosu na najbliže okruženje.\nIzmeđu Novog Zelanda na prvom mestu sa indeksom korupcije od 9,4 i već tradicionalno poslednje Somalije sa indeksom 1,1, Srbija je na ovogodišnjoj listi percepcije korupcije Transparensi Internešenela zauzela 83-će mesto, od 180 ispitanih zemalja, sa indeksom korupcije 3,5, što je u odnosu na ostale evropske zemlje prilično loš rezultat.\n"Uporedno gledano sa drugim zemljama, mi smo praktično na evropskom dnu – svega sedam zemalja sa starog kontinenta je iza nas. A ispred nas su sve zemlje EU, pa čak i neke zemlje iz bliskog okruženja sa kojima smo do sada delili ovo mesto", kaže programski direktor Transparentnosti Srbija Nemanja Nenadić.\nU odnosu na prošlu godinu Srbija se popravila za 0,1 poen, ali je i dalje među poslednjima u regionu. Iza su samo Bosna i Hercegovina i Albanija sa indeksima korupcije 3, odnosno 3,2, dok su sve ostale zemlje učinile više u borbi protiv korupcije i imaju veći indeks: Hrvatska je 66-ta na listi sa indeksom 4,1, Rumunija, Bugarska, Makedonija i Grčka dele 71-vo mesto liste sa indeksom korupcije 3,8, dok je Crna Gora malo bolja, 69-to mesto uz indeks korupcije 3,9.\n"Smatram da se borba protiv korupcije nije vodila dovoljno ozbiljno, da taj pristup nije bio dovoljno dobar u prošlosti. Da se svodio uglavnom na donošenje zakona, a ne i primenu, kada je to trebalo učiniti", ističe Nenadić.\n"Ovo je veliki pokazatelj da su deklarativne izjave ostale samo u tom domenu, da vlada mora da pokaže ozbiljnije napore da hoće sistemski da se izbori sa korupcijom. Rezultat koji je sad pokazan, kao jedno globalno istraživanje zaista je razočarenje, posebno za nas koji moramo da preduzmemo vrlo ozbiljne sistemske mere", kaže direktorka Agencije za borbu protiv korupcije Zorana Marković.\nPo rečima direktorke Agencije za borbu protiv korupcije, nezavisna regulatorna tela moraće više zajednički da rade u borni protiv korupcije, mada bi, po njenoj oceni, ozbiljna reforma pravosuđa koja je u toku, trebalo da da rezultate. Kao najveći problemi Srbije ističu se i dalje finansiranje političkih partija, izbor direktora i uopšte funkcionisanje javnih preduzeća, odsustvo revizije završnog računa za 2008-mu, što sveukupno daje loše poslovno okruženje neprivlačno za investitore.


Bogati šeici i zemljak vode Mesija iz Barselone\nNije tajna da Lionel Mesi gotovo izvjesno želi da ode iz Barselone na kraju sezone. Francuski šampion PSŽ je najzagrijaniji za ideju da dovede fudbalsku mega zvijezdu u svoje redove.\nAlarm je već upaljen u Parizu, promijena trenera Tomasa Tuhela i najavljeni dolazak Maurisija Poketina znači i da će PSŽ “napasti” transfer Mesija.\nKako donosi “Sports.FR” da je to istorijska šansa za “Svece” i bogate šeike iz Katara, prije svega zbog veze Poketina i Nejmara sa Mesijem.\nBrazilac snažno agituje da zaigra opet sa Mesijem u istom timu, iste želje je imao i najbolji fudbaler Barselone, prije nego što je prelomio da ode sa “Nou Kampa“, a sada bi mogla da mu se ispuni na drugom mestu.\nPrethodni članakProlivena krv na NBA meču (VIDEO)\nNaredni članakReakcija mladog navijača Rome na dres Džeke je sjajna (VIDEO)


