(UŽIVO) TERORISTI SEJU SMRT PO CELOM MINHENU: Najmanje 15 mrtvih, pucaju sa krovova i po ulicama!\n22.07.2016. 19:39h 00:00h\nMinhenska policija saopštila je da je ubica u tržnom centru Olimpija "najverovatnije delovao sam" i potvrdila da je izvršio samoubistvo.\nPrema rečima očevidaca stravičan zločin desio se kada je naoružani muškarac trčao kroz tržni centar i otvorio vatru u kojoj je usmrtio najmanje 15 i povredio više ljudi. Napadač je posle toga krenuo ka železničkoj stanici.\nPucnjava je počela ispred Mek Donaldsa na samom ulazu na šoping mol, javila je nemačka policija.\n1:50 Minhenska policija je saopštila da je ubica iz tržnog centra Olimpija "najverovatnije delovao sam" nakon što je potvrđeno da se napadač ubio u blizini mesta napada.\n"Našli smo čoveka koji se ubio. Pretpostavljamo da je on bio jedini strelac", objavila je policija na tviteru.\nPočinilac je identifikovan "uz pomoć Interpola", saopštila je policija.\n00:45 Minhenska policija saopštila je na tviteru da je u pucnjavi u petak povređeno najmanje 10 osoba, prenosi Rojters. Bavarska televizija navodi da je 20 ljudi ranjeno u napadu.\nPolicija je prethodno saopštila da je osam ljudi poginulo, a da se ispituje da li je deveto pronađeno telo jednog od napadača.\n00:17 Kod mrtvog čoveka pronađenog u blizini tržnog centra u Minhenu gde se u petak uveče dogodila pucnjava pronađen je crveni ranac sličan onom koji je imao napadač viđen kod restorana Mekdonalds,\n24:00 Šef kabineta nemačke kancelarke Angele Merkel Peter Altmajer saopštio je da će sutra biti održan sastanak saveta za bezbednost kako bi se procenila situacija nakon napada u Minhenu, javio je Rojters.\n23:45 Policija veruje da napadači na minhenski tržni centar nemaju veze sa Islamskom državom\nSvedoci tvrde da su uzvikivali "Ovo je Nemačka, mi smo Nemci" i da su psovali migrante.\n23:00 Policija potvrdila devet mrtvih\nNemačka policija potvrdila je da je do sada pronađeno devetoro mrtvih u napadu na minhenski tržni centar, dok se za trojicom napadača i dalje traga.\n22.14 Altmajer: Još se ne zna da li reč o terorizmuŠef kabineta nemačke kancelarke Angele Merkel Peter Altmajer ocenio je večeras da je napad u Minhenu surov i nehuman, ali da se još ne može sa sigurnošću reći da li je pucnjava u Minhenu bila teroristički napad ili postupak pojedinca. Ne treba isključiti nijednu pretpostavku, rekao je on na nemačkoj televiziji, prenosi Rojters.\n22.07 Bela kuća najoštrije osudila napad u MinhenuVAŠINGTON - Bela kuća je danas najoštrije osudila po svemu sudeći teroristički napad u tržnom centru u Minhenu, javio je Rojters. "Mi još ne znamo sve činjenice, ali znamo da je u ovom gnusnom činu ubijeno i ranjeno mnogo ljudi u srcu jednog od najživljih gradova Evrope", saopštio je portparol Bele kuće Dzoš Ernest.Ernest je kazao da će američki zvaničnici blisko sarađivati sa svojim nemačkim kolegama i pružiti im sva sredstva koja bi im mogla pomoći u istrazi napada.Američki predsednik Barak Obama ranije danas je obećao podršku Nemačkoj posle novog napada u tržnom centru u Minhenu.\n22:50 Nemački predsednik Gauk "užasnut" napadom u Minhenu\nNemački predsednik Joahim Gauk danas je izjavio da je "užasnut" zbog "ubistvenog napada" u tržnom centru u Mihenu u kojem je poginulo najmanje osam ljudi."Ja sam u mislima sa svim žrtvama i onima koji žale ili strahuju zbog svojih voljenih", saopštio je Gauk, istovremeno izražavajući "solidarnost" sa osobljem službi za vanredne situacije koji pokušavaju da "zaštite ljude i spasu živote".\n22:50 Pronađeno još jedno telo, policija sumnja da je jedan od napadača\nU tržnom centru pronađeno je beživotno telo još jedne osobe, a policija trenutno proverava da li je u pitanju jedan od napadača.\n22:45 Pojačane pogranične kontrole na granici Austrija-Nemačka\nAustrijske vlasti su saopštile da će pojačati austrijsko-njemačke pogranične patrole zbog pucnjave u Minhenu.Češki zvaničnici čekaju dodatne informacije na osnovu kojih će preispitati svoje mere bezbednosti, saopštilo je danas Ministarstvo spoljnih poslova Češke.\n22:37 Policija istražuje da li je jedan od poginulih osoba možda saučesnik napadača\n22:31 Policjia: Broj žrtava porastao na osam\n22:30 Među povređenima i deca\nU minhenske bolnice posle napada u tržnom centru Olimpija dovezeni su povređeni među kojima ima i dece. Dr Peter Bibertaler iz kliničkog centra desno od reke Izar rekao je televiziji RTL da je kod njih, kao i u drugim bolnicama, bilo dovezenih osoba sa teškim povredama, kao i da su neki od njih tim povredama podlegli.\nOn je rekao da su lekari, u njegovoj bolnici, pokušali da se bore za život nekoliko osoba sa teškim povredama od hitaca iz vatrenog oružja, ali da u tome nisu uspeli. Takođe je preneo da je iz drugih bolnica čuo da je dovezeno i dvoje dece sa teškim povredama.\n22:18 Policija: Nema potvrde da se napadač ubio\nMinhenska policija saopštila je večeras da nema potvrde da je jedan od napadača u tržnom centru Olimpija u Minhenu izvršio samoubistvo. Portparol policije Markus Martins rekao je za AP da je policija svesna navoda da se jedan muškarac ubio prilikom pokušaja hapšenja, ali da nema potvrde toga još uvek. On je ponovio da su oružani napadači još u bekstvu i da se za njima traga, a da se sumnja da ih je do troje.\n22:07 Vicekonzul Srbije: Nemamo informacije o eventualnim žrtvama iz Srbije\n21:48 Lokalna policija objavila je kako zasad ništa ne upućuje na radikalni islamistički terorizam.\nPortparol minhenske policije Markus da Gloria Martins potvrdio je večeras da je u napadu nepoznatih lica na građane u tržnom centru Olimpija ubijeno šest osoba.\nDa Gloria Martins rekao je, odgovarajući na pitanja novinara, da trenutno nema naznake da se radi o islamističkom napadu, ali da je istraga tek u ranoj fazi. Isto tako nije mogao da potvrdi izjave svedoka da je napadač uzvikivao uvrede strancima. On je kazao da je u toku policijska potraga za "do tri lica".\n21: 45 Policija je objavila broj na koji građani mogu da se jave za informacije o nestalim osobama.\n21:39 Policija: Naoružani napadači još uvek u Minhenu\nPolicija je izvestila da tragaju za naoružanim napadačima, ali da usled velikog broja policajaca i pripadnika specijalnih jedinica na ulicama ne veruju da su napustili područje Minhena. Još jednom upućen apel stanovništvu da se skloni sa ulica.\n21:30 Policija potvrdila da je jedan od napadača upucao sebe u glavu\n21:28 Aerodrom u Minhenu otvorenSaobraćaj na aerodromu u Minhenu za sada se neometano odvija, nekoliko sati nakon oružanog napada u tržnom centru Olimpija, ali to bi moglo svakog momenta da se promeni.\n"Tramvajima se može stići do aerodroma i nazad, mada sa zakašnjenjem zato što je glavna železnička stanica zatvorena", rekao je portparol aerodroma.\n21: 25 Teroristi drže radnike zatvorene u tržnom centru javlja Raša tudej.\n21:15 Islamska država na društvenim mrežama slavi napad u Minhenu\nPristalice Islamske države slave na društvenim mrežama vesti o današnjoj pucnjavi u tržnom centru u Minhenu u kojoj je poginuo i ranjen veći broj ljudi.\nNa drugom Tviter nalogu koji takođe podržava IS kaže se da se "Islamska država širi u Evropi".\nOvo je treći veliki napad na civilne ciljeve u Zapadnoj Evropi u poslednjih osam dana, podseća Rojters\n21:08 Obama izrazio podršku Nemačkoj\n"Još uvek ne znamo šta se tačno dogodilo, ali naša srca svejedno idu svima onima koju su možda povređeni. Mi ćemo se zakleti da će imati svaku podršku koja im možda zateba", izjavio je američki predsednik, a prenosi britanski "Gardijan".\n21:05 Nejasni motivi napadača\nJedan svedok, koji je uspeo da pobegne iz tržnog centra, kaže da je lice, koje je pucalo na ljude koji su se našli u tom zdanju, upućivao uvrede strancima. To ukazuje na desničarski motiv, posebno što svedok tvrdi da je bio obučen kao neonacista.\n"Najpre, dok sam radio u radnji, čuo sam glasne krike, a kada sam izašao video sam ljude koji trče i viču 'bomba'. Izašao sam iz radnje i video jedno lice koje se približava tim ljudima koji beže", prepričao je svedok televiziziji RTL stravične scene.\n21:01 Hubes: napad pažljivo odabran\n20:57 Minhenska policija zamolila je građane da oslobode autoput oko grada i da se sklone s puta.\nPosle železničke stanice i lokalnih sredstava prevoza, policija je zatvorila i pristupe autoputevima oko Minhena i zamolila narod da ih se kloni, prenosi Rojters.\n20:57 CNN: U Minhenu kao da je ratno stanje\nPosle pucnjave u najvećem tržnom centru Olimpija u severnom delu Minhena, u tom gradu sve liči na ratno stanje, preneli su sagovornici CNN-a iz Minhena. Ulice su prepune policije, policijskih vozila, a helikopteri nadleću grad.\n20:50 Sputnjik javlja da je jedan od napadača izvršio samoubistvo\n20:40 6 mrtvih, mnogo povređenih\n"Bajeriše rundfunk" navodi da je poginulo šest osoba i da ima mnogo povređenih, dok je policija rekla da ne može sa sigurnošću da kaže tačan broj žrtava i da je situacija i dalje nejasna.\n20: 40 Proglašena vanredna situacija u Minhenu\n20:23 Sazvan je hitan sastanak bavarskog premijera i ministra unutrašnjih poslova.\n20:20 U toku je evakuacija železničke stanice\n20:17 Svedoci prijavljuju da je policija otvorila vatruNekoliko osoba je prijavilo da su policajci otvorili vatru, prenosi CNN, ali te informacije nisu potvrđene.\n20:06 Na internetu se pojavio snimak na kome se vidi kako policija upada u tržni centar.\n20: 05 Svedoci govore da su napadači bili tri različita muškarca sa oružjem\nMinhenska policija objavila je na svom Fejsbuk profilu da su očevici prijavili da su videli tri osobe sa oružjem.\nPolicija navodi da niko od napadaca još nije uhapsen, i da se za njima traga svim raspolozivim kapacitetima uz podrsku specijalnih jedinica. Policija navodi da je i dalje nejasna situacija i moli građane da ostanu kod kuće.\n20:02 Mediji javljaju da je došlo do druge pucnjave na železničkoj stanici Marin Plac\n20:00 Građani Minhena nude sklonište ljudima koji su na ulici\n19: 55 Bavarsko ministarstvo unutrašnjih poslova potvrdio je da su za sad najmanje tri osobe poginule, a više povređeno u pucnjavi u šoping centru Olimpija u Minhenu, prenela je televizija NTV, ali da se strahuje da ima više žrtava.\n19:55 Policija u Minhenu objavila da bi terorista mogao da bude u javnom prevozu i da se još traga za njim.\n19:50 Mediji javljaju da je došlo do drugog pucanja na železničkoj stanici.\n19:50 Nemačka policija je upozorila građane da ne izlaze iz svojih kuća niti se voze javnim prevozom, jer je potraga za ubicama u toku.\n19:47 Minhenska bolnica prebačena na vanredni režim rada.\nZbog toga su, kako je rekao portparol bolnice, a preneo "Cajt" na svom blogu, pozvani lekari i medicinske sestre sa slobodnog dana u bolnicu.\n19:45 Specijalci nemačke policije stigli su na mesto događaja, izveštava Dojče vele.\n19:40 Na internetu se pojavio jeziv snimak teroriste koji puca na svoje žrtve.\n19:32 Nemački mediji prenose da je bilo više pucnjava\nJedno tih mesta je u trg Stachus trgu u centru grada, piše RT. Lokalni mediji navode da je do pucnjave došlo na tri lokacije - trgu Stahus i Odeonplacu\n19:30 Nalozi povezani sa ISlamskom državom prenose snimke mesta napada.\nNapadač je otvorio vatru u jednom kafiću koji se nalazi u šoping centru kod železničke stranice.\nPrema izveštajima nekih nemačkih medija, napadača je bilo više, a za jednim se i dalje traga.\n"Čula sam nekoliko pucnja. Krenula sam da kupim ručak, a moje kolege ostale su u radnji. Ljudi su počeli da beže. Istrčala sam napolje sa uspaničenom masom. Kasnije sam čula još hitaca", ispričala je uznemirena radnica butika.\nŠoping centar napravljen je na mestu na kojem je održana Olimpijada 1972. godine tokom koje su teroristi ubili 11 izraelskih sportista.


