Ovo može samo u Vučićevoj Srbiji: Nemaju pijaću vodu a hoće da proizvode pivo\nIzvor: Vaseljenska TV, 28.Avg.2018, 23:01\nZrenjanin-Ministar prosvete, nauke i tehnološkog razvoja Srbije Mladen Šarčević otvorio je u Zrenjaninu drugi naučno-stručni Simpozijum pod nazivom „Pivo, pivarstvo i hmeljarstvo“.\nMinistar je izjavio da je skup bitan ne samo sa privrednog aspekta, već i naučnog jer su se okupili naučnici iz regiona – Slovenije, Hrvatske, Češke, >> Pročitaj celu vest na sajtu Vaseljenska TV << Slovačke, Makedonije i Srbije, a da je bitan njihov doprinos i iskustva koje postižu.Kazao je i da simpozijum koji ima naučni karakter objedinjuje više stvari kao što su oprema, proizvodnja sirovina, tehnologije i da sadejstva nauke, privrede i proizvođača čine ovu manifestaciju lepom.\nUžas na zrenjaninskoj onkologiji: Umiru gladni, bez klime, i uz miševe\n„Važno da više ministarstava učestvuje u ovome, kao što je to Ministarstvo poljoprivrede, Ministarstvo nauke, i naravno, obrazovanje jer mi školujemo kadrove još na srednjoškolskom i tehnologe za proizvodnju i preradu piva“, kazao je Šarčević.\nO važnosti, značaju i ciljevima Simpozijuma „Pivo, pivarstvo i hmeljarstvo“ govorili su profesori Radovan Pejanović i Viktor Nedović, predsednik organizacionog odbora i predsednik naučnog odbora.\nGradonačelnik Zrenjanina Čedomir Janjić izrazio je zadovoljstvo što se tako značajna manifestacija održava u tom gradu sa dugom tradicijom pivarstva i izjavio da više od godinu dana vodi pregovore sa jednom pivarskom kompanijom.\nOn je dodao da postoji šansa da se već ove godine „pije Zrenjaninsko pivo“.\nThe post Ovo može samo u Vučićevoj Srbiji: Nemaju pijaću vodu a hoće da proizvode pivo appeared first on Vaseljenska TV.\nIzvor: B92, 29.Avg.2018, 11:02\nMinistar prosvete, nauke i tehnološkog razvoja Mladen Šarčević otvorio je u Zrenjaninu naučno-stručni Simpozijum pod nazivom "Pivo, pivarstvo i hmeljarstvo"...Ministar je izjavio da je skup bitan ne samo sa privrednog aspekta, već i naučnog jer su se okupili naučnici iz regiona - Slovenije,...


Sve manje sezonskog posla u EU za bh. građane – Kladusa.Net\nSve manje sezonskog posla u EU za bh. građane\nPrema procjenama Evropske komisije, svake godine u EU radi više od 100.000 sezonskih radnika iz trećih zemalja. Tradicionalno, to su uglavnom radnici potrebni za rad tokom poljoprivredne sezone, zatim u turizmu i ugostiteljstvu te nešto manji broj sezonskih radnika koje traži građevinska industrija.\nEvropska unija je početkom juna prezentovala plan za objavu Direktive o sezonskom zapošljavanju, koja ima za cilj olakšati pristup EU tržištu rada sezonskim radnicima iz trećih zemalja.\n“Nizom rješenja nastojat će se osigurati uslovi u kojima radnici iz trećih zemalja mogu očekivati da na tržištu EU budu ispoštovana njihova osnovna prava kao što su potpisan ugovor o radu, definisano radno vrijeme, definisan iznos plate, osigurani minimalni uslovi rada i slično”, kaže Marko Martić, izvršni direktor Centra za istraživanja i studije GEA iz Banje Luke.\nUgostiteljstvo i građevina\nIzmeđu ostalog, kaže Martić, sezonskim radnicima, koji dolaze iz zemalja van EU, bit će garantovana prava na minimalnu platu i pristojan smještaj. Pri tome su poljoprivreda i turizam izdvojeni kao sektori u kojima najčešće dolazi do sezonskog zapošljavanja i u kojima je posebno važno osigurati fer uslove rada za radnike iz trećih zemalja.\nŠto se tiče sezonskih radnika iz BiH, najveći broj njih odlazi na rad u Hrvatsku i Crnu Goru kako bi radili u ugostiteljstvu i građevinskoj industriji. Međutim, budući da BiH nema sporazume o sezonskom zapošljavanju naših radnika, najveći broj ih na sezonski rad odlazi samostalno, a često se zapošljavaju nacrno, podaci su državne Agencije za rad i zapošljavanje.\n“Postoji još jedan važan faktor, a to je da se naši građani, koji posjeduju dvojno državljanstvo neke od susjednih zemalja, u tim zemljama vode kao domaća radna snaga, tako da ne postoje precizni podaci o broju naših građana koji odlaze na sezonski rad”, kazao je za Klix.ba Boris Pupić, stručni saradnik za informisanje Agencije za rad i zapošljavanje.\nAgencija za rad i zapošljavanje BiH redovno dobiva oglase kojima se traži radna snaga iz BiH.\n“Međutim, to je mali broj oglasa s obzirom na zaintersiranost naših građana. Mi smo prošle godine imali 14 oglasa za ove države, a ove godine 4”, pojašnjava Pupić.\nPrema podacima EURES-a, Evropskog portala za mobilnost radne snage, profili radnika, koji se u oglasima za posao najčešće traže na tržištima rada u EU su stručnjaci s praktičnim iskustvom u oblasti telekomunikacija, programeri, IT eksperti, mašinski i elektroinžinjeri, farmaceuti, arhitekti i sl.\n“Ti profili radnika su posebno traženi u onim EU zemljama u kojima naši građani najčešće traže zaposlenje, kao što su Slovenija, Austrija i Njemačka. Pored visokoobrazovanih, evidentna je sezonska potražnja za radnicima nižih kvalifikacija, kao što su ugostiteljski radnici, kuhari, konobari, građevinski radnici, zidari, tesari, varioci, radnici angažovani na čišćenju i održavanju, vozači i drugi”, pojašnjava Martić za Klix.ba te dodaje kako treba imati u vidu da je dobar dio tih poslova sezonskog karaktera, najčešće u trajanju od 3 do 6 mjeseci.\nNema negativnih iskustava\nOsim navedenih zanimanja, zemlje EU konstantno traže usluge medicinske njege te brige o djeci i starijim osobama, što je posljedica specifičnih demografskih kretanja i starenja stanovništva u većini zemalja članica EU.\n“Nažalost, dosadašnje iskustvo pokazuje da su radnici iz BiH najčešće angažovani na poslovima koji su slabije plaćeni (građevinski radnici, radnici u poljoprivredi, pomoćni radnici u ugostiteljstvu, radnici na čišćenju i održavanju) i gdje postoje nešto lošiji uslovi rada, a za čije obavljanje nije potrebno naročito dobro znanje stranog jezika, niti izrazito visoke kvalifikacije”, tvrdi naš sagovornik.\nBh. građani, koji su na ovaj način našli posao, nisu imali negativna iskustva, jer iza njih stoji Agencija, koja je dužna provjeriti poslodavca i njegovu mogućnost da radniku isplati naknadu koja je dogovorena.\n“Međutim, veliki broj konkursa se oglasi putem medija, što zakon u BiH dozvoljava, ili privatnih agencija za posredovanje u zapošljavanju i u ovim slučajevima je bilo nekih nepravilnosti u kojima su naši radnici oštećeni”, pojašnjava Pupić.