Počele pripreme za izgradnju obilaznice u Bratuncu - infoBirač\nPočele pripreme za izgradnju obilaznice u Bratuncu\nMinistar saobraćaja i veza Republike Srpske NeđoTrninić razgovarao je u petak sa načelnikom opštine Bratunac Nedeljkom Mlađenovićem i predstavnicima preduzeća „Putevi Republike Srpske“ o predstojećim aktivnostima vezanim za izgradnju zaobilaznice i njenom priključivanju na prilaz prema graničnom prelazu na novoizgrađenom mostu „Bratoljub“.\nNačelnik Mlađenović je potpisao i Memorandum o aktivnostima za pripremu izgradnje zaobiolaznice, koji je ranije potpisao i direktor „Puteva“ Nenad Nešić.\nOn je izjavio da,nakon formiranja Savjeta ministara BiH,očekuje početak izgradnje zajedničkog graničnog prelaza između BiH i Srbije u bratunačkoj opštini i da se već nekoliko mjeseci vode aktivnosti na pripremi projektne dokumentacije za izgradnju zaobilaznice oko Bratunca.\n-Želimo da stvorimo preduslove da se sa izgradnjom graničnog prelaza izgradi i zaobilaznica i da se rastereti saobraćaj kroz urbani dio Bratunca i poveća bezbjednos tučesnika. Nadam se da ćemo do kraja idueće godine taj projekat realizovati i riješiti pitanje saobraćajnih gužvi kroz centar Bratunca jer se sa izgradnjom graničnog prelaza očekuje znatno veća frekvencija saobraćaja, istakao je načelnik i dodao da će finnsijsku pomoć za izgradnju zaobilaznice, prema obećanju premijera Radovana Viškovića, pružiti Vlada Republike Srpske.\nMinistar Trninić je rekao da se od ranije u planovima Preuzeća „Putevi Republike Srpske“ nalazi izgradnja zaobilaznice oko Bratunca. On je istakao da je Opština završila svoje obaveze vezane za tu izgradnju i da je na sastanku razgovarano o narednim aktivnostima na tom planu.\n-To znači da se nadamo da će sa formiranjem vlasti na nivou BiH biti brzo odobrena dodatna sredstva i da će doći do izgradnje graničnog prelaza između Bratunca i LJubovije kod „Bratoljuba“ i da će ubrzo krenuti i radovi. Želimo da budemo spremni da se istovremeno izgradi i zaobilaznica i preusmjeri saobraćaj da bismo rasteretili gradske ulice jer će nakon puštanja u upotrebu novog mosta saobraćaj biti mnogo dinamičniji“, pojasnio je Trninić.\n-U Bratuncu danas predstavnici opštine i „Puteva“ dogovaraju sljedeće aktivnosti koje treba preduzeti,kako bismo bili spremni da raspišemo tender za izradu projektne dokumentacije, a onda da izaberemo izvođača i krenemo u realizaciju tog projekta, zaključio je ministar Trninić.\nizvor: opstina bratunac\nObilježeno 110 godina rada OŠ ,,Aleksa Jakšić” iz Milića\nU oкviru projeкta „Bratunac ima Rajsкu plažu“ završena šкola plivanja za djecu\n29 Avgusta, 2019 29 Avgusta, 2019 admin\n22 Avgusta, 2018 admin


Pogubna politika SNSovaca dovodi državu na rub propasti - NOVA stranka\nPogubna politika SNSovaca dovodi državu na rub propasti\n14.08.2017 Press služba 0\nŠteta koja je nastala usled vremenskih nepogoda koje su zadesile Topolu, Gornji Milinovac i okolinu, samo je još jedan dokaz nesposobnosti vladajuće SNS klike i njenih satelita. Bahato trošenje državnog novca na uzaludne projekte ove vlasti, dovodi celu državu na sam rub egzistencije. Ova opasna navika bivših radikala da sopstveni narod gura u propast, dovela je do toga da se za finansiranje protivgradnih sistema ne izdvaja dovoljno novca, iako je sa samo jednom godišnjom subvencijom za Air Serbia mogao ceo sistem da se finansira bezmalo šest godina.\nKoliko je pogubna politika, pokazuju i štete koje nastaju usled grada, a koje prosečno iznose 60.000.000 evra godišnje, iako je za funkcionisanje celokupnog sistema protivgradne odbrane potrebno izdvojiti tek 7.000.000 evra.\nPolitičke stranke demokratske opozicije moraju da stanu na put ovakvom nedoličnom i bahatom ponašanju trenutnih vlasti, a prva takva prilika je na beogradskim izborima.\nPrethodna vest\tNaselje Stepa Stepanović simbol licemerja i neodgovornosti gradske vlasti Sledeća vest\tŽivković za Danas: Protesti su recept za smenu Vučića i bulumente