Potreban nacionalni konsenzus, RS nema pravo na grešku – Zvornik Danas\nNaslovna/VIJESTI/Politika/Potreban nacionalni konsenzus, RS nema pravo na grešku\nBEOGRAD – Republici Srpskoj nisu potrebne političke podjele, nego nacionalni konsenzus i jedinstvo, jer Srpska nema pravo na grešku ako misli da opstane – ocijenili su analitičari i intelektualci iz Srpske i Srbije koji su u Beogradu učestvovali na okruglom stolu „Izbori u Republici Srpskoj – nacionalni konsenzus ili raskol“.\nUčesnici skupa, koji su organizovali Centar za stratešku saradnju iz Republike Srpske i Centar za razvoj međunarodne saradnje iz Beograda, istakli su da očekuju da se poslije izbora u Srpskoj napravi nacionalni konsenzus i formira zajednička vlast najvećih političkih stranaka u interesu građana Srpske.\nIzvršni direktor Centra za razvoj međunarodne saradnje iz Beograda Dragomir Anđelković izjavio je novinarima da građani Srpske na predstojećim izborima ne treba da se dijele tako da se ugrožava Republika Srpska, nego da im njena odbrana bude u prvom planu.\nOn je apelovao na građane Republike Srpske da podrže ono što je najvažnije, a to je odbrana Srpske, zaštita nacionalnih interesa i da ne prihvate da ih neko posvađa i polarizuje.\n„Za naše društvo je najgore da se međusobno sukobljavamo. Oni koji žele da sruše Republiku Srpsku i Srbiju svedu na nivo kolonije, ne mogu to da postignu spolja, nego samo ako mi iznutra budemo toliko ostrašćeni i međusobno sukobljeni da zaboravimo da je najvažnija država. Zato moramo imati uvijek državu u prvom planu“, rekao je Anđelković.\nNavodeći da u Republici Srpskoj na unutrašnjem planu ima mnogo toga da se kritikuje, Anđelković je istakao da, kada je riječ o odnosu prema državi i svijetu, nesumnjivo je da je Milorad Dodik poveo državotvornu politiku, politiku odbrane Srpske i zaštite njenih interesa.\nPredsjednik Centra za stratešku saradnju iz Republike Srpske Predrag Nikolić rekao je da na izborima raste atmosfera netrpeljivosti, što nije dobro za Srpsku, zbog čega angažovani intelektualci treba da podrže ideju nacionalnog konsenzusa.\n„Ne treba stavljati u prvi plan neke stvari koje imaju lažne prioritete, jer kriminala i korupcije uvijek ima, ali to ne može imati prioritet nad jednom nacionalno odgovornom politikom“, istakao je Nikolić, navodeći da je Srpska trenutno stabilna i da sada treba zanemariti stranačke sukobe, jer nijedna stranka ne može da bude iznad Republike Srpske.\nNapominjući da je Republika Srpska pod pritiscima od svog osnivanja, Nikolić je ocijenio da ti pritisci neće prestati ni poslije izbora i da se „grdno vara onaj koji misli da će se pukom promjenom fasade izbjeći ti pritisci“.\nOn je istakao da unutrašnji konsenzus može doprinijeti da Republika Srpska opstane i bude još jača, te dodao da je taj konsenzus potreban u odnosu na NATO, ali i na virtuelnu istoriju koja se nameće u BiH.\n„Možda previše pažnje dajemo nekim stranačkim podjelama, a zaboravljamo i ćutimo pred nekim stvarima kao što su Markale, Srebrenica, gdje se nameću neke laži i putem Haškog tribunala, što svakim danom i mjesecom ugrožava poziciju Republike Srpske“, naveo je Nikolić.\nAnalitičar i glavni urednik internet portala „Vidovdan“ Branko Radun rekao je da intelektualci šalju poruku i apel političkim akterima u Republici Srpskoj da nadiđu svoje stranačke interese i da gledaju opšti interes Srpske, a to je u ovom momentu nacionalni konsenzus o osnovnim pitanjima vitalnih interesa srpskog naroda u BiH.\nOn je istakao da to znači da postojeće institucije Srpske treba da se učvrste i podjele prevaziđu, jer bi sarajevski politički krugovi mogli da unutrašnji politički konflikt u Srpskoj iskoriste da je oslabe i okrnje njene atribute vlasti i ingerencije.\nPredsjednik Centra za razvoj međunarodne saradnje iz Beograda Stevica Deđanski kaže da intelektulci smatraju da građani Republike Srpske treba na neki način da nagrade politku koju je do sada vodio predsjednik Srpske, prije svega spoljnu koja se sastoji u balansiranom pristupu u očuvanju Srpske i razvijanju dobrih odnosa sa Srbijom i Rusijom.\nPredsjednik Srpskog narodnog pokreta „Izbor je naš“ Dane Čanković istakao je da poslije izbora Republika Srpska ne smije da krene putem političke krize i krize vlasti, u kojoj se neće moći obezbijediti skupštinska većina i formirati vlada.\n„Najbolji odgovor Republike Srpske i srpskih političara svim izazovima koji će uslijediti u narednom peridu jeste jedinstvo najvećih političkih stranaka. To je ono što priželjkuje i narod, jer je svjestan da je Srpska najbolji garant odbrane interesa srpskog naroda. Srpsku će najbolje odbraniti jedinstvo političkih stranaka, onih koje su najveće i imaju najveću podršku u srpskom narodu“, rekao je Čanković.\nizbori 2014 politički konsenzus raskol srpska\nTanović: Republika Srpska liči na granicu – ni tamo ni vamo\nPopović: Izraz sile i nadmoći


EU poručuje BiH: Ne žurite s akcizama na struju | PrveNovine\nSlično je kazano i u Energetskoj zajednici, ističući da ta organizacija ne obavezuje BiH da uvede akcize na energente.\nPodsjećanja radi, rečeno je da je BiH prošle godine počela da radi na uvođenju akciza na električnu energiju.\nPlanirano je da najvjerovatnije akciza za domaćinstva bude nula maraka, a da bi se veći dio tereta prebacio na pravna lica i na privredu, koja bi mogla dobiti akciznu stopu.\nPravilnik na osnovu kojeg će biti određene akcize je u izradi, ali zbog osjetljivosti teme niko od nadležnih nije želio da komentariše ove navode, pišu Nezavisne novine.\nIz Evropske komisije je rečeno da su obaviješteni da je u BiH u toku proces određivanja tarifa za “Elektroprenos BiH” i nezavisne operatore sistema, ali da Evropska komisija nije involvirana.


Stefanovski zatvara Todo Mundo, festival u Tašmajdanskom parku\nNaslovna VESTI Stefanovski zatvara Todo Mundo, festival u Tašmajdanskom parku\nFestival svetske muzike Todo Mundo biće održan od 24. do 27. avgusta u Tašmajdanskom parku u Beogradu, uz slobodan ulaz za posetioce.\nJedan od najmlađih muzičkih žanrova – world music – u proteklih 20 godina je osvojio ceo svet, a odomaćio se i u Srbiji. Među tri prestonička festivala koji predstavljaju svetsku muziku je i world music festival “Todo Mundo”. Iako postoji tek od 2012. godine, ova manifestacija je obuhvatila široki spektar stilova i izvođača. Ovogodišnje, šesto izdanje se odvija u izmenjenom terminu i na novoj lokaciji u gradu – na bini u Tašmajdanskom parku.\nŠesti Todo Mundo otvara 24. avgusta u 20.30h nastup mađarskog sastava “Viktória Havay and Fakutya”. Oni izvode muziku mađarske manjine Čangoš u Moldaviji, a pratiće ih i grupa plesača. Nastup ovog sastava omogućila je podrška Instituta Balaši Kolegijum Hungarikum.\nNa svom prvom nastupu u Beogradu nakon mnogo godina, 25. avgusta, harmonikaš Lelo Nika će predstaviti program sa violinistkinjom Aleksandrom Krčmar Ćulibrk, klarinetistom Bogdanom Rankovićem, i frulašem iz Novog Sada. Oni će izvoditi izvorne rumunske, srpske, švedske, romske melodije, kao i nekoliko sopstvenih kompozicija.\nIndonežanska pijaca na Beogradskoj tvrđavi na Kalemegdanu\n” Viktoria Havay and Fakutya”, Foto: Promo\nU Tašmajdanskom parku nastupiće 26. avgusta Nenad Vasilić u triju sa Markom Živadinovićem (harmonika) i Andrejem Prozorovim (saksofon). A, tom prilikom biće mu uručena nagrada “Vojin Mališa Draškoci”, koju već nekoliko godina dodeljuje World Music asocijacija Srbije (WMAS). Nenad Vasilić Trio nastupa uz podršku Austrijskog kulturnog foruma.\nDodelom nagrade Vasiliću i ovim programom, festival i WMAS žele da ukažu počast našim muzičarima koji žive i rade van Srbije, ali ne zaboravljaju odakle su pošli i odakle crpe inspiraciju. A, Vasilić i Nika su samo dvojica u plejadi naših sjajnih umetnika koji ovde dolaze tek povremeno.\nFoto: Facebook /Vlatko Stefanovski\nZavršne večeri Todo Munda 27. avgusta u Tašmajdanskom parku solo koncert će održati legendarni makedonski gitarista Vlatko Stefanovski. On će pokušati da povede publiku “na zanimljivo muzičko putovanje, samo uz pomoć elektro-akustične gitare i nekoliko pedala”, stoji u najavi.\nVLATKO STEFANOVSKI: Današnja muzika je kao brza hrana\nU slučaju kiše, koncerti će biti održani u Centru za kulturu “Vlada Divljan”. Festival Todo Mundo će biti održan uz podršku Gradske opštine Palilula, u organizaciji promoterske kuće Longplay i Udruženja “Ring Ring”.\nFestival svetske muzike\nnagrada Vojin Mališa Draškoci\nPrethodni članakŽika Jelić povređen u saobraćajnoj nesreći\nSledeći članakDani stripa u Merkatoru na Novom Beogradu\n“Vrabac Džoni” – prvi roman za decu glumca Nikole Đurička\nKulturno leto na Paliluli 2019: Program za avgust\nKulturno leto na Paliluli: Program za septembar


16. Susreti mladih Republike Srpske, Trebinje, 26-29.08.2012.\n16.Susrete mladih Republike Srpske organizuju Ministarstvo porodice, omladine i sporta i Omladinski savjet Republike Srpske u Trebinju od 26-29.08.2012.godine. Opšti cilj manifestacije je da podstakne mlade ljude na umrežavanje, kreativan rad i druženje kroz zabavu i interaktivno učenje.\nOvom najvećem okupljanju mladih u regionu prisustvovaće i 11 mladih savjetnika ombudsmana za djecu iz Foče, Doboja, Dervente, Teslića, Gradiške, Čelinca i Banjaluke. Oni će uzeti aktivno učešće u radionicama i promovisati rad Mreže mladih savjetnika ombudsmana za djecu čiji cilj je učenje o pravima djeteta i rad na njihovoj promociji i zaštiti.\nOva aktivnost mladih savjetnika ombudsmana za djecu nastavak je saradnje institucije Ombudsmana za djecu Republike Srpske sa Omladinskim savjetom Republike Srpske.


Advokatima sporan način izmjene tarife - CIN\nAdvokatima sporan način izmjene tarife\nAdvokatska komora Federacije BiH smatra da Federalno ministarstvo pravde ne može određivati tarife za advokate.\nAdvokatska komora Federacije Bosne i Hercegovine (FBiH) zatražila je od federalnog premijera i ministra pravde da povuku Prijedlog zakona o izmjenama Zakona o advokaturi FBiH prema kojem bi tarifu o naknadi troškova za rad advokata umjesto njih određivalo ministarstvo.\nU novembru 2019. godine Dom naroda Federalnog parlamenta je na vanrednoj sjednici usvojio zaključak kojim je zadužio Federalno ministarstvo pravde da u roku od 30 dana smanji tarife za notare i advokate kako bi ih „prilagodio standardu i imovinskim prilikama građana Federacije“.\nDa bi to mogla uraditi, Vlada Federacije je napravila Prijedlog zakona o izmjenama Zakona o advokaturi kojim propisuje da Ministarstvo pravde donosi tarifu o nagradama i naknadi troškova za rad advokata. Do sada je tarifu predlagala Skupština Advokatske komore FBiH, a Ministarstvo ju je odobravalo.\nUsvajanje ovog prijedloga po skraćenom postupku uvršteno je na dnevni red sjednice Predstavničkog doma Federalnog parlamenta koja je zakazana za 19. februar. Komora traži da Zakon ide u redovnu proceduru sa javnom raspravom.\n„Prvo – što je to miješanje u rad pravosuđa, drugo – nas niko nije konsultirao, treće – obrazloženje je banalno, kao standard je pao“, kaže Nikica Gržić, predsjednik Advokatske komore FBiH.\nOn kaže da će Komora uraditi prijedlog nove tarife i uputiti ga Ministarstvu pravde na usvajanje.\n„Uradit ćemo mi prijedlog tarife (…) jer zaista je ova arhaična, ima nekih tarifnih stavki koje se moraju smanjiti, neke povećati“, pojašnjava on.\nOsim tarife, Vlada je predložila i da Ministarstvo pravde utvrđuje visinu naknade za branioce po službenoj dužnosti – advokate koji su plaćeni budžetskim novcem. Time će se, kako su naveli u obrazloženju, stvoriti preduslov za donošenje posebnog akta kojim bi se to uredilo, a koji do sada nije postojao.\n„Uzimajući u obzir činjenicu da primjena aktuelne tarife o nagradama i naknadi troškova za rad advokata u FBiH proizvodi značajna finansijska opterećenja po budžetska sredstva, neophodno je pristupiti predloženoj izmjeni zakona“, piše u obrazloženju.\nPrema bh. zakonima, osumnjičeni i optuženi koji su slabog imovinskog stanja mogu dobiti branioce po službenoj dužnosti. Centar za istraživačko novinarstvo (CIN) je otkrio da sudovi u BiH godišnje potroše skoro 11 miliona KM na branioce po službenoj dužnosti. Istraživanje je pokazalo i brojne nepravilnosti pri procesu dodjele branilaca po službenoj dužnosti, između ostalog i činjenicu da veliki dio novca odlazi u džepove nekolicine advokata koji su stalno angažovani.\nU okviru istraživanja CIN je objavio i bazu u kojoj su navedeni podaci o isplatama advokata po službenoj dužnosti sa 69 sudova u periodu od 2010. do 2016. godine. Za oko 1.250 advokata i advokatskih kancelarija izdvojena su najmanje 76,3 miliona KM.