Mlađo Radić zatražio ranije puštanje na slobodu - GradPrijedor.com - Portal grada Prijedora\nHome»Društvo»Mlađo Radić zatražio ranije puštanje na slobodu\nMlađo Radić zatražio ranije puštanje na slobodu\nNekadašnji policajac Mlađo Radić, koji u Francuskoj služi 20-ogodišnju kaznu zatvora zbog zločina u logoru Omarska 1992. godine, predao je molbu za prijevremeno puštanje na slobodu, uz obrazloženje da će u avgustu odslužiti dvije trećine kazne.\nMolba za Radićevo ranije puštanje na slobodu predata je predsjedniku Haškog tribunala Patriku Robinsonu od kojeg je zatraženo da uzme u obzir zdravstveno stanje podnosioca molbe i da zatraži nove informacije o njegovom zdravlju.\nBranilac Toma Fila u podnesku navodi da se Radić dobro ponašao prema zatvorskom osoblju i da mu nije bila izrečena nijedna disciplinska mjera, te da je proces rehabilitacije bio uspješan.\nPrema francuskom zakonodavstvu, osuđenik ima pravo na prijevremeno oslobađanje nakon što odsluži više od polovine kazne.\nPraksa Tribunala je da prijevremeno oslobađanje odobri onima koji su odslužili dvije trećine kazne i iz tog razloga u aprilu prošle godine odbijena je Radićeva molba za pomilovanje.\nNekadašnjem policajcu Mlađi Radiću suđeno je u Hagu u predmetu „Kvočka i drugi“, zajedno sa Miroslavom Kvočkom, Dragoljubom Prcaćem, Milojicom Kosom i Zoranom Žigićem zbog zločina u logorima Omarska, Keraterm i Trnopolje.\nRadić je uhapšen i predat Haškom sudu u aprilu 1998. godine.\nŽalbeno vijeće Tribunala potvrdilo je Radiću kaznu od 20 godina zatvora u februaru 2005. godine da bi potom u novembru iste godine bio prebačen u zatvor u Francuskoj.