Od petka sistemska provera putnika na granicama Hrvatske - European Western Balkans\nZAGREB – U skladu sa izmenama šengenskih propisa Hrvatska od petka ima obavezu da na svim graničnim prelazima, na spoljnoj i unutrašnjoj granici EU, proverava sve putnike kroz dve dostupne baze podataka, saopštilo je Ministarstvo unutrašnjih poslova te zemlje.\nU skladu s izmenama Uredbe EU u pogledu jačanja kontrola proverom u relevantnim bazama podataka na spoljnim granicama, koja stupa na snagu 7. aprila, Hrvatska ima obavezu na svim graničnim prelazima, da proverava sve putnike.\nSlužbenici granične policije će, prilikom obavljanja granične kontrole putnika, kako za vreme ulaska tako i za vreme izlaska s područja EU, sprovoditi sistemsku proveru svih putnika kroz dve baze podataka: nacionalne baze podataka Informacionog sistema MUP-a i Interpolovu bazu podataka”, objavio je MUP na svojoj internet stranici.\nUkazuje se da se do sada nisu radile sistemske provere osoba koje uživaju pravo slobode kretanja u skladu s pravom EU (npr. državljani država članica EU i država pridruženih Šengenskom prostoru, članovi njihovih porodica) tako da navedena izmena znači da će se od petka sistemski proveravati i te kategorije osoba.\nStoga je, kako se navodi, za očekivati da će putnici morati duže da čekaju na sprovođenje granične kontrole, kažu u MUP-u.\nNavode da “državljani trećih zemalja” za ulazak u Hrvatsku moraju imati valjanu putnu ispravu koja im omogućava prelazak granice, a koja mora biti važeća barem tri meseca nakon planiranog datuma odlaska s područja država članice.\nTakođe, putnici moraju opravdati svrhu i uslove nameravanog boravka, kao i da imaju dovoljno sredstava za izdržavanje, kako za vreme trajanja nameravanog boravka, tako i za povratak u njihovu matičnu državu ili tranzit do treće zemlje za koju su sigurni da će ih prihvatiti ili su takva sredstva u mogućnosti zakonito da pribave.\nZa njima u dostupnim bazama podataka ne sme biti izdato upozorenje u svrhu zabrane ulaska i ne smeju predstavljati pretnju za javni poredak, međunarodnu sigurnost, javno zdravlje ili međunarodne odnose bilo koje od država članica.\nHrvatskaŠengenŠengenski sistem informacija


Orban: “Kritičari u Evropskoj narodnoj partiji su ‘korisni idioti’” – Haber.ba\nOrban: “Kritičari u Evropskoj narodnoj partiji su ‘korisni idioti'”\nMađarski premijer Viktor Orban rekao je da su oni koji traže izbacivanje stranke Fides iz poslaničkog bloka Evropske narodne partije u Evropskom parlamentu “korisni idioti” i da služe interesima njegovih neistomišljenika iz redova lijevog centra.\nViktor Orban - Facebook\n“Oni koji traže izbacivanje Fidesa su, kako bi Lenjin rekao, ‘korisni idioti’. Iako vjeruju da učestvuju u duhovnoj borbi, u stvari služe interesima drugih i to naših neistomišljenika”, smatra Orban.\nOva Orbanova izjava njemačkom dnevniku “Velt” uslijedila je nakon poziva unutar Evropske narodne partije da Fides bude izbačen iz ovog bloka zbog reklamnih kampanja sa antisemitskim prizvukom i sa bilbordima širom zemlje na kojima su prikazani američki milijarder Džordž Soroš i predsjednik Evropske komisije Žan-Klod Junker.\nOrban je naglasio da Mađari ne smatraju da su bilbordi antisemitski.\n“Ne mogu da učinim ništa sa činjenicom da je Soroš Mađar jevrejskog porijekla”, dodao je mađarski premijer.\nMađarske vlasti saopštile su sinoć da će okončati kontroverznu kampanju optuživanja Soroša i Junkera da podržavaju ilegalnu migraciju.\nPortparol mađarske Vlade Zoltan Kovač objavio je na društvenoj mreži Twitter da će “informativna kampanja” biti okončana 15. marta kako je i planirano, piše “Srna”.\nTeme:Evropska narodna partija, Evropski parlament, Mađarska, Viktor Orban


Grupa fudbalskih klubova G-14 prestala da postoji\nBeta\t15.02.2008 23:23\nGrupa G-14, koja okuplja 18 najvećih evropskih klubova, prestala je danas da postoji. Ova organizacija proteklih osam godina bila je "trn u oku" Svetskoj (FIFA) i evropskoj fudbalskoj federaciji (UEFA) sa kojima se sukobila zbog zahteva za kompenzaciju za igrače koji igraju u reprezentacijama.\n"Naša organizacija od danas više ne postoji, pošto smo ostvarili cilj", rekao je funkcioner G-14 Derek Mekglin posle sednice skupštine te organizacije.\nOn je dodao da će G-14 povući sudsku tužbu protiv FIFA.\nFIFA i UEFA prošlog meseca obavezale su se da će isplaćivati novac kao kompenzaciju za fudbalere koji odsustvuju iz klubova zbog obaveza u nacionalnom timu.