Đurić: Veličanstveni uspeh sloge srpskog naroda na KiM - Info 24\nDirektor Kancelarije za KiM Marko Ðurić izjavio je, dan nakon izbora za gradonačelnike u četiri opštine na severu Kosova i Metohioje, da je Srpska lista ostvarila veći i bolji rezultat nego 2017. godine na lokalnim izborima.\n„To znači da smo pokazali slogu, istrajnost, rešenost i odlučnost da se borimo da ostanemo svoji na svome i da su pozivi na bojkot i da se glasa za albanske kandidate doživeli potpunu propast“, rekao je Ðurić.\nDirektor Kancelarije za KiM Marko Ðurić izjavio je da je rezulocija kosovske skupštine o genocidu Srbije na KiM „žalosna i horor priča kosovskog parlamenta“, kao i da lideri terorističke OVK, koji su svojim rukama činili zločine, glume sada neku pravdu, sudije i istraživače genocida.\nÐurić je odgovarajući na pitanja novinara rekao da je ta rezolucija rezultat nervoze albanskih političara i njihovog straha da bi mogli da budu pozvani na odgovornost od strane međunarodnog suda za zločine na KiM.\n„To nije samo njihova sramota već i onih iz međunarodne zajednice koji već 20 godina ćute i dozvoljavaju to“, naglasio je on.\nKaže da je video da su neki diplomatski predstavnici u Prištini iznosili negativne stvari o toj rezuluciji, ali je sve to mlako i samo na nivou verbalne osude, to jest zbog medija.\nÐurić navodi da je isto tako bilo i kada su uvedene takse na robu iz centralne Srbije, da su svi bili načelno protiv, ali da niko nije ništa konkretno uradio.\n„Samo su bila saopštenja da Albanci to ne bi trebalo da rade i kada to urade njihova “nestašna deca“ stvari budu samo još gore za Srbe“, istakao je direktor Kancelarije za KiM.\nÐurić kaže da je u prethodnih sedam godina upoznao puno srpskih žrtava albanskog nasilja na KiM, ali i da je imao manje prilika da upozna albanske žrtve, koji je svakako bilo.\nÐurić je dodao da se ispostavilo da je ta slika lažna i da je cilj toga bio da se prodube međuetnički sukobi na KiM, pošto je iskorišćeno i prikazano kao srpski zločin to što su se dvojica albanskih dečaka nesrećno utopila u selu Čabra.\n„Predstavili su to kao srpski atak i zločin nad Albancima i to je bio povod za neverovatne stvari na KiM“.\nÐurić je apelovao na predstavnije međunarodne zajednice koji su najodgovorniji za političke tokove u prehtodbnih 20 godina da se sa tim suludim stvarima prestane.\nKukali da nemaju priliku, sad neće razgovor u skupštini\nDirektor Kancelarije za KiM Marko Ðurić izjavio je da deo opozicije, iako je mesecima kritikovao da nema prilike za razgovor o Kosovu i Metohiji u institucijama, sada, kada je sednica sazvana, ne želi o tome da razgovara u parlamentu.“Kukali su i plakali mesecima da tobože nemaju priliku da u institucijama razgovaraju o KiM. Mesecima su pričali, iako postoje redovne sednice Odbora za KiM, kako se u parlamentu ne raspravlja o tome i time su najdirektnije pogrešno obaveštavali i obmanjivali javnost“, rekao je Ðurić na konferenciji za novinare, komentarišući odluku dela opozicije da ne prisustvuje posebnoj sednici parlamenta o KiM, 27. maja.\nOn je naveo da sada, nakon što je predsednica parlamenta, na inicijativu predsednika Srbije sazvala tematsku sednicu o KiM, opozicija ne želi o tome da razgovara u skupštini.“Valjda bi više voleli da se o KiM razgovra na ulicama, na način na koji su oni navikli, uz nasilje, pretnje, pogrde i teške reči, nego u instituciji koja je demokratski izbarana“, dodao je Ðurić.\nTo je i proizvod činjenice da te političke stranke, ne samo da nemaju bilo kakv plan ili ideju o Kosovu i Metohiji, već uporno izbegavaju da pred javnost izađu i budu pozvane na odgovornost zbog onoga što su radile u vezi KiM, u vreme kada su bile na vlasti, naveo je Ðurić.\nOn je dodao da je u vreme Dragana Ðilasa, Vuka Jeremića i Borisa Tadića Srbija pretrpela nekoliko ozbiljnih udaraca kada je reč o KiM.\n„Nikada neću prestajati da podsećam na to da su 2010. oni pred Međunarodni sud pravde, iako su znali da ga čini većina sudija koje su imenovale države koje su priznale jednostrano proglašenu nezavisnost KiM, poslali takvo pitanje, da je stigao odgovor koji nije u ineresu Srbije i na koji se danas u Prištini pozivaju“, rekao je Ðurić.


Sorošev "dijalog" na FPN razbija opoziciju - Dosta je bilo\nDanašnjem sastanku vlasti i dela opozicije u organizaciji Soroševih nevladinih organizacija osim vlasti, koja je u kompletnom sastavu, prisustvuju i predstavnici konstruktivne “opozicije”: LDP, SMS, DSS. Da bi farsa bila potpuna, nedostaju još samo LSV i Šapić.\nNjihovim promovisanjem u prihvatljive sagovornike vlasti, s kojom inače sarađuju, razbija se jedinstvo opozicije i slabi snaga pretnje bojkotom. S obzirom da ove sastanke organizuju nevladine organizacije koje se finansiraju iz inostranstva, između ostalog i novcem političke grupacije EPP kojoj pripadaju i SNS i Merkelin CDU, krajnji cilj je jasan: obesmišljavanje bojkota i podrška vlasti.\nZabrinjava činjenica da deo opozicije učestvuje u ovoj farsi koja urušava suverenitet Srbije. Osnovni problem ovih sastanaka nije njihova zatvorenost za javnost, već forum u kome se odvijaju.\nIstinska opozicija bi morala poslati zahtev predsednici Skupštine za organizaciju razgovora o izbornim uslovima i jasno istaći konkretne predloge za sprovođenje fer i slobodnih izbora. DJB smatra da su sledeći predlozi minimum koji treba ispuniti:\nNa ovim zahtevima treba insistirati do njihovog ispunjenja, pod pretnjom bojkotom.


Vaterpolisti Partizana overili plasman na Fajnal for\nVaterpolisti Partizana plasirali su se na završni turnir Evrolige pošto su danas na Banjici u revanš meču četvrtfinala savladali mađarski Eger sa 10:5 (3:2, 2:2, 2:1, 3:0).\nGosti su prikazali najbolju partiju u duelima sa crno-belima. Posle prve četvrtine, Partizan je vodio sa 3:2, dok je drugi deo igre završen rezultatom 2:2. Mađari su želeli da se "ispišu" iz takmičenja u što boljem izdanju pa su u tim trenucima imali i dve velike prilike da čak i povedu.\nU poslednje dve četvrtine, Partizan je laganom, ali efektnom igrom uspeo da stvori nedostižnu razliku, koja mu je i zvanično otvorila vrata fajnal fora.\nNajefikasniji u timu šampiona Srbije bio je Duško Pijetlović sa tri gola, a po dva su postigli Stefan Mitrović i Marko Ćuk.\nFinalni turnir Evrolige održaće se od 14. do 16. maja u Napulju. Protivnik Partizana biće pobednik duela Pro Reko - Budva.


Preporuka: 365 / Link / Replika: 6 / Molimo vas da se ulogujete ili registrujete da biste mogli da šaljete komentare.\nPreporuka: 73 / Link / Replika: 14 / Molimo vas da se ulogujete ili registrujete da biste mogli da šaljete komentare.\nPreporuka: 584 / Link / Replika: 7 / Molimo vas da se ulogujete ili registrujete da biste mogli da šaljete komentare.\nPreporuka: 584 / Link / Replika: 4 / Molimo vas da se ulogujete ili registrujete da biste mogli da šaljete komentare.\nPreporuka: 292 / Link / Replika: 15 / Molimo vas da se ulogujete ili registrujete da biste mogli da šaljete komentare.


Stejt department - Sputnjik Srbija\nRuska ambasada zamerila Stejt departmentu zbog odbijanja da spomene Gagarina\nAmbasada Rusije u Vašingtonu izjavila je da je američki Stejt department zaboravan nakon što na svojoj stranici na Fejsbuku na ruskom jeziku nije pomenuo prvog kosmonauta Zemlje Jurija Gagarina u objavi o prvom letu sa ljudskom posadom u svemir.\nAmerika optužila Rusiju za pogoršanje odnosa\nSjedinjene Američke Države krive Rusiju za pogoršanje odnosa, ne isključujući taktičko podudaranje interesa, rekao je predstavnik američkog Stejt departmenta Ned Prajs.\nSAD: Želimo stabilne odnose sa Rusijom, ali se ne plašimo suparništva\nSjedinjene Američke Države žele predvidljive odnose sa Rusijom, ali se ne plaše suparništva, izjavila je predstavnica američkog Stejt departmenta Džalina Porter.\nStejt department: Pozivaćemo Moskvu na odgovornost za „zlonamerne postupke“\nSjedinjene Američke Države održavaju odnose sa Rusijom tamo gde je to u njihovom interesu, ali nameravaju da pozivaju Moskvu na odgovornost za „zlonamerne postupke“, izjavila je predstavnica američkog Stejt departmenta Džalina Porter.\nVašington ne može da stupi u kontakt sa Kimom\nSjedinjene Američke Države su bezuspešno pokušale da stupe u kontakt sa Severnom Korejom putem nekoliko kanala, rekla je portparol Stejt departmenta Džalina Porter.\nStejt department izdvaja 900 hiljada dolara na radnička prava u Jermeniji\nAmerički Stejt department planira da izdvoji 900 hiljada dolara za sprovođenje mera usmerenih na „jačanje“ prava radnika u Jermeniji. Radi se o obezbeđivanju prava Jermena na štrajk, zaključivanje kolektivnih ugovora, kao i jačanju uloge sindikata.\nAmerika izdvaja dva i po miliona dolara za razvoj medija i civilnog društva na Balkanu\nAmerički Stejt department namerava da finansira projekte za razvoj civilnog društva i medija na Balkanu u čiju svrhu je planirano da se izdvoji nešto više od dva i po miliona dolara, navodi se u dokumentu u koji je RT imao uvid.\nOtkazana sva putovanja američkih zvaničnika\nStejt department objavio je da su otkazana sva putovanja zvaničnika kako bi mogli da se usredsrede na obavljanje poslova uoči stupanja na dužnost izabranog predsednika SAD Džozefa Bajdena.\nAmerički Stejt department izdvaja pola miliona dolara na borbu protiv korupcije u Srbiji\nBiro američkog Stejt departmenta za sprovođenje zakona i borbu protiv međunarodne trgovine drogom izdvojiće do 500.000 dolara za projekat pod nazivom „Građani protiv korupcije“, koji će biti sproveden u Srbiji, navodi se u opisu odgovarajućeg granta sa kojim se upoznao RT.\nStejt department: Pratimo raketne probe Rusije\nSjedinjene Američke Države prate ruske raketne probe i uzimaju ih u obzir prilikom formiranja svoje politike u oblasti kontrole naoružanja, izjavio je predstavnik Stejt departmenta za Sputnjik.\nVašington pozdravlja proterivanje ruskih diplomata iz Slovačke\nSjedinjene Američke Države pozdravljaju proterivanje ruskih diplomata iz Slovačke, saopštila je portparolka Stejt departmenta Morgan Ortagus.\nDramatični podaci o trgovini ljudima u Srbiji - žrtve su deca, a metodi potpuno novi\nTrgovci ljudima seksualno eksploatišu žene iz Srbije u susednim zemljama i širom Evrope, posebno u Austriji, Nemačkoj, Italiji i Turskoj, ali i u Srbiji, piše u novom izveštaju o trgovini ljudima u svetu, američkog Stejt departmenta, u kome takođe stoji da Vlada Srbije ne ispunjava minimum standarda za eliminaciju trgovine ljudima.\nZaustavite progon Crkve u Crnoj Gori: Pismo episkopa američkoj vlasti\nEpiskop istočnoamerički Irinej obratio se pismom ambasadoru Semu Braunbeku, koji je zadužen za verske slobode pri Stejt departmentu.\nAmbasada Rusije uputila protestnu notu Stejt departmentu zbog ruskog novinara\nAmbasada Rusije uputila je protestnu notu američkom Stejt departmentu zbog incidenta sa dopisnikom novinske agencije RIA Novosti, izjavio je ruski ambasador u Vašingtonu Anatolij Antonov.\nAmerika izdvaja 220.000 dolara za borbu protiv lažnih vesti u Srbiji\nAmerika namerava da izdvoji 220.000 dolara za podršku programu pripreme stručnjaka u oblasti medija koji bi pomogli Srbiji u borbi protiv dezinformacija, saopšteno je iz Stejt departmenta.\nStejt department: Nastavićemo da se konsultujemo sa Turskom o Siriji\nSAD nisu blokirale usvajanje zajedničkog saopštenja Saveta bezbednosti Ujedinjenih nacija (SB UN) za medije u znak podrške rusko-turskom sporazumu oko Sirije u UN, izjavila je portparolka Stejt departmenta SAD Morgan Ortagus.\nPatrijarh Irinej sa Braunbekom, Rikerom i Palmerom\nPatrijarh Srpske pravoslavne crkve Irinej sastao se u Vašingtonu, u odvojenim susretima, sa funkcionerom Stejt departmenta zaduženim za religijska pitanja – Semjuelom Braunbekom, zamenikom državnog sekretara SAD zaduženim za Evropu i Aziju Filipom Rikerom i specijalnim izaslanikom Stejt departmenta za Zapadni Balkan Metjuom Palmerom.\nSAD ne nameravaju da pregovaraju sa Irakom o povlačenju vojske\nSAD ne nameravaju da razgovaraju sa Irakom o povlačenju svoje vojske iz te zemlje, saopštio je Stejt department SAD povodom zahteva Bagdada da Vašington pošalje delegaciju za pregovore o povlačenju.\nSAD dale rok Evropljanima od 24 dana za prekidanje izgradnje „Severnog toka 2“\nStejt department SAD dao je rok kompanijama koje postavljaju cevi za gasovod „Severni tok 2“ da obustave taj posao koji ističe 20. januara naredne godine.