Privreda na putu oporavka, na krilima turističke sezone – Bankar.me\nSeptember 6, 2021 Članci, CRNA GORA, FINANSIJE, SVE VIJESTI Leave a comment\nCrnogorska privreda je u prethodnih nekoliko mjeseci krenula putem oporavka, a sve na krilima uspješne turističke sezone, kazali su iz Ministarstva ekonomskog razvoja. Iz tog resora Vlade navode da je pandemija korona virusa imala negativan uticaj na globalnu ekonomiju, pa tako i na ekonomiju Crne Gore, koja je u velikom dijelu zavisna od turističke industrije, koja je među prvim bila na udaru.\n– U prethodnih nekoliko mjeseci pravovremenim planiranjem i kvalitetnim odlukama uspjeli smo da pospješimo ekonomsku aktivnost naše privrede, pa zbog toga možemo reći da je, za razliku od prethodne godine, crnogorska privreda krenula putem oporavka, a sve na krilima uspješne turističke sezone – kazali su Pobjedi iz Ministarstva ekonomskog razvoja.\nIz Ministarstva nijesu mogli da preciziraju i odgovore na pitanja naše redakcije na koje djelatnosti je korona kriza najmanje uticala posljednjih mjeseci ili uopšte nije uticala, odnosno u kojim djelatnostima su posljednjih nekoliko mjeseci postizani najbolji rezultati. Predstavnici Ministarstva su naveli da oni nemaju te podatke.\nIz tog resora Vlade navode da je Crna Gora mala država, sa ranjivom ekonomijom, pa svaki pad ekonomske aktivnosti dovodi od povećanja nezaposlenosti, odnosno gubitka radnih mjesta i zatvaranja jednog dijela preduzeća.\n– Negativni efekti prouzrokovani pandemijom, kao i izuzetno teška prošlogodišnja turistička sezona, kao rezultat loših odluka tadašnjeg rukovodstva Vlade, doveli su do pada ekonomske aktivnosti u Crnoj Gori do čak 86 odsto – tvrde u Ministarstvu.\nIz Ministarstva dodaju da je Vlada kao jedan od glavnih ciljeva postavila ekonomski oporavak države, pa je u skladu sa tim u tekućoj godini usvojila dva paketa mjera podrške građanima u iznosu od 329 miliona eura.\n– U okviru prvog paketa mjera, koji je iznosio 163 miliona eura, podržane su najranjivije kategorije društva, kao i privreda. Lica koja su se nalazila na evidenciji Zavoda za zapošljavanje podržana su sa jednokratnom pomoći u iznosu od 100 eura. Sa druge strane, privreda je podržana kroz subvencionisanje zarada, odlaganje i reprogram plaćanja poreza i doprinosa na dohodak, podršku novom zapošljavanju, jednokratnu podršku privredi za uspostavljanje sistema za elektronsku fiskalizaciju, smanjenje troškova zakupa prostora u državnom vlasništvu i odlaganje ovih obaveza, kao skraćenje roka povraćaja PDV-a – rekli su predstavnici Ministarstva.\nOni su naveli da je Vlada u prvom kvartalu proširila opseg ugroženih djelatnosti i povećala subvencije tim djelatnostima sa 70 odsto na 100 posto minimalne bruto zarade. Takođe, povećan je maksimalni iznos za paušalno poresko oporezivanje sa 18.000 eura na 30.000 eura, čime je pružena pomoć i malim privrednim subjektima.\nU okviru drugog paketa mjera podrške građanima i privredi, koji je, kako kažu iz Ministarstva ekonomskog razvoja, imao fiskalni uticaj od 166 miliona eura, mjere su se odnosile na produženje roka za realizaciju kovid državne pomoći do kraja ove godine, povećanje limita podrške sa 800.000 eura na 1,2 miliona eura, zatim umanjenje godišnje naknade za korišćenje morskog dobra, subvencioniranje turoperatora (pomoć od 150.000 eura), turističke vaučere za izdavaoce privatnog smještaja u iznosu od 5,5 miliona eura, subvencioniranje kamate na reprogram postojećih kredita kod poslovnih banaka i IRF-a i dodjelu jednokratne pomoći turističkim vodičima.\n– Na osnovu prikazanih podataka o implementaciji Programa subvencionisanja zarada za prvi i drugi kvartal ove godine, kojim je podržano u ukupnom iznosu od preko 27 miliona eura, 97.362 zaposlena lica, može se zaključiti da su kreirane mjere i mehanizmi podrške adekvatno usmjereni prema djelatnostima u najugroženijim privrednim sektorima – smatraju predstavnici Ministarstva.\nOni dodaju da je u tom kontekstu Vlada 30. jula usvojila Program za unapređenje konkurentnosti privrede za 2021. godinu, koji će implementirati Ministarstvo ekonomskog razvoja, sa ciljem podsticanja proizvodnje, digitalizacije, cirkularne ekonomije i uvođenja međunarodnih standarda poslovanja, odobravanjem bespovratnih sredstava za postepeno prevazilaženje negativnih efekata krize u poslovanju sektora mikro, malih i srednjih preduzeća.\n– Posebna pažnja biće posvećena i podsticanju razvoja preduzetništva mladih, žena i zanatlija kao posebno „ranjivih“ ciljnih grupa, kako kroz posebnu programsku liniju, tako i kroz program u cjelini – istakli su iz Ministarstva.\nUkupan budžet opredijeljen za realizaciju Programa za unapređenje konkurentnosti privrede za ovu godinu je tri miliona eura. Javni poziv za učešće u programu je otvoren do 1. oktobra.\nIz Ministarstva ekonomskog razvoja su sredinom aprila kazali Pobjedi da je i pored posljedice pandemije evidentan i određeni broj djelatnosti koje su u prošloj godini imale bolje rezultate, odnosno promet u odnosu na 2019. godinu.\n– Riječ je o oko 50 djelatnosti koje su u 2020. godini imale veći promet u odnosu na 2019. godinu, kao što je trgovina na malo kompjuterima, perifernim jedinicama i softverom u specijalizovanim prodavnicama, trgovina na malo cvijećem, sadnicama, sjemenom, đubrivima, kućnim ljubimcima i hranom za kućne ljubimce u specijalizovanim prodavnicama, proizvodnja homogenizovanih hranljivih preparata i dijetetske hrane, prerada i konzervisanje ribe, ljuskara i mekušaca, proizvodnja keramičkih predmeta za domaćinstvo i ukrasnih predmeta, proizvodnja plastičnih masa u primarnim oblicima, proizvodnja sapuna i deterdženata, sredstava za čišćenje i poliranje, proizvodnja mašina za poljoprivredu i šumarstvo itd. – naveli su ranije iz Ministarstva.\nPredstavnici Ministarstva tada su istakli da je, međutim, vrlo teško govoriti o direktnim ili indirektnim uticajima čak i u djelatnostima koje su imale pozitivan trend, jer je, kako su kazali, i on možda bio manji u ovakvim uslovima poslovanja.\nPOJMOVIcrnogorska ekonomija ljetnja turistička sezona Prihodi od turizma\nPrevious Hodate po stanu i proizvodite struju\nSljedeći U Kini istovremeno srušeno 15 nebodera (video)