Od 40 poreskih rajeva u svetu, jedan ubedljivo najzanimljiviji Srbima – Bankar.rs\nHome/ANALIZE/Od 40 poreskih rajeva u svetu, jedan ubedljivo najzanimljiviji Srbima\nKada su poreske oaze u pitanju, građani i firme iz Srbije najviše su imali transakcija sa Hongkongom.\nPrema podacima Narodne banke Srbije o platnom prometu sa inostranstvom, rezidenti su u 2020. izvršili plaćanja prema zemljama koje je Evrostat klasifikovao kao ofšor zone u protivvrednosti od 1.061,8 miliona evra, što je za 22,6 odsto manje nego u 2019, dok je naplata iz ovih zemalja iznosila 818,5 miliona evra, što je za 19,7 odsto više nego u 2019. godini.\nSaglasno metodologiji Evrostata, zemlje koje su klasifikovane kao ofšor zone jesu: Andora, Antigva i Barbuda, Angvila, Aruba, Barbados, Bahrein, Bermudi, Bahami, Belize, Kukova Ostrva, Kurasao, Dominika, Grenada, Gernzi, Gibraltar, Hongkong, Ostrvo Man, Džersi, Sent Kits – Nevis, Kajmanska Ostrva, Liban, Sent Lusija, Lihtenštajn, Liberija, Maršalska Ostrva, Monserat, Mauricijus, Nauru, Niue, Panama, Filipini, Sejšeli, Singapur, Sent Martin, Turks i Kaikos Ostrva, Sent Vinsent i Grenadini, Devičanska Ostrva (Britanska), Devičanska Ostrva (SAD), Vanuatu i Samoa, navodi se u odgovoru NBS na pitanja lista “Politika”.\nKada govorimo o odlivima, najznačajnije transakcije u 2020. godini odnose se na plaćanja ostvarena s Hongkongom (806,1 milion evra), za kojim slede Singapur (169,8 miliona), Britanska Devičanska Ostrva (24,2), Liban (24,1) i Lihtenštajn (11,3 miliona). Oko 85 odsto transakcija odnosi se na plaćanje uvoza robe (901,3 miliona evra), a najveći deo tih plaćanja obavila su preduzeća registrovana za proizvodnju osnovnih metala (26,4 odsto), rudarstvo (13,6 odsto), nespecijalizovanu trgovinu na veliko (9,3 odsto), trgovinu električnim aparatima za domaćinstvo (8,9 odsto) i proizvodnju računara i periferne opreme (8,5 odsto).\nŠto se tiče priliva, najveći deo odnosi se na naplatu izvoza robe (oko 43,7 odsto) i korišćenje kredita od povezanih lica iz inostranstva (oko 27,1 odsto), a posmatrano po zemljama, u 2020. godine najveći deo priliva realizovan je s Hongkongom (555,5 miliona evra) i Singapurom (146,7 miliona evra).\nPrema podacima Narodne banke Srbije o platnom prometu sa inostranstvom, rezidenti su u periodu januar–jun 2021. godine izvršili plaćanja prema zemljama koje je Evrostat (BOP Vademecum) klasifikovao kao ofšor zone u protivvrednosti od 472,2 miliona evra, što je za 11,9 odsto manje nego u istom periodu prethodne godine. Oko 80 odsto transakcija iz ovih zemalja odnosi na plaćanja za uvoz robe (379 miliona), a najveći deo tih plaćanja obavila su preduzeća registrovana za trgovinu na veliko osim trgovine motornim vozilima i motociklima (115,2 miliona evra), proizvodnju osnovnih metala (93,2 miliona evra) i eksploataciju ruda i metala (60,9 miliona). Posmatrano po zemljama, najveća plaćanja ostvarena su s Hongkongom (379,3 miliona evra), Singapurom (56,4 miliona evra), Libanom (10,6 miliona evra), Sejšelskim ostrvima (7,3 miliona evra) i Britanskim Devičanskim Ostrvima (5,7 miliona evra).\nU periodu januar–jun 2021. priliv iz ofšor zemalja iznosio je 652,5 miliona evra, što je za 76,9 odsto više nego u istom periodu prethodne godine. Povećanje priliva se u najvećoj meri odnosi na korišćenje kredita od povezanih lica iz inostranstva (259,2 miliona evra). Tu se ističe rast platnog prometa s Hongkongom, koji raste poslednjih šest godina, s obzirom na to da je taj rast u velikoj meri rezultat i direktnih investicija iz ove zemlje u srpska preduzeća iz sektora prerađivačke industrije i rudarstva. To govore i podaci po zemljama za prvih šest meseci 2021. godine – najveći deo priliva realizovan je s Hongkongom (510,1 milion evra) i Singapurom (74,7 miliona evra).\nnovac Poreski raj Srbija