Blizanci – mesečni horoskop za novembar 2016. - ljubav, posao, zdravlje, srećni dani\nHome » Mesečni horoskop » Blizanci – mesečni horoskop za novembar 2016.\nMesečni horoskop za novembar 2016. za sve Blizance\nPoslovne Blizance u novembru očekuje dosta posla, posebno oko postavljanja jasne poslovne strategije i rekonstrukcije finansijske politike. Vaše zalaganje, upornost i intelekt, odvešće vas na pravi put i bićete potpuno spremni da prihvatite nove izazove i nagli uspeh, koji će se desiti u poslednjoj dekadi novemra. Nakon relativno dugog perioda nejasnih ciljeva i dilema oko pravca razvoja vaše poslovne karijere, od 20. novembra, promenom pravca kretanja planete Neptun, u direktan hod, koja je suvladar vašeg polja karijere, biće vam jasno, gde da uložite sredstva i kako da nastavite da razvijate vaš biznis i lični prosperitet. Tokom prve dve dekade obratite pažnju na cirkulaciju novca u smislu priliva i troškova. Finansijska situacija će se sukcesivno popraviljati i u poslednjoj dekadi slobodno se upustite u krupnije investicije.\nSlična poslovna situacija je i za Blizance, koji su zaposleni u državnim i privatnim preduzećima. Očekuje vas dosta rada oko ulaženja u trag novcu i propustima u prethodnom periodu. Mnogi Blizanci će postati desna ruka nadređenima i obavljati dobar deo meseca šefovske poslove. Sve do 22. novembra, prisustvo Sunca u vašem polju posla obezbediće vam podršku šefova i kolektiva, tako da ćete moći nesmetano da učite, kontrolišete i radite. Tokom ovog meseca je još potrebno da savladate socijalne veštine i da sa razumevanjem prihvatite potreba članova kolektiva. Od 20. novembra, većina vaših ambicija će se uspešno realizovati, a vaš status će biti jasan i siguran. Budite oprezni u komunikaciji i saobraćaju 18., 19. i 30. novembra.\nNezaposleni Blizanci imaće dobre poslovne prilike da nađu posao i zaposle se u poslednjoj dekadi novembra.\nU novembarskim jesenjim danima Blizanci, koji su u braku ili dugoj vezi, mogu da se potpuno opuste u sigurnosti i toplini svoga doma i onoga što im pruža sam odnos sa stalnim partnerom. Postalo vam je jasno, da obostrana velika angažovanost na poslu, treba da se amortizuje pomoću uzajamnog razumevanja, kompromisima i sa nežnosću i pažnjom jedno prema drugom. Dobrim delom ste savladali lekciju, tako da ulaskom Sunca 22. novembra u vaše sedmo polje bračnih i partnerskih odnosa, dostižete zavidnu ljubavnu harmoniju. Ma šta ovo pojedinačno značilo, ostavite planove po strani i prepustite se uživanju!\nTokom novembra slobodni Blizanci će nastaviti da se intenzivno druže, zabavljaju, flertuju i po koji put prepuste izazovu i trenutku strasti. Vaš šarm pleni, tako da ćete sa lakoćom osvajati i ulaziti u romantikom obojene avanture. Ulaskom Sunca u znak Strelca, 22. novembra smiriće vas osećaj zaljubljenosti u jednog predstavnika znaka Strelca, Vodolije, Vage ili Škorpije. Budite oprezniji i ne ponašajte se detinjasto, posebno oko 30. novembra, da vam se idealistički žar i očekivanja ne bi raspršila!\nVaše zdravstveno stanje je tokom novembra vrlo dobro. Ipak, dani u prve dve dekade novembra, posebno za radno angažovane Blizance, mogu biti teški i zamorani, jer osećate nedostatak energije i umor. Kako bi predupredili posledice iscrpljenosti, potrudite se da smanjite broj radnih časova u toku dana i obezbedite sebi uredan odmor i san. Uz to uključite zdravu i redovnu ishranu, kaja je bogata sa povrćem i vitaminima. Takođe, odvojite vreme za sebe i započnete da redovno primenjujete rekreativne fizičke vežbe ili se odlučite da se priključite jednoj grupi entuzijasta, gde se primenjuje rekreativn program.\n6, 9, 17, 18, 29


Rusija osudila američke zahteve oko iranskog sporazuma, Nemačka traži detalje\nBeta 15. januara 2018. 19:15\nRuski ministar spoljnih poslova Sergej Lavrov kritikovao je danas američko zalaganje za izmenu nuklearnog sporazuma s Iranom, dok su predstavnici nemačke vlade rekli da će ta zemlja tražiti više detalja oko toga šta SAD žele i analizirati situaciju sa svojim eropskim partnerima.\nLavrov je rekao da Moskva neće podržati američke zahteve za promene sporazuma koji je Iran sklopio 2015. sa svetskim silama i prema kome je prihvatio smanjenje svog nuklearnog programa u zamenu za ukidanje medjunarodnih sankcija.\nAmerički predsednik Donald Tramp je u petak produžio odluku o suspenziji sankcija Iranu ali je upozorio da će SAD da se povuku iz sporazuma za nekoliko meseci ukoliko se „užasne greške“ u tom dogovoru ne isprave.\nLavrov je rekao danas na konferenciji za novinare u Moskvi da su novi američki zahtevi upućeni Iranu „za žaljenje“ i da dovode u sumnju sposobnost Vašingtona da poštuje medjunarodne sporazume.\nOn je posebno istakao da bi ukidanje iranskog nuklearnog sporazuma obeshrabrilo Severnu Koreju da ispregovara bilo kakv budući sporazum i odustane od svojih nuklearnih i raketnih programa.\n„Mi nećemo podržati šta SAD pokušavaju da urade.. da promene tekst sporazuma da uključe stvari koje su apsolutno neprihvatljive za Iran“, rekao je Lavrov.\nPortparol nemačke kancelarke Angele Merkel Štefen Zajbert rekao je danas da Berlnin podržava nuklearni sporazm. On je rekao da će Nemačka analizirati situaciju sa svojim evropskim partnerima.\nPortparolka nemačkog ministarstva spoljnih poslova Marija Adebar rekla je da će zvaničnici sesti sa Amerikancima da vide kakve ciljeve i zahteve tačno traži američki predsednik. Ona je rekla da Trampove izjave izgleda da su pre svega upućene njegovom Kongresu.\nSporazum iz 2015. godine je Iran potpisao sa SAD, Velikom Britanijom, Francuskom, Nemačkom, Kinom i Rusijom.


Četiri žrtve smrzavanja - Studio B\nČetiri žrtve smrzavanja\nČetiri žrtve smrzavanja RTS\nHronikaHronika Pocetna 10. 01. 2017. 13:02:41\nDvojica muškaraca iz okoline Gadžinog Hana preminula su zbog niskih temperatura koje su ovih dana zadesile Srbiju. U bolnici je preminuo i Zoran Stojanović koji je sinoć evakuisan iz sela Strešak u Poljanici kod Vranja. U nedelju je u Vranju preminuo i 56-godišnji muškarac.\nPreminuli su Miroslav i Ilija Mitić iz mesta Duga Poljana kod Gadžinog Hana, rečeno je RTS-u niškoj policiji. Reč je o 88-godišnjem ocu i 64-godišnjem sinu. Slučaj je jutros policiji prijavio čovek koji je donosio hleb iz susednog sela.\nNema elemenata krivičnog dela.\nJavljeno je i da je Zoran Stojanović (1959), koji je sinoć evakuisan iz sela Strešak u Poljanici kod Vranja, preminuo u Zdravstvenom centru.\nDirektorka opšte bolnice dr Ljiljana Antić kaže da je čovek primljen u teškom stanju, mokar, sa promrzlinama i da je preminuo od akutnog infarkta miokarda, što je posledica smrzavanja.\nStojanović je živeo sam u teškim uslovima, vatrogasno-spasilačke jedinice su sinoć uspele da ga evakuišu.\nInače, i u nedelju je u Vranju pronađena jedna osoba koja je preminula od posledica smrzavanja. Utvrđeno je da je 56-godišnji muškarac u toku noći izašao po drva za ogrev i da se najverovatnije okliznuo i pao.


,,Samozvani predsjedniče nove korumpirane budvanske većine nećete uspjeti više da dijelite građane ni Budve ni Crne Gore. Pozivam Vas na Sveti Stefan da prošetate svojim krajem jer ste zaboravili kako izgleda, a i mještani su vas se uželjeli i žele da vas pozdrave, jer ste zaslužili”, kaže u svom obraćanju Rađenović.\nOn je Divanoviću poručio da bi, “pored toga što većinu radnog vremena potroši gledajući klipove svog omiljenog krimi šefa popularnog “Svetog Petra” i uvježbava pred ogledalom “kako šef to radi”, da bi impresionirao preostalih par drugova kriminalne Svetove hobotnice kojoj je i sam stotinama hiljada eura plaćao članstvo i društvo”, vrijedilo da objasni građanima Budve što je mislili kad je spominjao ‘četnike’. ,,Je li to kompezacija za pranje sopstvene biografije, gdje ste nekada kao mladi aktivista jedne “antifašističke, moderne, evropske, građanske, crnogorske” stranke, kakva je bila vaša Srpska radikalna stranka koju ste na glasačkoj kutiji ponosno predstavljali prije nego ste se “prosvijetlili” i otišli kod “Svetog Petra”? Ili je to možda paravan za nanijetu štetu dvoipomilenijumskom nasljeđu starogradskih bedema kada vam je pamet ili glupost dala za pravo da intervenišete nad bedemima tako što ste ih izbušili, opet izgleda vodeći se i oponašajući svog šefa kojem se nisu svidjeli Dubrovački bedemi 90-ih pa je odlučio da interveniše i dobro ih izbušio”, kazao je Rađenović Divanoviću.\nKako kaže, zaključuje da “Divanović ne želi da odgovori na pitanje do čega je doveo svoje rođake, kumove, prijatelje i sugrađane na Svetom Stefanu, Budvi i Crnoj Gori da ne mogu prići ni ostrvu, ni plažama”. ,,Uništili ste naljepšu zelenu oazu u vidu Miločerskog parka, privatizovali Budvansku rivijeru, oteli je opštini Budva i građanima. Svojim radom ste doprinijeli da Vam sugrađani nemaju staze za šetnju, infrastrukturu i riješenu kanalizacionu mrežu, iako ste zajedno sa “Svetim Petrom” i osmjehom od uva do uva presijecali vrpcu postrojenja za prečišćavanje otpadnih voda na Vještici u Bečićima koju je izvodila firma WTE. To će biti jedna od najvećih afera u Budvi do sada”, piše u svom obraćanju Rađenović.\nOn je Divanoviću još rekao da “ako ne zbog drugih, onda zbog svoje djece i budućnosti Budve i Crne Gore progovori o prljavim tokovima novca i crnih fondova kojima iz DPS-a kupuju glasove po budvanskim hotelima i ucjenjuju ljude koje su doveli na rub egzistencije”. ,,Progovorite i o dogovorima na čuvenim kolegijumima, kako ste vršili selekciju i kako ste nagrađivali poslušne. Znate i na svom primjeru koliko vam je prekovremenih sati isplaćeno, iako ni jedan radni dan niste bili na poslu, ni onu osnovnu satnicu na koju ste obavezani. Da ne pominjem koliko ste, radeći šta Vam se kaže, nanijeli štete građanima Budve i Crne Gore. O Vašim, a ne državnim strateškim partnerima u liku i djelu “poznatih humanitaraca” Statisa, Puaa i Šinavatre, ćemo tek iznositi argumente. Koliko će građane koštati njihova “humanost”? Od vašeg patriotizma se kulturnom svijetu tuži, a od vašeg poltronizma Budvani zapuše nos”, poručio je Rađenović Divanoviću.


Tanjug 4. marta 2021. 12:04\nBEOGRAD – Beogradska policija odredila je zadržavanje Č. L. (39) koji je, kako se sumnja, sinoć vozeći pod dejstvom alkohola i psihoaktivnih supstanci izazvao saobraćajnu nezgodu na Novom Beogradu u kojoj je jedna osoba zadobila teške telesne povrede.\nSumnja da je on sinoć oko 20.20 časova u Bulevaru Mihajla Pupina automobilom marke „folksvagen“ naleteo na 51-godišnjeg muškarca koji je prelazio ulicu na pešačkom prelazu.\nDaljom istragom utvrđeno je da je vozač „folksvagena“ imao 1,07 promila alkohola u organizmu, kao i da je pozitivan na kokain, saopštio je MUP.\nNjemu je određeno zadržavanje do 48 časova i zbog sumnje da je izvršio krivično delo teška dela protiv bezbednosti javnog saobraćaja, uz krivičnu prijavu će biti priveden Trećem osnovnom javnom tužilaštvu u Beogradu.\nPolicijski službenici su takođe u sredu uveče, oko 23 sati na auto-putu Beograd-Niš, na teritoriji Voždovca, zaustavili 21-jednogodišnjeg muškarca koji je automobilom marke „sitroen“ upravljao brzinom od 156,8 kilometara na čas, na mestu gde je dozvoljena brzina 100 kilometara na čas.\nProverom je utvrđeno da nije imao vozačku dozvolu, kao i da je bio pod dejstvom psihoaktivnih supstanci, nakon čega je zadržan u službenim prostorijama policije.


Laguna - Bukmarker - U prodaji „Bajke Hansa Kristijana Andersena“ - Knjige o kojima se priča\nBajke Hansa Kristijana Andersena omiljene su među decom i prenose se iz naraštaja u naraštaj, a odsad ih čitajte u neodoljivom izdanju Lagune. Uživajte u osam najpoznatijih bajki, predivno ilustrovanih i prepričanih za nove naraštaje.\nU zbirci ćete naći klasike kao što su „Carevo novo odelo“, „Jela“, „Mala sirena“, „Slavuj“, „Princeza na zrnu graška“, „Snežna kraljica“, „Olovni vojnik“ i „Ružno pače“.\nAndersenove bajke su žive i raskošne – vrve od razmetljivih careva, princeza i blistavih sirena, ali u njima ima mesta i za usamljenu jelu, olovnog vojnika s jednom nogom i pače koje se razlikuje od ostalih vršnjaka.\nPosebno zadovoljstvo predstavljaju ilustracije osam odabranih umetnika iz celog sveta, među kojima je i naš dobro poznati Aleksandar Zolotić.\n„Bajke Hansa Kristijana Andersena“ možete kupiti u svim knjižarama Delfi, ostalim Laguninim klubovima čitalaca, onlajn knjižari www.delfi.rs i sajtu www.laguna.rs.