Ofanziva talibana u Avganistanu: Napadnute ambasade i parlament\nPolicija štiti zgrade od napada talibana\nNekoliko eksplozija i rafalna paljba čuli su se u delovima glavnog grada Avganistana, Kabula, uključujući i dobro čuvan deo gde su smeštena diplomatska predstavništva, javlja AFP. Prema podacima BBC, poginulo je 14 pobunjenika, a 23 policajaca i civila je povređeno.\nKako javljaju svetske agencije, meta napada su zgrada parlamenta i sedište predsednika Avganistana, nekoliko ambasada kao i UN i NATO sedište u tom gradu.\nTalibani su objavili da su desetine bombaša samoubica napali Kabul te provincije Logar, Paktia i Nangarhar. Razlog je, kako su naveli, paljenje Kurana i ubistvo 17 civila koje je izveo američki marinac. BBC javlja da je ovo prvi ovakav napad u poslednjih šest meseci.\nNATO je objavio da su napadi registrovani na sedam lokacija u Kabulu.\nJedna raketa pogodila je stražarsku kulu u okviru britanske ambasade, a druga je ispaljena na kuću koju koriste britanske diplomate, svedoci su rekli agenciji Rojterrs.\nAvganistanska televizija Shamshad TV, javila je da je osam ljudi povređeno u napadima u Gardezu u provinciji Paktia.\n"Ti su napadi početak proletnje ofanzive koju planiramo već mesecima", kazao je Rojtersu portparol talibana Zabihula Mudžahid. On je dodao da u napadima, koji su počeli pre tri sata, sudeluju desetine talibanskih boraca, naoružani teškim i lakim oružjem, a neki su i opasani eksplozivom.\nPortparol avganistanskog parlamenta izjavio je medijima da je napadnuta zgrada parlamenta i ambasada Rusije.\nAmerička ambasada je oglasila alarme i upozorila osoblje da se skloni, javljaju novinari AFP-a koji imaju svoje kancelarije blizu ambasade u naselju Vazir Ekbar Kan.\nNovoizgrađeni hotel "Kabulska zvezda", koji se nalazi u neposrednoj blizini velike američke vojne baze, ureda Ujedinjenih nacija i predsedničke rezidencije, navodno je zapaljen.\nRazmena vatre u Kabulu\nTalibani su preuzeli odgovornost za ovaj napad, a njihov portparol je naveo da su glavne mete bile ambasade Nemačke i Velike Britanije, kao i sedište NATO.\nTalibani tvrde da su izveli napade i u drugim gradovima poput Džalalabad i Gardeza. U Džalabaladu je sedmoro ljudi povređeno u napadu dva bombaša samoubice koji su se razneli na gradskom aerodromu.\nAbdulhadi, jedan od zaposlenih u Svetskom programu hrane u Džalalabadu, rekao je za BBC: “Vojna avio baza SAD je napadnuta. Čuli smo niz eksplozija i morali smo da se sklonimo u sklonište”.\nMilitanti su, kako javlja BBC, zauzeli i zgradu parlamenta u Pul-e-Alamu, glavnom gradu provincije Logar, a policija javlja da se i dalje čuje pucnjava.\nPucnjava se čula i u provinciji Paktia, gde su talibani zauzeli takođe jednu zgradu.\nVIDEO: Napadnute ambasade u Kabulu


Novi rebalans budžeta Grada Prokuplja zbog infrastrukturnih projekata: Veoma uspešna godina - Topličke Vesti\nNovi rebalans budžeta Grada Prokuplja zbog infrastrukturnih projekata: Veoma uspešna godina\nPROKUPLJE- Na današnjoj sednici, Skupština Grada Prokuplja usvojila je Odluku o izmeni ovogodišnjeg budžeta za 2021. godinu, na osnovu koje je on uvećan za oko 100 miliona dinara.\nObrazlažući ovaj, drugi po redu rebalans budžeta u ovoj godini, gradonačelnik Prokuplja Milan Aranđelović je istakao, da je on neophodan kako bi se uskladili rashodi i prihodi i pokrili troškovi investiranja u važne objekte, koje je lokalna samouprava imala ili koje će imati do kraja ove kalendarske godine.\n-Poznato vam je da smo tokom 2021. godine pokrenuli izgradnju nekih kapitalnih investicija, važnih za naše građane, a sredstva koja se ulažu u gradnju podložna su promenama, rekao je gradonačelnik Aranđelović.\nOn je istakao da će sredstvima od rebalansa do kraja ove godine biti izgrađeno i rekonstruisano više gradskih i seoskih ulica, a da je 60 miliona planirano za otpremnine radnika u Sportskom centru, koji je u postupku likvidacije.\nGradonačelnik Aranđelović je naglasio da trenutno u prokupačkom budžetu ima oko 350 miliona dinara, ušteđenih sredstava.\n-Može se računati na još neka dodatna ulaganja i investiranja u objekte od važnosti za građane Prokuplja, što sve ukazuje na to da će 2021. godina bila jako uspešna za naš grad, naglasio je gradonačelnik Prokuplja.\nNa Skupštini je usvojen i Predlog Odluke koncesionog projekta javno privatnog partnerstva sa elementima koncesije za finanasiranje, upravljanje i obavljanje komunalnih delatnosti vezanih za gradsku čistoću, tržnicu, parking servis i gradsko zelenilo, koje su do nedavno bile u obavezi JKP „Hameuma“.\nObrazlažuli ovu Odluku gradonačelnik Aranđelović je naglasio da je ona kao Predlog morala prvo da bude usvojena na Komisiji za javno privatna partnerstva Republike Srbije, a da će konkurs za koncesionara biti raspisan već na sledećoj sednici Skupštine grada.\n-Kada se bude uveo u rad novi koncesionar to će značiti oko 120 miliona uštede za Grad Prokuplje i mnogo kvalitetnije i bolje usluge za građane, istakao je Aranđelović podvlačeći da je do sada subvencionisanje JKP „Hameum“ Grad koštalo oko 350 miliona dinara na godišnjem nivou.\n-Građani će odmah osetiti boljitak, grad će biti čistiji i uređeniji, jer će novi koncesionar imati obavezu da dva puta mesečno pere gradske ulice, a više puta nedeljno ih mašinski i ručno čisti, istakao je gradonačelnik Aranđelović ističući da će se četiri veoma važne komunalne delatnosti, šistoća, zelenilo, tržnice i parking servis, obavljati kvalitetno u narednih 15 godina.\nJedna od tačaka dnevnog reda bila je i likvidacija Sportskog centra (SC) o kojoj je govorio Bratislav Rajković likvidacioni upravnik te ustanove.\nRajković je naglasio da je otvoren likvidacioni postupak SC i njena aktivna imovina procenjena na oko 42 miliona dinara, od kojih većina predstavlja rashode i potraživanja poverilaca.\nKako je naglasio, likavidacija SC biće završena do kraja ove i početkom sledeće kalendarske godine.\nSkupština je danas dala saglasnost i na Treću izmenu programa poslovanja JKP „Hameuma“ na osnovu koje će tom preduzeću biti omogućena kupovina dve polovne cisterne za vodu, obzirom da sada raspolažu samo sa jednim takvim vozilom.\nIzmeđu ostalog na današnjem zasedanju prokupačke Skupštine usvojena je i informacija o radu škola i predškolske ustanove „Neven“ u 2021/22 godini na osnovu koje je zaključeno da je Grad Prokuplje mnogo truda, pažnje i sredstava uložio u poboljšanje uslova školovanja dece i mladih i da je to dalo dobre rezultate jer su đaci pokazali odličan uspeh tokom školovanja.\nPored još nekih proceduralnih pitanja usvojene su i odluke o prodaji gradskog građevinskog zemljišta u svojini Grada javnim nadnetanjem, kao i neka kadrovska rešenja koja se odnose na promene članova u školskim odborima.\nNa ovoj sednici formirana je i nova odbornička grupa koju sada čine „Ruska stranka“ i grupa „Zajedno za bolji grad“, a dosadašnji odbornik „Pokreta obnove Kraljevine Srbije“ Milan Đorđević prešao je u odborničku grupu „Srpske napredne stranke“ (SNS).\nKovid redar kaže:\n26. oktobra 2021. u 15:49\nSta glume ovi bez maske?\n26. oktobra 2021. u 16:25\nVojvodjanska ulica ?