Kurs procene rizika u civilnom vazduhoplovstvu :: Direktorat civilnog vazduhoplovstva Republike Srbije\nRepublike Srbije - 19.08.2019 07:33:39\nKurs procene rizika u civilnom vazduhoplovstvu\nDirektorat civilnog vazduhoplovstva Republike Srbije u periodu od 14.-17. maja 2019. godine u saradnji sa regionalnom kancelarijom ICAO za Evropu i Severnu Afriku (ICAO EUR/NAT Office), organizuje kurs u vezi sa procenom rizika u civilnom vazduhoplovstvu. Ovaj kurs je jedna od mnogobrojnih aktivnosti regionalne kancelarije ICAO sa ciljem izvršenja ICAO globalnog plana za oblast obezbeđivanja u vazduhoplovstvu (GASeP).\nImajući u vidu da je povećanje svesti o rizicima i odgovor na taj rizik jedan od ključnih prioriteta navedenih u GASeP -u, ICAO EUR/NAT kancelarija namerava da ojača svoje napore u izgradnji kapaciteta i ponudi dodatne mogućnosti za izgradnju kapaciteta država članica ICAO. Ovaj kurs je prvi takav kurs koji se organizuje u ovom delu Evrope i na njemu će osim eksperata Direktorata civilnog vazduhoplovstva prisustvovati i eksperti Ministarstva unutrašnjih poslova-Direkcija policije, Ministarstva odbrane, Bezbednosno-informativne agencije i Kancelarije Saveta za nacionalnu bezbednost i zaštitu tajnih podataka.


Jeftini letovi iz Srbije do Papue Nove Gvineje - Avio karte Srbija Papua Nova Gvineja - eSky.rs\nAvio karte iz Srbije do Papue Nove Gvineje\nPretražite letove iz Srbije do Papue Nove Gvineje\nProverite najbolje prilike za letove iz Srbije do Papue Nove Gvineje\n✔ Postoje li posebne ponude za letove iz Srbije do Papue Nove Gvineje na eSky.rs?\n✔ Mogu li se pobrinuti za osiguranje prilikom rezervacije leta iz Srbije do Papue Nove Gvineje?\n✔ Ako rezervišem let iz Srbije do Papue Nove Gvineje, mogu li da rezervišem ujedno i smeštaj?\n✔ Koje avio-kompanije nude letove iz Srbije do Papue Nove Gvineje?\nBudite sigurni, da na eSky.rs ponuda letova iz Srbije do Papue Nove Gvineje uključuje ne samo niskotarifne avio-kompanije, već i one koje su specijalizovane za visoki standard.


Šta je dočekalo Srbe prvog dana turističke sezone u Grčkoj? - Naši u svetu\nObjavljeno 16/05/21 u 07:00\n– Mi živimo od turizma, cela naša porodica. Ekonomija je ugrožena, ali je zdravlje na prvom mestu i zbog toga moramo svi poštovati mere protiv virusa – priča stariji Grk dok razmešta stolove u bašti restorana u Paraliji. On svoju tvrdnju ilustruje cenom girosa koji kod njega staje dva evra i 30 centi, koliko je bio i pre korone. Kaže da i dalje četvoročlana porodica može dobiti pristojan obrok i piće za ukupno dvadesetak evra.\nOva pravila na GRČKIM PLAŽAMA se neće svideti SRBIMA: Grčka se vraća u život ali uz ova četiri uslova!\nCOVID 19GrčkaKorona virusSezona\nKrvav pokušavao nekog da pozove telefonom a onda je pao: Na suđenju pušten snimak ubistva Srbina Milana u Filadelfiji!\nNemački Bajontek se hvata drugog posla: Specijalnost će im biti preparatima kojima se proriče velika uloga u medicini