Tehnička škola "Ivan Sarić" uskoro bi trebalo da dobije novac za sanaciju najkritičnijih delova fasade | (Vesti - 14. 10. 2013) Subotica.com\nDve nedelje nakon radnog sastanka u Tehničkoj školi „Ivan Sarić“ kada su iz budžetskih rezervi predsednika Vlade AP Vojvodine obećana interventna sredstva za sanaciju najkritičnijih delova fasade u narednih nedelju dana kako bi se učenicima i nastavnicima omogućio bezbedan ulazak u školu, radovi još uvek nisu počeli.\nDokumentacija neophodna za odobravanje sredstava poslata je tek prošle srede i u što skorije vreme se očekuju dobijanje novca. Do kraja ove nedelje škola će Fondu za kapitalna ulaganja poslati revidiran projekat za sanaciju prve faze fasade u vrednosti od oko 40 miliona dinara. Kako je za radove na fasadi neophodna kompletna projektno-tehička dokumentacija, kao i sprovođenje postupka javne nabavke vremenske prilike će odložiti početak radova na sanaciji fasade.\nPre dve nedelje u Subotici je boravio direktor Fonda za kapitalna ulaganja AP Vojvodine, Nebojša Malenković, koji je na radnom sastanku sa predstavnicima škole i roditeljima tom prilikom rekao da će u narednih nedelju dana biti interventno opredeljena sredstva iz budžetskih rezervi predsednika Vlade Vojvodine kako bi se đacima omogućio bezbedan ulazak u zgradu. Međutim, kako je za dobijanje sredstava neophodna projektno-tehnička dokumentacija škola je u sredu 9. oktobra poslala zahtev za dobijanje obećanih sredstava jer se čekalo da projektantska kuća završi projekat. Po projektu će biti potrebno oko milion i devet stotina hiljada dinara kako bi se zaštitila sva četiri ulaza u školu kao i balkoni kako ne bi došlo do njihovog delimičnog ili kompletnog rušenja.\nTehničku školu „Ivan Sarić“ pohađa više od 1400 učenika, a njihovi roditelji su istrajni u nastojanju da se problem oronule fasade reši.\nNakon što Međuopštinski zavod za zaštitu spomenika kulture i projektanstka kuća Nort inženjering završe reviziju projekta urađenog pre tri godine za sanaciju fasade Tehničke škole, ovaj dokument će biti poslat u Fond za kapitalna ulaganja AP Vojvodine. Naime, škola mora da dostavi projektno-tehničku dokumentaciju za odobravanje sredstava za izvođenje prve faze na sanaciji fasade. Projekat bi trebalo da bude poslat do petka u Fond kako bi već na narednoj sednici Upravnog odbora bila doneta odluka o dodeli 40 miliona dinara za prvu fazu radova.\ntehnička škola ivan sarić fond za kapitalna ulaganja nebojša malenković\npre 16 minuta 13 sekundi\npre 2 sata 15 minuta


10.2.2011.godine delegacija LEDIB programa u sastavu Danka Milojković, koja je i član radne grupe za formiranje Nacionalne asocijacije klastera formirane u leto 2010. i Goran Zlatković učestvovaće na Konstitutivnoj sednici Saveta za klastere Privredne komore Srbije (PKS).\nPrva sednica Saveta za klastere pri PKS održaće se u prostorijama PKS, Resavska 13-15. Na sednici će biti izabrani predsednik, zamenik i 9 članova Saveta, a očekuje se i usvajanje Poslovnika o radu Saveta i utvrdjivanje Predloga programa rada Saveta.\nSavet će imati ulogu da podržava Asocijaciju.\nNa sednicu su pozvani predstavnici klastera, stručnih službi MSPD i članovi PKS.


Autor: Miodrag Grujić, Rukovodilac za klimatske promene, energetsku efikasnost i obnovljive izvore energije, Grad Beograd – Sekretarijat za zaštitu životne sredine\nKao član delegacije Grada Beograda nedavno sam učestvovao u Njujorku na UN Forumu Održiva energija za sve (SE4ALL) da najvećim globalnim akterima u održivoj energetici i klimatskim promenama predstavimo naše potencijale u ovoj oblasti, prenesemo naše razvojne planove, kažemo šta želimo da radimo i oslušnemo šta je moguće.\nBeograd učestvuje u globalnoj UN inicijativi sa dva projekta\nTokom 2016. godine Grad Beograd je zvanično pristupio projektima koji se u saradnji sa UNEP-om (United Nations Environment) realizuju u više gradova u svetu, a čiji je cilj ubrzanje preko potrebne energetske efikasnosti. Prvi projekat je Daljinska energija u gradovima (DES), a drugi Akcelerator efikasnosti u zgradama (BEA), u kome, osim UNEP-a, učestvuje još jedan jak partner, Svetski institut za resurse (WRI) iz Vašingtona.\nOba projekta se realizuju u okviru jedinstvene inicijative Održiva energija za sve (SE4ALL), osnovane od strane generalnog sekretara UN-a, uz Savetodavni odbor na čijem je čelu predsednik Svetske banke. Globalni cilj inicijative je obezbeđenje održive, dostupne i dovoljne energije za sve do 2030. godine uz dupliranje energetske efikasnosti i upotrebu OIE. Lepo zvuči istina da je Beograd jedini grad u svetu u kome se oba projekta realizuju dubinski (tzv. „deep dive“ pristup). Za projekat DES sa daljinskim grejanjem, Beograd ima status „Champion City“, što znači da rezultati postignuti u njemu treba da posluže za replikaciju i u drugim gradovima u širem regionu.\nKoji su konkretni očekivani rezultati projekata, posle 2018? Proizvod DES-a treba da bude izrada kvalitetnog Akcionog plana za sprovođenje upravo usvojene Strategije daljinskog grejanja u Beogradu, zatim izrada Programa prioritetnih investicija i dve studije izvodljivosti koje uključuju primenu novih tehnologija i upotrebu OIE u sistemu daljinskog grejanja u Beogradu.\nBEA projekat Beogradu treba da donese usvajanje nove politike Grada na polju energetske efikasnosti u zgradama, uzimajući u obzir i novi Zakon o stanovanju i održavanju zgrada. Ciljevi BEA projekta uključuju i definisanje procedura i mera za energetsku sanacija i privatnih i javnih objekata, pri čemu mere obuhvataju i sređivanje izolacije i rehabilitaciju termotehničkih (HVAC) instalacija, uz izradu jednog demonstracionog projekta koji treba da pokaže praktičnu primenu navedenih mera.\nZapravo, očekivanja od oba projekta su mnogo veća i konkretnija – da se kroz proces sagledavanja stanja i potencijala privuku veliki igrači – velike svetske kompanije, finansijeri, fondovi, konsultanti, kreditori, proizvođači i distributeri opreme itd.\nMnogi od njih su već bili u Beogradu na početnoj radionici (kick-off) u oktobru prošle godine, na kojoj je i gradonačelnik Siniša Mali izneo velika očekivanja, uz najavu da će se na BEA projekat nadovezati aktivnosti vezane za gradski Fond za energetsku efikasnost koji je nedavno osnovan upravo zbog velike potrebe za energetskom sanacijom objekata. Nakon radionice, formirane su koordinacione grupe za oba projekta, sastavljene od dvadesetak predstavnika državnih i gradskih institucija, univerziteta, javnih preduzeća, međunarodnih konsultantskih i finansijskih institucija.\nUčešće delegacije Beograda na Trećem SE4ALL Forumu\nSE4ALL inicijativa okupila je početkom aprila oko 1.700 učesnika iz celog sveta na velikom Forumu u Njujorku, na obali Bruklina, odakle se preko reke Ist River gleda ka Menhetnu, najsjajnijem delu Njujorka. Ideje Foruma svodile su se na nova partnerstva, razmenu ideja, modela, prenošenje iskustava, umrežavanje, povezivanje gradova, država, proizvođača, projektanata, konsultanata i naravno finansijera. Veoma korisno za sve. A ciljevi se ukratko mogu sažeti u paroli skupa koju je prenela Rejčel Kait, specijalni predstavnik Generalnog sekretara UN-a – „Going further, faster – together“, odnosno ubrzano osvajanje obnovljivih izvora energije i efikasnih tehnologija, ublažavanje klimatskih promena. Za nekoga je to ušteda, unapređenje ili luksuz, a za nekoga hrana, posao i opstanak.\nSesije i važni kontakti\nPrvog dana Foruma, nakon prepodnevnog „poziva na buđenje“, koji su uputili predstavnici vodećih medjunarodnih organizacija, direktorka investicija organizacije Karbon Trast (Carbon Trust), Đina Hol i ja smo, prvo kao predavači, a potom i kao panelisti uzeli aktivno učešće.\nSlika 1: Đina Hol iz organizacije Karbon Trast i Miodrag Grujić učesnici jednog od panela\nPredstavio sam stanje efikasnosti i potencijale daljinskog grejanja u Beogradu, do sada urađeno i planove i nabacio nekoliko tema za razmišljanje prisutnim finansijerima.\nUpotreba OIE u sistemu daljinskog grejanja, zamena dotrajalih toplovoda i izgradnja 28 kilometara dugačkog toplodalekovoda iz termoelektrane u Obrenovcu su velike, ali izgledne teme oko kojih se valjaju velike investicije i moguća privatna javna partnerstva. Čuli smo i predstavnika GEF-a i zamenika izvršnog direktora UNEP-a i još nekoliko ključnih učesnika, kroz čije reči se prožimaju teme dobrobit čovečanstva, partnerstvo, zdravlje, klima, ekonomija, ušteda novca. Definitivno, energetska efikasnost i OIE su mesto susreta ovih reči.\nOdmah zatim, počela je i sesija o efikasnosti u zgradama (BEA). Organizatori ove sesije su bili UNEP i WRI, uz moderiranje potpredsednika Džonson Kontrolz (Johnson Controls) i učešće visokih predstavnika Varšave i Bogote.\nKolega Petar Vasiljević je izneo procenu troškova kompletne energetske sanacije zgrada priključenih na daljinsko grejanje u Beogradu, kako bi se njihova efikasnost duplirala, što i jeste cilj Inicijative. Sve to košta oko 1,1 milijardi evra, ali se može raditi deo po deo, po raznim modelima, javno-privatnog partnerstva, ESCO itd. Veoma smo zadovoljni što je Marcene Broadwater, jedna od direktorki IFC-a, inače veoma zainteresovana za investiranje u efikasnost u zgradama, sedela za istim stolom i pažljivo slušala naše ideje i potencijale.\nSlika 2: Delegacija grada Beograda na UN Forumu SE4ALL\nDrugog i trećeg dana Foruma imali smo radionicu o modelima finansiranja i praćenju napretka u realizaciji projekata, kao i brojne sastanke jedan na jedan. Izdvojio bih sastanke sa gradovima, učesnicima BEA projekta, Međunarodnom agencijom za energetiku (IEA), koji su nam obezbedili iskustva sa naplatom po utrošku, zatim sa velikim kompanijama od kojih smo dobili predloge modela finansiranja projekata, finansijskim organizacijama itd. Zaključak je jasan: uspostavili smo kontakte i predstavili mogućnosti za razvoj biznisa u ovoj oblasti veoma uticajnim i zainteresovanim ljudima.\nZnamo šta su prvi konkretni zadaci za oba projekta – ubrzanje aktivnosti, priprema podataka, izrada planova, studija, politika itd. Sledi ozbiljan rad na privlačenju investicija radi boljeg života i sigurnosti građana, kvaliteta životne sredine, uštede resursa i novca, radnih mesta i podizanja ekonomije. Deluje kao fraza, ali je ovaj put i velika istina.\nI na kraju, utisak sa Foruma, iz centra zbivanja, na osnovu toliko različitih viđenja, nakon zaista proširenih vidika, što je valjda i pravi smisao ovakvih susreta i umrežavanja različitih zainteresovanih strana: kockice u mozaiku su počele da se slažu. Nismo baš tako loši, ali možemo mnogo napredovati, biti bogatiji i zdraviji, razviti čitave privredne grane posvećivanjem energetskoj efikasnosti i upotrebi OIE. I nismo previše daleko od ispunjenja želja, nešto kao pogled sa dokova Bruklina ka sjaju Menhetna.\nTagovi: BEA, Beogradske elektrane, Siniša Mali, UNECE\nPočetna » U fokusu » Beograd deo globalne inicijative Održiva energija za sve (SE4ALL) – šta činimo da prestonica postane bogatija, zdravija i ekonomski jača