Novi Grad - novosti\nNaslov: Novi Grad - novosti 22/10/2010, 15:56\nMinistar zdravlja i socijalne zaštite Republike Srpske Ranko Škrbić i načelnik opštine Novi Grad Snježana Rajilić juče su svečano otvorili novu zgradu porodične medicine u krugu Doma zdravlja u Novom Gradu.\nŠkrbić je izjavio da je Vlada RS u ovoj godini investirala oko 25 miliona maraka za unapređenje primarne zdravstvene zaštite, od čega 1,22 miliona maraka za dogradnju i opremanje zgrade porodične medicine u Novom Gradu.\n- Dom zdravlja nije samo institucija koja pruža zdravstvenu zaštitu i brine o pacijentima sa zdravstvenim problemima, već treba da posluži kao mjesto za promociju zdravlja i prevenciju bolesti kroz edukacije - rekao je Škrbić.\nRajilićeva je podsjetila da je opština pripremila projektnu dokumentaciju i obezbijedila 130.000 maraka.\nVršilac dužnosti direktora Doma zdravlja Zoran Rađenović kaže da u novom objektu već dvije sedmice radi deset ambulanti porodične medicine, pedijatrija, specijalističke službe i hitna pomoć i da su stvoreni uslovi za kvalitetnije pružanje usluga pacijentima.\nNova zgrada djelimično je izgrađena prije rata, a dogradnja i adaptacija počela je prošle godine.


"Fijat" iz Kragujevca ide i na tržište SAD - Kragujevac online - Sve o gradu na jednom mestu\nTrenutno se nalazite na strani: Vesti Info Grad Kragujevac "Fijat" iz Kragujevca ide i na tržište SAD\n"Fijat" iz Kragujevca ide i na tržište SAD\nčetvrtak, 08 decembar 2011 08:49\n"Fijat" iz Kragujevca ide i na tržište SAD. On je to rekao na svečanosti Komore italijansko-srpskih privrednika koja je kompaniji Fijat automobili Srbija (FAS) dodelila nagradu za izuzetno isticanje i podršku razvoja ekonomskih odnosa Srbije i Italije. Kako se navodi u saopštenju Komore, Ferara je rekao da je ta kompanija u Kragujevcu ove godine uložila 720 miliona evra od predviđenih 950 miliona evra.\nOn je rekao da FAS ulaže u neophodnu infrastrukturu, mehanizaciju i opremu za proizvodnju modela "el zero" kao i da će dovesti dobavljače iz Italije koji su tražili da budu koncentrisani u Kragujevcu ili najdalje do 25 kilometara.\nFerara je naveo da je bilo planirano da u Kragujevac dođe sedam dobavljača i da su se u međuvremenu zainteresovale još dve firme i dodao da bi dobavljači trebalo da ulože dodatnih 100 miliona evra u okviru tog projekta.


Sa prvog protesta u Gračanici: Vučiću, šta tačno znači razgraničenje Srba i Albanaca? - #PočeloJe\nSa prvog protesta u Gračanici: Vučiću, šta tačno znači razgraničenje Srba i Albanaca?\nIn Gračanica, Gradovi\nSa transparentom „1 od 5 miliona“, večeras se po prvi put šetalo u Gračanici, a glavna pitanja koje su uputili okupljeni građani bila su šta tačno znači razgraničenje Srba i Albanaca i ko je ubio Olivera Ivanovića.\nOrganizator protesta Branislav Marković poručio je da narod protestuje protiv privatizacije državnih institucija, cenzure javnih medija i gušenja slobodne misli, protiv sile i represije, ali i da traži da se otkrije ko je ubio Olivera Ivanovića.\n„Pitamo Aleksandra Vučića i za objašnjenje šta tačno znači razgraničenje Srba i Albanaca, kao i gde su linije i tačke tog razgraničenja, pod kakvim uslovima, i kakav je kompromis koji će iza toga proizaći“, rekao je Marković.\nIsto pitanje ponovila je i Rada Trajković, predsednica Evropskog pokreta Srba.\n„Želimo da znamo šta je to projekat ’razgraničenje’, projekat predsednika Vučića. I upravo zbog toga hoćemo da prođemo ulicama Gračanice, da pokažemo da želimo odgovore na pitanja koje samo on zna i koji obaveštava Međunarodne institucije, a ne obaveštava one na koje će se odnositi te odluke, a to su ljudi koji žive ovde “, rekla je ona.\nOkupljanje je počelo ispred policijske stanice, u samom centru Gračanice, a među okupljenima bili su i organizatori prošlonedeljenog protesta u Kosovskoj Mitrovici, Marko Jakšić i Dejan Nedeljković.\nJakšić je istakao da su ljudi izašli i na gračaničke ulice, jer su nezadovoljni stanjem koje vlada među srpskom zajednicom na Kosovu, te da su zabrinuti za svoju budućnost. „Ljudi ovde hoće da znaju šta ih čeka, hoće da znaju šta se desilo sa Oliverom“, rekao je Jakšić.\nPalančani poručili: Dostojni smo poštovanja, iako ne razmišljamo isto kao vlast!