Online : privredni-imenik.com\nOd 2001. godine radi internet sajt Privrednog Imenika Srbije sa bazom podataka, pretraživačem i Klasifikacijom delatnosti i od tada Online Privredni Imenik Srbije preuzima sve važniju ulogu u našem B2B projektu. Za to postoji više razloga, od kojih su najvažniji generalni napredak u oblasti informatičke kulture u Srbiji, uvođenje brzih internet veza i sve veća zastupljenost mobilnih aplikacija, a zatim i shvatanje neograničenog potencijala interneta kao medija u oblasti poslovnih komunikacija od strane poslovnih subjekata svih kategorija. Informacije o poslovnim subjektima tako postaju trenutno dostupne najširem krugu zainteresovanih, u koje se bez obzira na izrazito naglašen B2B koncept Privrednog Imenika Srbije uključuje i sve veći broj privatnih lica-potencijalnih kupaca i korisnika roba i usluga.\nSajt Privrednog Imenika Srbije svakog radnog dana zabeleži preko 7.000 jedinstvenih poseta, pretežno poslovnih ljudi i to ga čini jednim od najposećenijih B2B portala u Srbiji! Zbog velikog broja svakodnevno ažuriranih stranica, velike baze podataka, moćnog pretraživača prilagođenog i za korišćenje na mobilnim telefonima i tablet uređajima, redovne optimizacije svih stranica (SEO), kao i niza drugih sadržaja, sajt Privrednog Imenika Srbije je odlično pozicioniran na svim velikim internet pretraživačima!\nOnline Privredni Imenik Srbije u paketu sa digitalnim i elektronskim izdanjem ima zadatak da osnovne poslovne informacije prenese do svih kategorija korisnika, svojom dinamikom utiče na protok informacija, poveća procenat tačnosti podataka, unapredi servis za pretrage baze podataka aktivnih poslovnih subjekata iz Srbije i omogući korisnicima samostalno sprovođenje kampanja digitalnog marketinga.\nPretraživač i Imenik Privrednog Imenika Srbije\nAlgoritam koji koristi Pretraživač Privrednog Imenika Srbije ima funkciju da prema zadatim kriterijumima pronađe i u Imeniku prikaže sve rezultate iz baze podataka Privrednog Imenika Srbije ali i da pritom favorizuje (propagia) poslovne subjekte koji se oglašavaju u Privrednom Imeniku Srbije, tako što će informacije o njima uvek biti u vrhu dobijenih rezultata pretrage.\nOsim što su informacije o oglašivačima istaknute u Pretraživaču, na stranicama Imenika ovi poslovni subjekti predstavljeni su kompletnim podacima uz prevod na Engleski i privilegovan status i na našem sajtu na Engleskom jeziku...\nNa sajtu Privrednog Imenika Srbije profilisano je 5 pozicija za oglašavanje na dve glavne stranice. Pored Naslovne stranice sa vestima i oglasnim segmentima, tu je i stranica sa Imenikom na kojoj će biti prikazivani svi rezultati vaših upita na pretraživaču Privrednog Imenika Srbije, Info strane sa korporativnim oglasima kao i stranice Klasifikacije delatnosti Privrednog Imenika Srbije.\nOglašavanjem na stranicama ovog sajta omogućiće Vam da u paketu dobijete pravo besplatnog upisa i objave podataka ili oglasa u ostalim izdanjima Privrednog Imenika Srbije (digitalno i elektronsko) kao i pravo na besplatne primerke ovih izdanja (Katalog i Program) prema izboru.\nViše o oglašavanju na sajtu Privrednog Imenika Srbije >>>


Kubanski diplomata u Kosjeriću - Друштво српско-кубанског пријатељства Београд\nKubanski diplomata u Kosjeriću\nOpštinu Kosjerić posetio je Hilfredo Milanes Molina, prvi sekretar ambasade Republike Kube u Srbiji. Kubanac je, kako je prenela informativna služba Skupštine opštine Kosjerić, razgovarao sa predsednikom opštine Milijanom Stojanićem. Tema sastanka bila je mogućnost lečenja na Kubi troje dece iz Kosjerića, čije zdravsteno stanje zahteva pomoć lekara ove karipske države.\n- Od Moline sam dobio uveravanja da će nam pomoći u lečenju troje mladih sugrađana. Mi smo sve tražene papire prosledili kubanskim bolnicama pa nam sada preostaje da dobijemo zvaničan odgovor. Očekujem da će stići brzo i da će se deca zatim naći u sigurnim rukama kubanskih doktora, inače veoma cenjenih u svetu, – izjavio je za westinfo Milijan Stojanić.