Zaključci samita G7: Podržavamo Ukrajinu, Rusija da smanji tenzije, Kina da poštuje ljudska prava - 13.06.2021, Sputnik Srbija\nUčesnici samita G7 potvrdili su posvećenost podršci teritorijalnom integritetu Ukrajine i pozvali Rusiju da „smanji tenzije“ u regionu, navodi se u završnom... 13.06.2021, Sputnik Srbija\nIstovremeno, lideri G7 takođe su potvrdili da će nastaviti da podržavaju „normandijski format“ za rešavanje sukoba na istoku Ukrajine.„Potvrđujemo podršku normandijskom procesu za osiguranje primene Minskih sporazuma i pozivamo Rusiju i oružane formacije koje ona podržava na konstruktivnu saradnju i vraćanje režimu prekida vatre. Takođe potvrđujemo naše napore u pogledu jačanja ukrajinske demokratije i institucija, kao i podrške procesa reformi“, piše u dokumentu.U saopštenju je navedeno i da G7 ponavlja interes za stabilne i predvidljive odnose sa Rusijom, kao i da će nastaviti da se angažuje tamo gde postoje područja od zajedničkog interesa.Nastaviti sa uvođenjem sankcija BelorusijiIstovremeno, lideri su se osvrnuli i na temu Belorusije.U završnom saopštenju samita G7 navodi se da zemlje „velike sedmorke“ nameravaju da gone one koji krše ljudska prava u Belorusiji i da im uvode nove sankcije.S tim u vezi, „sedmorka“ je saopštila da namerava da nastavi da podržava civilno društvo, nezavisne medije i ljudska prava u Belorusiji.O klimi, taksama i vakcinamaLideri G7 su se saglasili da će brzo poboljšati tehnologije i politike koje ubrzavaju prelazak s korišćenja uglja, i potvrdili obaveze da će povećati doprinose za finansiranje borbe protiv klimatskih promena.Složili su se i da pruže svoj doprinos kako bi ispunili zaostalu obavezu od 100 milijardi dolara godišnje pomoći siromašnijim zemljama da smanje emisije ugljenika i izbore se sa globalnim zagrevanjem.Lideri najbogatijih zemalja na svetu saglasili su se i da odobre globalni minimalni porez multinacionalnim korporacijama.Odluka je bila očekivana, nakon što su ministri finansija ranije ovog meseca prihvatili uvođene globalnog minimalnog poreza od najmanje 15 procenata za velike multinacionalne kompanije kako bi sprečili korporacije da koriste tzv. poreske rajeve da bi izbegle plaćanje poreza.Grupa sedam industrijski najrazvijenijih država na svetu obavezala se i da će obezbediti milijardu vakcina protiv kovid-19 kako bi pomogla siromašnim zemljama da vakcinišu svoje stanovništvo.O KiniLideri G7 pozvali su i Kinu da poštuje ljudska prava u poluautonomnom gradu Hongkongu i u pokrajini Sinđijangu, gde živi muslimanska ujgurska manjina i zatražili potpunu i temeljnu istragu o poreklu korona virusa.Oni su izrazili ozbiljnu zabrinutost zbog situacije u Istočnom i Južnom kineskom moru i oštro se usprotivili jačanju tenzija u Tajvanskom moreuzu.Takođe su istakli da su zabrinuti zbog navodnog prisilnog rada u Kini, uključujući sektore poljoprivrede i tekstilne industrije.Grupa industrijski najrazvijenijih zemalja na svetu takođe je kritikovala kinesku ekonomsku politiku u zajedničkom saopštenju, prenele su agencije.Podsetimo, na samitu, koji je od 11. do 13. juna održan u odmaralištu Karbis Bej, prisustvovali su šefovi vlada i država SAD, Britanije, Francuske, Nemačke, Italije, Japana i Kanade.Pročitajte još:\nsvet, vesti, evropa, rusija, g7, smanjenje tenzija, krim, donbas\n17:21 13.06.2021 (Osveženo: 01:15 26.08.2021)\n© REUTERS / POOLSamit G7 u Kornvalu\n„Potvrđujemo posvećenost podršci nezavisnosti, suverenitetu i teritorijalnom integritetu Ukrajine u okviru međunarodno priznatih granica. Pozivamo Rusiju da smanji tenzije i da deluje u skladu sa svojim međunarodnim obavezama, da povuče ruske trupe sa istočne granice Ukrajine i Krima“, navodi se u dokumentu.\nIstovremeno, lideri G7 takođe su potvrdili da će nastaviti da podržavaju „normandijski format“ za rešavanje sukoba na istoku Ukrajine.\n„Potvrđujemo podršku normandijskom procesu za osiguranje primene Minskih sporazuma i pozivamo Rusiju i oružane formacije koje ona podržava na konstruktivnu saradnju i vraćanje režimu prekida vatre. Takođe potvrđujemo naše napore u pogledu jačanja ukrajinske demokratije i institucija, kao i podrške procesa reformi“, piše u dokumentu.\nU saopštenju je navedeno i da G7 ponavlja interes za stabilne i predvidljive odnose sa Rusijom, kao i da će nastaviti da se angažuje tamo gde postoje područja od zajedničkog interesa.\nNastaviti sa uvođenjem sankcija Belorusiji\nIstovremeno, lideri su se osvrnuli i na temu Belorusije.\nU završnom saopštenju samita G7 navodi se da zemlje „velike sedmorke“ nameravaju da gone one koji krše ljudska prava u Belorusiji i da im uvode nove sankcije.\n„Duboko smo zabrinuti napadima beloruskih vlasti na ljudska prava, osnovna slobodu i međunarodno pravo. Primer toga je prisilno sletanje FR4978 i privođenje nezavisnog novinara i njegovog partnera. Zajedno ćemo raditi na izvođenju pred lice pravde onih koji to čine, uključujući i uvođenjem sankcija“, dodaje se u saopštenju.\nS tim u vezi, „sedmorka“ je saopštila da namerava da nastavi da podržava civilno društvo, nezavisne medije i ljudska prava u Belorusiji.\nO klimi, taksama i vakcinama\nLideri G7 su se saglasili da će brzo poboljšati tehnologije i politike koje ubrzavaju prelazak s korišćenja uglja, i potvrdili obaveze da će povećati doprinose za finansiranje borbe protiv klimatskih promena.\nSložili su se i da pruže svoj doprinos kako bi ispunili zaostalu obavezu od 100 milijardi dolara godišnje pomoći siromašnijim zemljama da smanje emisije ugljenika i izbore se sa globalnim zagrevanjem.\nOdluka je bila očekivana, nakon što su ministri finansija ranije ovog meseca prihvatili uvođene globalnog minimalnog poreza od najmanje 15 procenata za velike multinacionalne kompanije kako bi sprečili korporacije da koriste tzv. poreske rajeve da bi izbegle plaćanje poreza.\nGrupa sedam industrijski najrazvijenijih država na svetu obavezala se i da će obezbediti milijardu vakcina protiv kovid-19 kako bi pomogla siromašnim zemljama da vakcinišu svoje stanovništvo.\nLideri G7 pozvali su i Kinu da poštuje ljudska prava u poluautonomnom gradu Hongkongu i u pokrajini Sinđijangu, gde živi muslimanska ujgurska manjina i zatražili potpunu i temeljnu istragu o poreklu korona virusa.\nTakođe su istakli da su zabrinuti zbog navodnog prisilnog rada u Kini, uključujući sektore poljoprivrede i tekstilne industrije.\nPodsetimo, na samitu, koji je od 11. do 13. juna održan u odmaralištu Karbis Bej, prisustvovali su šefovi vlada i država SAD, Britanije, Francuske, Nemačke, Italije, Japana i Kanade.\nLideri G7 pozvali Rusiju da prekine sa destabilišućim ponašanjem


SALKIĆ: VLADA RS DA PREKINE PRAKSU NEGIRANJA BOSANSKOG JEZIKA — Bosnjaci.Net\nPismo entitetskom premijeru i ministrici prosvjete i kulture\nSALKIĆ: VLADA RS DA PREKINE PRAKSU NEGIRANJA BOSANSKOG JEZIKA\nObjavljeno: 22. August 2019. 12:08:27\n- Pravo na jezik je zagarantovano ustavima entiteta i države, ali i brojnim međunarodnim konvencijama, te od Vas, kao predstavnika Vlade entiteta RS, tražim da se poštuje ovo pravo i prestane diskriminacija bošnjačke djece, - ukazao je Salkić.\n- Imajući u vidu sve navedeno, a posebno činjenicu da su se Bošnjaci u Bosni i Hercegovini, a samim tim i u ovom entitetu, na popisu 2013. godine, ličnim izjašnjenjem opredijelili da govore bosanskim jezikom, obraćam Vam se s pitanjem: kada će prestati političko negiranje bosanskog jezika i kada će prestati diskriminacija bošnjačke djece u obrazovnom procesu u ovom entitetu, - naveo je Salkić.\n- Nažalost, Bošnjaci danas nisu ravnopravni u svim segmentima društva, a jedan od najizraženijih je obrazovni proces. Diskriminacija se, također, ogleda i u činjenici da se srpskom narodu omogućava da imenuje svoj jezik onako kako želi, a s druge strane, to pravo se oduzima bošnjačkom narodu ili im se nameće neprihvatljivo rješenje, po kojem se nudi naziv nepostojećeg jezika. Ovo stanje je neodrživo i ono svakodnevno ostavlja posljedice u društvu, stvara nepovjerenje u organe entiteta, ali i stvara opštu nepovoljnu sliku s pozicije poštivanja osnovnih ljudskih prava i sloboda. Obzirom da se radi i o kršenju ustava države i entiteta i međunarodnog prava, o ovom problemu su detaljno upoznati svi relevantni predstavnici međunarodne zajednice u Bosni i Hercegovini, ali i mnogi izvan BiH, - dodao je entitetski potpredsjendik Ramiz Salkić.


EU očekuje da će Irska usvojiti Lisabonski sporazum\n27 avgust, 2009\nKako se približava drugi oktobar, datum za kada je zakazan drugi irski referendum o Lisabonskom sporazumu, raste temperatura oko pitanja irske, ali i evropske budućnosti. Za države regiona, koje u evropskoj čekaonici iščekuju završnicu priče o Lisabonu, rezultat referenduma bi mogao biti najjasnija poruka o osnovanosti nade da će jednom postati dio evropske porodice.\nSvi koje interesuje sudbina Evropske unije, njenog funkcionisanja i proširenja, sa pažnjom prate završnicu određivanja Evropljana prema Lisabonskom sporazumu, koji jedni nazivaju prvim evropskim ustavom, a drugi najmanjim mogućim presjekom zajedničkih interesa evropskih članica. U svakom slučaju, do stupanja na snagu Sporazuma ostala je još jedna, ključna stepenica, ponovljeno izjašnjavanje Iraca o njemu, istih onih koji su juna prošle godine odbacili Lisabon i ideju snažnijih evropskih veza i briselske koordinacije.\nSada, 40-tak dana pred ponovljeni referendum, prave se kalkulacije i predvidjanja. Od kako su evropski lideri na posljednjem samitu u Briselu, juna ove godine, uobličili ustupke Dablinu, poput garancija da se Unija neće miješati u pitanja poput važeće zabrane abortusa u Irskoj ili dosadašnjeg irskog neučestvovanja u evropskim vojnim misijama, šanse za uspjeh referenduma su ozbiljno porasle.\nOvih dana ih osnažuju izjave i iz nekih od vodećih irskih kompanija poput Rajanera, niskobudžetne aviokompanije, koja je objavila kako će podržati glasanje u korist Lisabonskog sporazuma, te irske ekspoziture kompjuterskog giganta Intela, koji, i pored nedavne milionske kazne koju je zbog monopola morao platiti Evropskoj komisiji, u Lisabonskom sporazumu vidi jedinu šansu za Irsku. U suprotnom, biće to zemlja nesigurnosti koja će odbijati investitore, uvjereni su irski menadžeri američke kompanije.\nU samom Briselu su uvjereni da su učinili sve kako biu uvjerili Irce da glasanje za Lisabon znači i glasanje za bolju budućnost same Irske. U tom smislu je evropske garancije Dablinu vidio i prvi predsjednik Evropske komisije, Manuel Barozo.\n"Ovo daje sve garancije koje su Irci tražili, te me čini sigurnim da ćemo na ponovljenom irskom referendumu imati DA kao rezultat. Bilo bi savršeno kada bi se ovim rezultatom zaključio i mandat Komisije od 2004. do 2009. godine, u kojem smo imali i do sada najveće proširenje Unije. Sada sam veoma uvjeren u uspjeh jer je irska vlada praktično dobila sve garancije koje je tražila i sada imaju najbolje uslove da Irce ponovo pitaju da iskažu svoje mišljenje o Lisabonskom sporazumu".\nIako se u Briselu tvrdi da priča o Lisabonu nije u direktnoj vezi sa sudbinom proširenja na Zapadni Balkan, jer bi se trebala razriješiti prije nego bilo ko sa Balkana pokuca na evropska vrata, niko ni ne poriče da bez zaživljavanja Lisabonskog sporazuma, nadati se početkom naredne godine, nema prostora ni za bilo kakve planove ni nadanja zapadnobalkanskih država da će u skoro vrijeme postati dio evropske porodice.


Obama i Li pozvali Pjongjang da se odrekne nuklearnog oružja\nAmerički predsednik Barak Obama poziva Severnu Koreju da se vrati na razgovore o svom nuklearnom programu i upozorava Iran na mogućnost dodatnih sankcija. Obama je razgovarao sa novinarima u Seulu, posle sastanka sa južnokorejskim predsednikom Li Mjung-bakom.\nDva predsednika su pozvala Severnokorejce da nastave multilateralne pregovore. Predsednik Obama je saopštio da prvi put otkako je preuzeo predsedničku dužnost upućuje specijalnog izaslanika u Pjongjang.\n„Uputićemo ambasadora Stivena Bosvorta 8. decembra u Severnu Koreju, da bismo direktno razgovarali sa Severnokorejcima.“\nPredsednik je objasnio da će ambasador Bosvort imati konkretan zadatak – da privoli Severnokorejce da sa vrate na razgovore šest strana. Predsednik Li je nagovestio da strpljenje ističe. Na pitanje da li postoje vremenski rokovi za rešavanje problema sa Severnom Korejom, Li je odgovorio da to treba učiniti što pre.\nTokom kratkog boravka predsednika Obame u Seulu, bilo je reči i o nuklearnoj opasnosti od Irana. Američki predsednik je rekao da i dalje ima izvesnu nadu da će Iran na posletku pristati da šalje svoje nuklearno gorivo na obradu u inostranstvo. Ipak, priznao je da šanse nisu preterano velike.\n„Vidimo nagoveštaje da oni – iz nekih unutrašnjih političkih razloga ili zbog toga što su se zapleli u sopstvene izjave – nisu u stanju da odgovore potvrdno.“\nPredsednik je rekao da Sjedinjene Države sa svojim međunarodnim partnerima već istražuju različite opcije, koje će moći da se preduzmu ako Iran ne prihvati ponudu.\n„Očekujemo da tokom narednih nedelja razradimo paket mogućih koraka koje bismo mogli da preduzmemo da bismo pokazali Iranu da smo ozbiljni.“\nJužna Koreja je bila poslednje odredište predsednikove turneje po Aziji, tokom koje je posetio i Japan, Singapur i Kinu. Put se završio onako kako je i počeo – susretom sa američkim vojnicima. U vazduhoplovnoj bazi Osan, u blizini Seula, on je govorio o svom prvom predsedničkom dolasku u istočnu Aziju.\n„Na svakom koraku mog puta, jedna istina je bila jasna: bezbednost koja omogućuje porodicama u Aziji i Americi da žive u miru, prosperitet koji omogućuje ljudima da ostvare svoje snove, sloboda i lična nezavisnost koje cenimo, nisu istorijske slučajnosti. To su direktni rezultati vašeg rada.“\nPredsednik je naglasio da ne bi mogao da završi putovanje, a da se lično ne zahvali pripadnicima američkih oružanih snaga – u Južnoj Koreji i širom sveta.