MINISTAR SERTIĆ: ZALAŽEM SE ZA ČVRŠĆU PRIVREDNU SARADNJU U REGIONU – Balkanekspresrb.rs\nEKONOMIJA ⇒Direktorki Američke privredne komore u Srbiji Maji Piščević Sertić se zahvalkio na saradnji, koju ova institucija ima sa Vladom Srbije, ali i domaćim privrednim sektorom, posebno u oblasti unapređenja poslovanja privrednih subjekata i zakonske regulative\nMinistar Željko Sertić\nMINISTAR privrede Željko Sertić istakao je danas u razgovoru sa predstavnicima američkih privrednih komora Zapadnog Balkana da je neophodno čvršće povezivanje ekonomija u regionu kako bi se ostvario ekonomski rast.\n„Naša saradnja mora biti znatno efikasnija i na čvršćim osnovama nego što je to sada CEFTA sporazum, koji nije obavezujući. Neka vrsta carinske unije, koju je i u Berlinu nedavno pomenuo premijer Vučić, bi značajno unapredila ekonomiju u regionu, ali i pokazala Evropskoj uniji jasnu nameru Zapadnog Balkana da mu je imperativ – ekonomski prosperitet i privredni rast“, rekao je ministar Sertić.\nOn je direktorki Američke privredne komore u Srbiji Maji Piščević zahvalio na saradnji, koju ova institucija ima sa Vladom Srbije, ali i domaćim privrednim sektorom, posebno u oblasti unapređenja poslovanja privrednih subjekata i zakonske regulative.\nObostrano je izraženo zadovoljstvo što će Beograd, biti domaćin konferenecije američkih privrednih komora u regionu „New see – see the potential“, a koja će se održati 27. i 28. marta naredne godine u Beogradu.\nOva investiciona konferencija okupiće postojeće i potencijalne investitore u cilju povezivanja, predstavljanja i promovisanja regiona kao pogodnog za ulaganja.<\nTagsAmerička privredna komora MajA Piščević Željko Sertić


Grbić: Nedostajalo koncentracije i sreće\nBeta 1. jula 2016. 22:45\nSelektor odbojkaške reprezentacije Srbije Nikola Grbić rekao je danas da je njegova ekipa imala priliku da pobedi Iran, ali da im je za to nedostajalo sreće i koncentracije u ključnim trenucima.\n„Igrali smo jako dobro u prva dva seta, mnogo dobro smo primali servis, ali i napadali. To nas je dovelo do toga, da i pored velikog broja grešaka na servisu u tom drugom setu, kontinuiranim napadom i dobrom igrom privedemo set kraju i povedemo s 2:0. Posle toga je naš nivo igre opao… Oni su napravili neke izmene, koje su bile izuzetno dobre izmene, napravili su razliku, odigrali mnogo dobro, bez obzira na to, imali smo naše šanse, a čak smo imali i prednost u taj-brejku“, rekao je Grbić i dodao:\n„Mislim da nismo imali sreće… Jedna loša sudijska odluka s ‘čelendžom’ u taj-brejku, koji je očigledno bio na našoj strani, ponekad napravi razliku koja je dovoljna da se izgubi set. Šteta, imali smo priliku da pobedimo i u ovoj utakmici“.\nOdbojkaška reprezentacije Srbije plasirala se na Završni turnir Svetske lige, iako je danas u Teheranu poražena od Irana s 2:3 u prvoj utakmici Grupe I trećeg vikenda prve divizije.\nIzabranike Nikole Grbića sutra od 15.30 po srednjeevropskom vremenu očekuje duel s Argentinom.\nSrbija je u ponedeljak uveče trebalo da leti u Iran, ali je let otkazan zbog nevremena. Odbojkaši su dan posle sleteli na istanbulski aerodrom sat vremena posle terorističkog napada i proveli su tri i po sata u avionu, da bi u zoru tek došli u hotel. Ekipa je u Teheran uspela da otputuje tek u sredu uveče, posle leta koji je kasnio.\n„Moramo da se koncentrišemo na ono šta moramo da radimo, to je jedini pravi put kako bismo prevazišli sve probleme. Dva meseca pričamo o problemima s kojima možemo da se susretnemo Ta lista je dugačka… Mi se nalazimo trenutno u problemu, za pet dana odradili smo samo jedan trening, a ovo putovanje je bilo kakvo je bilo, još je u dvorani danas bilo vruće, jak protivnik… Ali ne smemo da pričamo o tome, već moramo da se koncentrišemo na narednog protivnika“, rekao je Grbić.\nUmro legendarni odbojkaš Miodrag Gvozdenović\nĐoković i Marej ponovo na terenu\nDončić piše istoriju, pridružio se Džejmsu, Durentu i Entoni\nKomninos: Prioritet moraju da budu nacionalne lige\nPobede Voždovca, N.Pazara i Proletera\nBajern osvojio devetu uzastopnu šampionsku titulu u…


Home / Mladi info / Takmičenje mladih lidera Ideas For Action 2020\nGrupa Svjetske Banke i Zicklin centar objavljuju poziv za takmičenje mladih lidera pod nazivom „Ideas For Action 2020”. Tema takmičenja su inovativna rješenja za UN-ove globalne ciljeve održivog razvoja.\nKandidati treba da osmisle inovativne ideje koje imaju potencijal da pozitivno oblikuju politički i poslovni ekosistem i stvore okruženje u kojem neobične ideje mogu zaživjeti, nasuprot usko fokusiranim poslovnim planovima. Cilj je da se utiče na razvoj zakonodavstva, javne politike i na poslovne lidere kako bi se mogle donijeti informisane odluke koje uvažavaju inspiraciju i posvećenost mladih ljudi, i njihov liderski i preduzetnički duh. Osim toga, takmičenje pruža priliku da se inovativne ideje razviju primjenjiva rješenja uz podršku partnerskih modela u oblastima preduzetništva, finansija, ekonomije, tehnologije, zdravlja, obrazovanja i životne sredine. Najbolje ideje će putem takmičenja imati priliku da dobiju mentorstvo, podršku drugih mladih lidera i finansijka sredstva za sprovođenje u djelo. Finalisti takmičenja će predstaviti svoje ideje na godišnjem sastanku MMF-a i Svjetske banke i dobiti finansijsku podršku Varton škole.\nMogu se prijaviti studenti i mladi profesionalci iz cijelog svijeta starosti od 18 do 35 godina.\nDa biste se prijavili popunite onlajn aplikacionu formu na: https://ideas4action.awardsplatform.com.


Norčič Štamcar: Pomirenje, vladavina prava, borba protiv korupcije važni na putu ka EU | EurActiv Serbia\nNorčič Štamcar: Pomirenje, vladavina prava, borba protiv korupcije važni na putu ka EU\nZamenica šefa Delegacije EU u Srbiji Mateja Norčič Štamcar izjavila je 15. aprila da proces evrointegracija zemalja Zapadnog Balkana zavisi od pojedinačnih zasluga svake od njih, ali da sve treba da se pozabave vladavinom prava, borbom protiv korupcije i da ulože dodatne napore u pomirenje i rešavanje nasleđa prošlosti. Ona je rekla i da je EU spremna da nastavi političku i finansijsku podršku regionu.\n"Sva otvorena bilateralna pitanja se moraju rešiti pre pristupanja jer EU ne želi da uvozi bilateralna nerešena pitanja", rekla je Norčič na 15. konferenciji odbora za evropske integracije/poslove zemalja učesnica Procesa stabilizacije i pridruživanja u Jugoistočnoj Evropi (KOSAP) u Skupštini Srbije.\nGovoreći o dijalogu Beograda i Prištine ona je podsetila da su "EU i sve članice pozvale Kosovo da se ukine taksa i da se vrati dijalogu, jer dijalog nema alternative".\nNorčič Štamcar je ocenila da "status kvo nije rešenje" i dodala da "svi dobro znaju" da put Beograda i Prištine ka EU zavisi od uspostavljanja normalizacije odnosa, jer, kako je dodala, Unija ne želi nestabilnost u regionu.\nOna je ponovila da je EU spremna da nastavi političku i finansijsku podršku Zapadnom Balkanu koji treba da "pokaže da je spreman da preuzme kontrolu nad svojom sudbinom, da prevaziđe probleme i da bude deo zajedničke budućnosti u EU".\n"Proširenje na Zapadni Balkan je sada važnije nego ikada i u najboljem interesu EU je da se postigne stabilnost, jer kada investiramo u Zapadni Balkan, mi investiramo u stabilnost same EU", rekla je.\n"Naš cilj je da izbegnemo uvoženje nestabilnosti, a da izvezemo stabilnost. Ako investiramo u Zapadni Balkan, investiramo u stabilnost i bezbednost cele EU", rekla je i dodala da sa strateškog aspekta ne bi bilo mudro da EU ostavi prostor koji bi mogli da iskoriste drugi međunarodni akteri čiji stavovi nisu u saglasnosti sa stavovima EU.\nPo oceni zamenice šefa Delegacije EU, uprkos napretku, na Zapadnom Balkanu nije završen posao oko transformacije društava.\n"Može da se kaže da su svi naši partneri napredovali tokom ovih godina, ali različitim brzinama i intenzitetom. Srbija i Crna Gora su najdalje otišle u tome. Pre godinu dana Severna Makedonija je dobila zeleno svetlo i napredovala, kao i Albanija. Nadamo se da će u junu 2019. godine na sastanku Saveta svi dobiti zeleno svetlo", rekla je Norčić Štamcar koja je dodala da u reformama takođe napreduju BiH i Kosovo.\nOna je rekla da je upravo u toku pisanje godišnjih izveštaja za svaku zemlju od čega će zavisiti i zaključci Evropske komisije koji treba da budu doneti u junu.\nPotpredsednik Skupštine Srbije Veroljub Arsić je rekao da očekuje da će "Evropska komisija u izveštajima na adekvatan način konstatovati stepen napredovanja svake zemlje" i ocenio da je dalji proces proširenja EU od presudnog značaja za zemlje regiona.\nGovoreći o dijalogu Beograda i Prištine, on je rekao da albanska strana nije ispunila obaveze predviđene Briselskim sporazumom i nije formirala Zajednicu srpskih opština. Ponovio je očekivanje da će EU, kao posrednik u dijalogu, uticati na ukidanje taksi na uvoz robe iz Srbije i dodao da je Srbija spremna da se dijalog nastavi.\nArsić je rekao da i regionalna saradnja ostaje spoljnopolitički prioritet Srbije, kao i jačanje odnosa sa susedima. On je rekao da parlamenti mogu dati svoj doprinos boljoj ekonomskoj saradnji u regionu na dobrobit svih njegovih građana i da je Skupština Srbije "zainteresovana za intenzivniju razmenu parlamentarnih praksi, posebno u procesu harmonizacije zakonodavstva".\nPomoćnica ministarke za evropske integracije Ksenija Milenković je navela je da je cilj ovakvih skupova dalja saradnja parlamenata u regionu, posebno jačanje uloge odbora za evropske integracije.\n"Ovaj format dobra je prilika za razmenu iskustava u poslovima evropskih integracija, a posebno značajna u zakonodavnom procesu i usklađivanju sa pravnim tekovinama EU, što je i najznačajniji proces za naše zemlje tokom pristupanja", istakla je Milenković.\nKako je objavljeno na sajtu Skupštine Srbije, učesnicima KOSAP obratila se i Gabrijela Krecu (Gabriela Cretu), predsednica Odbora za evropske poslove Senata Rumunije i kopredsedavajuća KOSAP.\nOna je rekla da je Rumunija od predsedavanja EU imala "velika očekivanja ali i velika strahovanja" ali da kao predsedavajuća podržava proširenje Unije.\nKonferencija u Domu Narodne skupštine okupila je četrdesetak učesnika iz Srbije, Albanije, BiH, Severne Makedonije, Crne Gore, Bugarske i Rumunije.