Dubočica "oduvala" Temnić 1924 - JUGPRESS\nDubočica “oduvala” Temnić 1924\nPostavio: Jugpress 22 Aprila, 2019\nFudbaleri leskovačke Dubočice prosto su oduvali sa prvog mesta ekipu Temnića 1924 iz Varvarina.\nFavorizovani gosti položili su oružje posle 90 minuta igre.\nPobednik ovog borbenog meča odlučen je već na samom početku, tačnije u 2. minutu igre kada Kostić Milutinović nadmudrio odbranu gostiju i zatresao mrežu nemoćnog golmana gostiju Jokića.\nZanimljivo je da je strelac jedinog pogotka isključen iz igre u nadoknadi sudijskog vremena. Ovom važnom pobedom leskovački srpskoligaš u velikoj meri uvećao je svoje šanse u borbi za opstanak.\nPobedi Dubočice nisu se radovali samo njeni igrači i navijači, već su to činile i pristalice i fudbaleri Radničkog iz Pirota koji su pobedom od 0:2 u Popovcu protiv domaće Vudućnosti prestigli Varvarince na čelu tabele srpskoligaškog ,,Istoka” i trenutno imaju tri boda viška. Borba za prvo mesto, kao i za opstanak u ligi po svemu sudeći trjaće do samog kraja prvenstva.\nProtekli fudbalski vikend bio je uspešan i berićetan za sve klubove sa teritorije Fudbalskog saveza Jablaničkog okruga. Moravac Orion stigao je do tri veoma važna boda na gostovanju u Paraćinu protiv domaćeg Jedinstva pobedom od 0:3 i tako još više umanjio šanse domaćina da mogu zadržati srpskoligaški status.\nDa novi vetrovi duvaju na stadionu Radana u Lebanu videlo se još od početka sezone, kada su mnogi, po završetku jesenjeg dela porvenstva otpisali ,,zelene” i već ih bili preselili u niži stepen takmičenja. Dobrim igrama i pobedama fudbaleri Radana već se približavaju sredini tabele. Ukoliko nastave i dalje da ovako igraju gotovo je sigurno da će izboriti opstanak u ligi. Nedeljna utakmica posebno je bila teška i dramatična jer su fudbaleri Radana do pobede od 1:0 u meču sa ekipom SFS Borac stigli bukavlno u poslednjem minutu regularnog toka igre.\nPosle nekoliko slabih igara fudbalera Jedinstva iz Bošnjaca, najzad su igrom i pobedom obradovali svoje navijače. Uspeli su posle bolje igre da savladaju tradicionalno tvrdu i nezgodnu ekipu niškog Sinđelića sa 2:1.\nRezultati 25.kola: Radan – SFS Borac 1:0, Jedinstvo (B) – Sinđelić 2:1, Radnički (S) – Trstenik PPT 1:2, Car Konstantin – Rtanj 2.0, Zaplanjac – Jagodina Tabane 1:3, Dubočica – Temnić 1924, Pukovac – Dunav 1:2, Jedinstvo (P) – Moravac Orion 0:3, Budućnost – Radnički (P) 0:2.\nZbog Uskršnjih praznika sve utakmice sledećeg 26.kolo igraju se u subotu, a rivali su:SFS Borac – Budućnost, Radnički (P) – Jedinstvo (P), Moravac Orion – Pukovac, Dunav – Dubočica, Temnić 1924 – Zaplanjac, Rtanj – Radnički (S), Trstenik PPT – Jediinstvo (B), Sinđelić Radan.\nSve utakmice počinju od 16,30 časova.\nSporazum o poslovno tehničkoj saradnji turističkih organizacija jugoistočne Srbije\nLokalizovan požar u Vlasotincu\nArhive Odaberite mjesec Septembar 2020 (512) August 2020 (464) Juli 2020 (529) Juni 2020 (531) Maj 2020 (535) April 2020 (603) Mart 2020 (676) Februar 2020 (454) Januar 2020 (434) Decembar 2019 (483) Novembar 2019 (479) Oktobar 2019 (519) Septembar 2019 (441) August 2019 (448) Juli 2019 (451) Juni 2019 (389) Maj 2019 (512) April 2019 (472) Mart 2019 (487) Februar 2019 (411) Januar 2019 (461) Decembar 2018 (485) Novembar 2018 (477) Oktobar 2018 (495) Septembar 2018 (455) August 2018 (521) Juli 2018 (495) Juni 2018 (475) Maj 2018 (491) April 2018 (435) Mart 2018 (457) Februar 2018 (376) Januar 2018 (498) Decembar 2017 (463) Novembar 2017 (399) Oktobar 2017 (407) Septembar 2017 (397) August 2017 (402) Juli 2017 (292) Juni 2017 (389) Maj 2017 (383) April 2017 (498) Mart 2017 (522) Februar 2017 (352) Januar 2017 (416) Decembar 2016 (467) Novembar 2016 (469) Oktobar 2016 (344) Septembar 2016 (310) August 2016 (271) Juli 2016 (318) Juni 2016 (330) Maj 2016 (315) April 2016 (420) Mart 2016 (340) Februar 2016 (287) Januar 2016 (282) Decembar 2015 (371) Novembar 2015 (332) Oktobar 2015 (358) Septembar 2015 (314) August 2015 (318) Juli 2015 (308) Juni 2015 (280) Maj 2015 (171)


Borelj: Finalni dogovor BG i PR moguć za nekoliko meseci\nOstajemo odlučni da privedemo dijalog Beograda i Prištine uspešnom završetku, poručio je šef diplomatije EU Žosep Borelj.\nŽozep Borelj (Foto: EFE)\nBorelj je posle sastanka ministara inostranih poslova zemalja članica EU u Luksemburgu, dodao da je finalni dogovor Beograda i Prištine moguće postići za nekoliko meseci, uz rad u dobroj veri i duhu kompromisa.\nIstakao je da je uspeh dijaloga Beograda i Prištine ključan za stabilnost Zapadnog Balkna i cele EU.\n"Mi ne propisujemo šta će biti rešenje već olakašavamo da dođe do dogovora. Niti želimo da vešatčki ubrzavamo pregovore niti da odguovlačimo s njima", rekao je Borelj.\nPonovio je da postoji "samo jedan dijalog" i to onaj koji "vodi EU", a da su dobrodošle sve inicijative koje doprinose ovom procesu.\nBorelj je po završetku sastanka u Luksemburgu, kojim je predsedavao, naglasio da je Savet EU zatražio puno jedinstvo i podršku kako za proces pregovora Beograda i Prištine tako i za rad specijalnog predstavnika EU Miroslava Lajčaka.\n25.10.2020 Čaglavica: Nelegalno posedovanje oružja (512)\n25.10.2020 Saopštena imena ministara koji će činiti novu Vladu Srbije (194)\n25.10.2020 Na Kosovu preminule dve osobe, 186 novoobolelih (138)\n25.10.2020 U Srbiji 614 novozaraženih, preminula tri lica (103)\n25.10.2020 Oblačno vreme, temperatura do 15 stepeni (102)


IndustriAll Evropa ukazuje na nedostajuće socijalno poglavlje Evropskog zelenog dogovora. Restrukturiranje, Covid 19, dekarbonizacija, digitalizacija, trgovinski i tržišni razvoj ugrožavaju 25 miliona radnih mesta u industriji EU.\nMobilizacija industrijskih radnika Evrope\nIndustriAll Europe i njeni sindikati članovi mobilišu se širom Evrope u narednim nedeljama i mesecima da se bore za jaču socijalnu dimenziju evropskih klimatskih politika. Sindikati insistiraju na tome da klimatska akcija zahteva jednako moćan socijalni program.\nEvropa ne može priuštiti loše vođenu tranziciju u kojoj radnici i zajednice plaćaju troškove u godinama koje dolaze. To bi moglo da ugrozi sam evropski projekat. Evropski zeleni dogovor će dramatično ubrzati transformaciju svih naših industrija. 25 miliona proizvodnih radnika u Evropi trenutno se suočava sa ubrzanim promenama i gubitkom radnih mesta i restrukturiranjem usled krize COVID-19 i gubicima radnih mesta i promenama izazvanim dekarbonizacijom; digitalizacija; i trgovinski i tržišni razvoj.\nNajznačajnija promena od industrijske revolucije Paket Fit for 55 – koji ima za cilj implementaciju globalnog Pariskog sporazuma o klimi, nedavnog Evropskog zakona o klimi i Evropskog zelenog dogovora – još više će ubrzati transformaciju. U praksi, to znači skoro udvostručenje godišnjih smanjenja emisija koje treba postići do 2030. godine, u poređenju sa trenutno važećim ciljem od -40%. Dodatno smanjenje emisija predstavlja približno utrostručenje godišnjih smanjenja emisija u poređenju sa onim što je EU postigla od 1990-2018.\nKao sindikati u proizvodnji, rudarstvu i energetici, industriAll Europe i njeni članovi podržavaju cilj klimatske neutralnosti do 2050. godine i prepoznaju potrebu za povećanom ambicijom da se to postigne. Klimatske promene se dešavaju, a mi imamo ograničeno vreme da izbegnemo najgore scenarije koji će najteže povrediti radnike i najugroženije u društvu i svetu.\nOvo je najznačajnija industrijska promena od industrijske revolucije! Dakle, klimatska akcija zahteva jednako moćan socijalni program – obećana Pravedna tranzicija se neće dogoditi sama od sebe.\nPaket direktno utiče na mnoge sektore koje predstavlja industriAll European Trade Union, od proizvodnje vozila, uključujući automobilski i vazduhoplovni sektor, do rudarske industrije, energetike i energetski intenzivnih industrija. Skoro svi evropski regioni su pogođeni, ali uticaj nije jednak, a mogućnosti za stvaranje alternativnih radnih mesta za poslove na koje utiču ove tranzicije su takođe veoma nejednake na evropskom nivou.\nDa li su klimatske politike Evrope pogodne da osiguraju socijalno pravednu promenu za radnike?\nEvropski zeleni dogovor i paket Fit for 55 su evropski odgovor da se suoči sa klimatskim izazovom. Ali da li je i evropski zeleni dogovor pogodan za socijalno pravednu strukturnu promenu za radnike u Evropi?\nNažalost, pred obimom izazova, strukturne politike i politike zapošljavanja koje su u ponudi nisu uspele! I tu leži stvarna i sadašnja opasnost za evropsku političku i regionalnu koheziju. Potrebna je daleko veća ambicija za pravednu tranziciju kako bi se osiguralo društveno prihvatanje Zelenog dogovora, kako bi se izbegli društveni preokreti i rastuće regionalne nejednakosti i rascepi. Društveni poremećaji, usled loše vođene tranzicije, ozbiljno će potkopati sposobnost evropskog zelenog dogovora da uspe i naneti dugoročnu štetu našim ekonomijama i društvima.\nVideli smo i ranije loše vođene tranzicije, a još uvek plaćamo socijalne troškove. Pošto je evropski zeleni dogovor namerna politička intervencija u tržišne snage, evropski političari sada imaju direktnu odgovornost za ostvarivanje pravedne tranzicije i dekarbonizacije bez deindustrijalizacije. Nevidljiva ruka tržišta neće pružiti potrebnu klimatsku ambiciju koja nam je potrebna niti pravičnu tranziciju za radnike i zajednice na koje utiče.\nEvropska kampanja za pravedne strukturne promene: Ništa o nama, bez nas!\nKako se Evropska unija sprema da primeni mere iz paketa Fit for 55 (sa daljim predlozima koji se očekuju u decembru), i kako će klimatske politike biti uvedene širom kontinenta - organizacije članice industriAll Evrope odlučile su da je vreme za intenziviranje borba za jaču socijalnu dimenziju klimatskih politika širom Evrope je sada!\nSa sloganom „Ništa o nama, bez nas! Za postizanje pravedne tranzicije potreban je glas industrijskih radnika“, industriAll Europe i njeni članovi danas pokreću kampanju širom Evrope, pozivajući evropske institucije i nacionalne vlade da unesu fundamentalna poboljšanja u socijalnu dimenziju Zelenog dogovora. U tom cilju imamo pet ključnih zahteva:\n- Resursi: Priprema radnika za tranziciju zahteva adekvatna ulaganja. Nakon godina sindikalne kampanje, sada imamo Fond za pravednu tranziciju: novi, namenski finansijski instrument od 17,5 milijardi evra fokusiran na regione sa intenzivnim ugljem i ugljenikom. Ali moramo biti iskreni: ovo je neadekvatno da se odgovori na izazov čak iu ovim sektorima da podrži prelazak sa posla na posao, programe prekvalifikacije i usavršavanja. Štaviše, izostavlja neke važne i teško pogođene industrije. Na primer, trenutno ne postoji okvir za upravljanje promenama u sektorima proizvodnje vozila, uključujući automobilski sektor EU i njen lanac snabdevanja.\n- Potrebno je detaljno mapiranje zaposlenosti u evropskim regionima da bi se upravljale strukturnim promenama ciljanim i odgovarajućim merama. Bez preciznog razumevanja koji su poslovi u pitanju, na koje radnike to utiče i gde, koji su njihovi trenutni kvalifikacioni profili i koje veštine i kvalifikacije će biti potrebne – programi prekvalifikacije i usavršavanja ne mogu biti prilagođeni da bi se obezbedio prelazak sa posla na posao. Ova analiza za sada nedostaje.\n- Predviđanje promena i socijalni dijalog za sve radnike: Evropski parlament je 2013. godine predložio evropski pravni okvir o predviđanju i upravljanju promenama. Takav okvir bi trebalo da se stvori kako bi se osiguralo da radnici imaju pravo da zajedno odlučuju o tranziciji na svojim radnim mestima i regionima, i da se ojača socijalni dijalog i kolektivno pregovaranje. Ne smemo ponoviti greške prethodne finansijske i ekonomske krize, gde su radnička prava i kolektivno pregovaranje bila ograničena ili skraćena.\n- Paket prava koja osiguravaju da tranzicije budu glatke za pojedinačne radnike. Transferi zapošljavanja moraju biti osigurani kroz aktivne politike tržišta rada koje promovišu obrazovanje i obuku, programe prekvalifikacije i usavršavanja, cjeloživotno učenje i odgovore na potrebe za vještinama za nove tehnologije. Svaki radnik, bez obzira na ugovor, mora imati pravo na kvalitetno usavršavanje i doživotno učenje. Sistemi socijalne zaštite moraju zaštititi one koji su žrtve promjena i ne mogu imati koristi od prekvalifikacije i usavršavanja.\n- Na kraju, zahtevamo bolju koordinaciju svih oblasti politike i planiranja politike na nivou EU, država članica i regionalnog nivoa. Sveobuhvatne industrijske politike sa adekvatnim javnim ulaganjima su suštinska komponenta ovoga: moramo da obezbedimo postepeno otvaranje novih radnih mesta pre nego što se radna mesta postepeno ukidaju. Politikom štednje sigurno nećemo moći da odgovorimo na izazove transformacije ka klimatskoj neutralnosti!\nIndustriAll Europe i njeni članovi sindikata mobilišu se širom Evrope u narednim nedeljama i mesecima da se bore za jaču socijalnu dimenziju evropskih klimatskih politika, za dobra i održiva radna mesta i za pravednu budućnost industrijskih radnika. Ako ne uspemo u ovom zadatku, igramo na ruku populistima – potencijalno stavljajući na kocku sam evropski projekat. Pridružite nam se – idemo dalje od slogana da obećanje da „niko neće biti zaostao“ postane stvarnost širom Evrope.


Foto: David LaChapelle / Promo\nNakon što u četvrtak, 12. jula na glavnoj bini nastupe alt-rok i art-pop dive LP i Fever Ray, uslediće veliki muzičko-scenski performans, inspirisan ličnim osećajem slobode koja je tema ovogodišnjeg festivala. Tako će i prvi put u istoriji Exita na glavnoj bini nastupiti jedna od najvećih baletskih zvezda našeg doba - Sergej Polunjin! Ovaj pravi Džejms Din baletskog sveta, igrač, glumac i koreograf, osvojio je planetu svojim nastupima sa gotovo svim najvećim svetskim baletskim ansamblima, te sa devetnaest godina postao najmlađi prvak londonskog Kraljevskog baleta. Polunjin je nastupao na daskama Milanske skale, u Boljšoj teatru i pozorištu Stanislavski u Moskvi, te londonskom Rojal Albert Holu, i brojnim drugim scenama širom planete.\nPoznat je i po svom buntovništvu protiv establišmenta i pozivima da se klasičan balet izvuče iz elitističkih krugova. Nastup na Exitu je upravo jedan od takvih iskoraka u neklasični scenski izraz: "Ne mogu da dočekam da nastupim na najboljem evropskom festivalu. Ovogodišnja tema Exita je u potpunosti u skladu sa mojim umetničkim senzibilitetom. Sloboda je ono čemu svi treba da težimo. Lični osećaj slobode za mene je esencijalan, a nastup na Exitu je manifest te slobode", izjavio je Polunjin.


Microlab B-70BT Aktivni drveni zvucnici 2.0 20W RMS(2x10W) 3,5mm Bluetooth (B70BT) - Idealno.rs\n/ Računari i oprema / Slika i zvuk / Zvučnici / Microlab B-70BT Aktivni drveni zvucnici 2.0 20W RMS(2x10W) 3,5mm Bluetooth (B70BT)\nMicrolab B-70BT Aktivni drveni zvucnici 2.0 20W RMS(2x10W) 3,5mm Bluetooth (B70BT)\nPonuda prodavnice iscom za proizvod Microlab B-70BT Aktivni drveni zvucnici 2.0 20W RMS(2x10W) 3,5mm Bluetooth (B70BT). Ispravnost cene i podataka proveri na internet stranici prodavnice.\nMicrolab M-200BT PLATINUM * Aktivni drveni zvucnici 2.1 50W RMS(26W, 2x12W) BLUETOOTH dalj (M200BTPL)\nGenius SP-HF800B 2.0, 20W\nod 4.766,21 DIN\nLogitech Z333, 40W RMS, 2x8watts + 24watts\nRacunari All-in-one HP Desktop AIO 8300 TS i3-3220 4G 500GB WIN7 Pro, C2Z23EA\nod 108.000,00 DIN\nIdealno.rs je vodeći portal za upoređivanje cena u Srbiji, koji omogućava potrošačima da kupuju pametno. Uporedi ponude prodavnica za Microlab B-70BT Aktivni drveni zvucnici 2.0 20W RMS(2x10W) 3,5mm Bluetooth (B70BT) i izberi najbolju. Zvučnici iz kategorije Slika i zvuk je najbolja kupovina, ukoliko želiš kvalitetan proizvod po najboljoj ceni.\nPročitaj opis proizvoda Microlab B-70BT Aktivni drveni zvucnici 2.0 20W RMS(2x10W) 3,5mm Bluetooth (B70BT) i vidi da li ti odgovara ili pogledaj druge proizvode brenda MICROLAB. Opis i tehnički podaci proizvoda Microlab B-70BT Aktivni drveni zvucnici 2.0 20W RMS(2x10W) 3,5mm Bluetooth (B70BT) se mogu razlikovati od onih u internet prodavnici u kojoj obavljaš kupovinu. Microlab B-70BT Aktivni drveni zvucnici 2.0 20W RMS(2x10W) 3,5mm Bluetooth (B70BT) je dostupan u prodavnici iscom po ceni, koja je navedena pored svakog prodavca u meniju "Prodavnice".\nGarantne uslove za Microlab B-70BT Aktivni drveni zvucnici 2.0 20W RMS(2x10W) 3,5mm Bluetooth (B70BT) proveri u prodavnici u kojoj nameravaš da obaviš kupovinu. Slika za Microlab B-70BT Aktivni drveni zvucnici 2.0 20W RMS(2x10W) 3,5mm Bluetooth (B70BT) je simbolična, zato se pre kupovine u prodavnici uveri da je proizvod isti.\nSnaga: 20W, (2x10W) Frekfencija: 40Hz - 20kHz Dimenzije zvučnika: 4" + 2” Dimenzije: 135x185x229mm Bluetooth povezivanje + 3,5mm -Stereo sistem -Idealni za TV, CD/DVD i MP3/MP4 plejere -Kvalitetan zvucnik od


Globalna kriza smanjila priliv stranih investicija u BiH u prvih devet mjeseci ove godine: Ino-ulaganja prepolovljena - Akta.ba\nGlobalna kriza smanjila priliv stranih investicija u BiH u prvih devet mjeseci ove godine: Ino-ulaganja prepolovljena\n21.10.2009. 08:30 / Izvor: Nezavisne novine\nPriliv stranih investicija u BiH u prvih devet mjeseci ove godine smanjen je za 56 odsto u poređenju s istim prošlogodišnjim periodom na 228 miliona evra, pokazuju zvanični podaci.\nU Agenciji za promociju stranih investicija u BiH (FIPA) ocjenjuju da je osnovni razlog smanjenja priliva ino-ulaganja globalna ekonomska kriza, a potom i usporena privatizacija nekih od velikih firmi i odgađanje realizacije kapitalnih projekata.\nNajveći pojedinačni investitor u prva tri kvartala ove godine bila je austrijska Raiffeisen banka s uloženih 25,5 miliona evra u novi poslovni objekat u Sarajevu. Na drugom mjestu je slovenačka firma "Energogroup", koja privodi kraju izgradnju hotelsko-uslužnog centra HIT u Brčkom u koji je, u ovoj godini, uložila 20 miliona evra. Slijede ruska "Optima grupa", koja upravlja naftnom industrijom RS, a koja je preuzela lanac benzinskih pumpi "Zovko" iz Žepča za 12,7 miliona evra. Slovenački "Tuš" je i u ovoj godini otvorio tri nova poslovna objekta u Modriči, Doboju i Istočnom Sarajevu, u koja je ukupno uložio 11,8 miliona evra. Hrvatska "Adris grupa" kupila je 51 odsto akcija firme "Opresa" iz Sarajeva za 6,2 miliona evra, dok je austrijska firma "Energy Easter Europe Hydro Power" uložila 4,4 miliona evra u izgradnju male hidroelektrane na rijeci Sućešci.\nPosmatrajući po državama, u periodu januar - septembar, najveća ulaganja u BiH stigla su iz Slovenije (46,3 miliona evra), zatim Austrije (36,9 miliona evra), Hrvatske (13,9 miliona evra), Rusije (12,8 miliona evra), te Njemačke (10,2 miliona evra).\nIgor Gavran iz Sektora za makroekonomski sistem u Spoljnotrgovinskoj komori BiH, navodi da je na smanjenje stranih investicija dijelom uticala globalna recesija, koja je, prema njegovom mišljenju, odvratila mnoge postojeće investitore od novih ulaganja.\n"Međutim, ključni problemi zbog kojih su strane investicije u BiH manje u odnosu na zemlje u regionu kako ove tako i proteklih godina, ukoliko izuzmemo specifične slučajeve poput prodaje `Telekoma Srpske`, su loš poslovni ambijent i nemirna politička situacija", ocijenio je on.\nOn ukazuje da političko narušavanje imidža BiH u svijetu pogotovo šteti u vrijeme aktuelne svjetske ekonomske krize kada su investitori dodatno oprezni i osjetljivi na bilo kakve turbulencije na ciljanom tržištu. Na manji priliv ino-ulaganja, naglašava, uticalo je i odlaganje privatizacije velikih kompanija u Federaciji BiH, kao što su "BH Telecom" i HT Mostar.\n"BiH se u budućem periodu mora okrenuti većoj podršci domaćim investitorima koji, istina, ne raspolažu velikim sredstvima kao strane kompanije, ali se i ne obaziru toliko na politički rizik zemlje. S razvojem domaće privrede sigurno bi se i povećao interes stranih investitora", smatra Gavran.\nEnergy Easter Europe Hydro Power\nmale hidroelektrane na rijeci Sućešci\nEG ENERGOGROUP d.o.o. Sarajeo\nul. Kemala Kapetanovića broj 45 71000 Sarajevo


Apelacioni sud u Beogradu produžio je za još do tri meseca pritvor kruševačkom kriminalcu Zoranu Jotiću Jotki (64) osumnjičenog da je organizovao kriminalnu grupu koja je prošle godine likvidirala Dejana Stankovića zvanog Ždrokinac.\nPritvor je odlukom Apelacionog suda od 11. septembra produžen za tri meseca i Igoru Gajiću, tako da im obojici po ovoj odluci može trajati do 11. decembra, rečeno je Tanjugu u tom sudu.\nKO JE KO U JOTKINOJ BANDI Uhapšen zbog ubistva Ždrokinca, sa njim "pale" tri žene i jedna CELA PORODICA\nOstalim osumnjičenim za pripadništvo Jotićevoj kriminalnoj grupi, ubistvo, iznude i pranje novca, pritvor je produžen za još mesec dana odlukom sudije za prethodni postupak Specijalnog suda u Beogradu.\nOvaj slučaj, koji koji je vodilo kruševčko tužilaštvo nedavno je preuzelo Tužilaštvo za organizovani kriminal u Beogradu, i trenutno je još u fazi istrage.\nFoto: screenshot B92 / screenshot\nZoran Jotic Jotka\nSpecijalni sud je produžio pritvor za još 30 dana Saši Zoraji, Ivi Petrović i Vuku Petroviću i Stefanu Radulcu, dok su Nenad Jovanović zvani Mali Bidža i Jotićeva supruga Marija u kućnom pritvoru sa elektronskim nadzorom, rečeno je Tanjugu u tom sudu.\nPOMOGAO UBICI DA SE SAKRIJE Jotka i njegova grupa pali zbog ubistva Ždrokinca, a sada su poznate i uloge članova grupe\nJotić je prošle godine izašao iz zatvora gde je odslužio kaznu od 15 godina na koju je bio osuđen presudom Specijalnog suda u Beogradu kao šef kriminalne grupe koja je rektirala privatnike u Rasinskom okrugu kao i jer je podmitio sudiju Vrhovnog suda koji je trebalo da odlučuje o njegovoj presudi.\nU pritvoru i zatvoru je bio od akcije "sablja" marta 2003. godine\nKako je saopšteno iz MUP-a nakon njihovog hapšenja, Gajić se sumnjiči da je dovezao Radulca na mesto ubistva, dok je Jotić organizovao njegovo skrivanje i prebacivanje u Bosnu i Hercegovinu.\nJOTKA SA PRIJATELJIMA PROGANJAO SUPRUGU SVOG SUPARNIKA Vođa kruševačkog klana MESECIMA PRATIO ženu\nZoraja i Petrovići terete se da su pomogli Radulcu nakon izvršenja ovog krivičnog dela.\nJotiću se na teret stavlja i da je tokom 2018. godine od jednog mukarca iz okoline Kruševca, uz primenu fizičke sile i zastrašivanja, tražio novac na ime navodnog duga. Njegova supruga Marija, se sumnjiči za pranje para, jer je u nameri da prikrije nezakonito poreklo novca, zaključila je ugovor o zajmu od 300.000 evra sa osumnjičenim Jovanovićem, uz obavezu plaćanja mesečne kamate.\nNavodno je i zemljište koje je prethodno dobila na poklon prodala jednom privrednom društvu, čiji je direktor Jovanovićev otac i to za iznos daleko veći od procenjene tržišne vrednosti.\nOTKRIVENE ULOGE U UBISTVU ŽDROKINCA Mali Bidža i porodica ubijenog Jotkinog druga "pali" u policijskoj akciji u Kruševcu\nJOTKA PONOVO NA SLOBODI Proveo deceniju i po u Zabeli, a po izlasku na slobodu uhapšen zbog UBISTVA SVOG ZAŠTITNIKA\nŠOK ODBRANA OPTUŽENOG ZA KRAĐU TESTA ZA MALU MATURU "Otišao sam da povraćam i poneo sam prazan papir"\nIgor Stamenković (42) radnik štamparije Politike, koji je optužen da je u junu ove godine ukrao kombinaciju testova iz matematike za malu maturu, danas je u Višem sudu u Beogradu izneo detaljnu odbranu.


Međunarodni dan ponosa LGBT osoba | Stop diskriminaciji!\nPovodom Međunarodnog Dana ponosa lezbejki, gej muškaraca, biseksualnih i transrodnih osoba, Zaštitnik građana i Labris – organizacija za lezbejska ljudska prava, razvili su zastavu duginih boja, simbol LGBT osoba širom sveta, sa zgrade u kojoj se nalaze prostorije Zaštitnika građana.\nImajući u vidu da se širom sveta Dan ponosa obeležava Povorkama ponosa i marševima centralnim ulicama glavnih gradova, ovim simboličkim činom želeli smo ne samo da obeležimo Dan ponosa LGBT populacije, već i da ukažemo na uskraćivanje prava na javno okupljanje LGBT osobama u Srbiji. Prva Parada ponosa 2001. godine u Srbiji je prekinuta nasiljem desničarskih i fašističkih organizacija, pojedinih predstavnika crkve i nekih političkih partija, dok je prošlogodišnja Povorka ponosa bila zabranjena od strane Ministarstva unutrašnjih poslova samo 24 sata pre početka.\nPodsećamo da ni devet meseci nakon zabrane niko nije odgovarao zbog homofobičnih pretnji i nasilja, a da fašističke i desničarske organizacija, koje su mesecima otvoreno pozivale i najavljivale nasilje nad pripadnicima jedne manjine, nisu sankcionisane i slobodno deluju na javnoj sceni Srbije. Pozivamo odgovorne državne institucije da konačno počnu da primenjuju zakone koji štite LGBT populaciju, da prepoznaju i kazne nasilje nad gejevima i lezbejkama tako što će uhapsiti i procesuirati prestupnike, te da obezbede uslove za održavanje Parade ponosa.\nLabris ovim putem pozdravlja zalaganje za LGBT ljudska prava koje čini Zaštitnika građana, ali sa žaljenjem konstatuje da je ova institucija jedna od retkih u Srbiji koja aktivno sarađuje sa predstavnicima LGBT organizacija i podržava pravo na seksualnu orijentaciju i delima, a ne samo rečima.\nČestitamo Međunarodni Dan ponosa svim LGBT osobama!\nkratak pregled medijskog izveštavanja o akciji:


Ministrica za rad, socijalnu politiku, raseljena lica i izbjeglice Kantona Sarajevo Amela Dautbegović primila je danas savjetnicu u Ambasadi Narodne Republike Kine u BiH Li Yujie i prvog sekretara Guo Zhija koji su je ovom prilikom upoznali sa saradnjom koju ova ambasada ima sa Centralnom kuhinjom Crvenog križa KS.\nPredsednik pokrajinske vlade Igor Mirović i predsednik narodnog političkog komiteta kineske provincije Hajnan Ju Sjan potpisali su danas protokol o saradnji Autonomne pokrajine Vojvodine i te kineske provincije. Mirović je rekao da su u pokrajinskoj vladi sa nestrpljenjem očekivali dan kada će biti potpisan dokument koji, kako je kazao, potvrđuje veliko prijateljstvo naroda Srbije i Kine.\nMinistar poljoprivrede Branislav Nedimović izjavio je danas da je Srbija dobila neophodne sertifikate za izvoz jagnjetine i govedine u Kinu. Dogovor o saradnji potpisali su zvaničnici Kine i Srbije 2015. godine, što je omogućilo, naglasio je on, da se usaglase procedure kako meso na kvalitetan način može da se plasira na prostor Kine.