NSinfo: Uspešna akcija "Slatkiš za mog drugara"\nUspešna akcija "Slatkiš za mog drugara"\nZavršena je 11. humanitarna akcija Radio-televizije Vojvodine "Slatkiš za mog drugara"\nZahvaljujući brojnim ljudima dobre volje, uručeno je 120 paketića deci u Svratištu za decu ulice, Udruženju "Ljubav-vera-nada", Sigurnoj dečjoj kući i mališanima na Onkološkom odeljenju Dečje bolnice.\nSlatkiši su, naravno, najviše usrećili mališane koje u vreme praznika nema ko da obraduje ili one koji će novogodišnju noć provesti u bolničkoj postelji. Ali nije to sve što su deca poželela, nekima je bio potreban samo zagrljaj, a nekima lepa reč od Deda Mraza.\nUprkos iskrenim željama neke stvari nismo bili u mogućnosti da ispunimo, ali smo se ipak potrudili da deci ulepšamo praznike. Zahvaljujući brojnim pojedincima, institucijama i kompanijama, u akciji "Slatkiš za mog drugara" ove godine sakupljeno je 700 kilograma slatkiša.\nDa se, barem danas, sva deca u Novom Sadu osećaju jednakim, veliki doprinos su dali Privredna komora Vojvodine, Garancijski i Razvojni fond Vojvodine, Društvo trgovaca Novog Sada, Kompanije "Pre-Print" i "Ion Solutions", Udruženja "Libertas", "Todo Tango" i "Piano siti", klizalište "Ledena Šuma" i mnogobrojni Novosađani velikog srca.


Bejtić Samir - Vijesti, analize i stavovi :: Justice Report\nLica: Bejtić Samir\nSvjedok dao izjavu pod prisilom\nNa obnovljenom suđenju Samiru Bejtiću za zločine počinjene na Kazanima kod Sarajeva, svjedok Tužilaštva izjavio je da nije istinita izjava u vezi sa ubijenim civilom i da ju je dao pod prisilom.\nPo četvrti put počelo suđenje Samiru Bejtiću\nSuđenje Samiru Bejtiću, optuženom za zločin protiv civilnog stanovništva i ubistva na lokalitetu Kazani kod Sarajeva 1992. i 1993. godine, počelo je po četvrti put pred Kantonalnim sudom u Sarajevu.\nOdgođeno suđenje Bejtiću\nSuđenje Samiru Bejtiću, optuženom za zločine počinjene na lokalitetu Kazani kod Sarajeva, odgođeno je pred Kantonalnim sudom u Sarajevu zbog nedolaska tužioca i branioca.\nPonovo ukinuta oslobađajuća presuda Bejtiću\nVrhovni sud Federacije BiH ponovo je ukinuo presudu Kantonalnog suda u Sarajevu kojom je Samir Bejtić oslobođen optužbi za zločine počinjene na lokalitetu Kazani kod Sarajeva.\nTužilaštvo traži ukidanje presude Bejtiću\nTužilaštvo je zatražilo od Vrhovnog suda Federacije BiH (FBiH) ukidanje presude kojom je Samir Bejtić oslobođen optužbi za zločine počinjene na lokalitetu Kazani kod Sarajeva. Odbrana je predložila da prvostepena presuda bude potvrđena.\nBejtićeva Odbrana traži izuzeće sudije\nOdbrana Samira Bejtića, optuženog za zločine počinjene na Kazanima kod Sarajeva, zatražila je izuzeće sudije, zbog čega je odgođena žalbena sjednica pred Vrhovnim sudom Federacije BiH.\nInstitut za traženje nestalih uputio je zahtjev Tužilaštvu BiH da se izvrši ekshumacija na lokalitetu Kazani u Sarajevu, gdje se, kako se pretpostavlja, nalaze posmrtni ostaci najmanje osam osoba.\nLokalno pravosuđe – Bejtić: Svjedokinja ne poznaje optuženog\nU nastavku suđenja Samiru Bejtiću, kojem se pred Kantonalnim sudom u Sarajevu sudi za zločine počinjene na lokalitetu Kazani, svjedokinja je kazala da ne poznaje optuženog.


Čak 90% nemačkih preduzeća bi ponovo investiralo u Srbiji - Privredne reforme i dalje neophodne - Edukaplus\nČak 90% nemačkih preduzeća bi ponovo investiralo u Srbiji – Privredne reforme i dalje neophodne\nod strane Eduka plus | jul 1, 2016 | Vesti | 0 Komentara\nKompanije, članice Nemačko-srpske privredne komore, su nešto optimističnije u odnosu na prošlu godinu kada je reč o ekonomskim perspektivama. Uz pozitivna očekivanja sopstvenog poslovanja i zadovoljstvo radnom snagom, 90% njih bi ponovo investiralo u Srbiji, ocenjeno je na predstavljanju rezultata ankete o uslovima poslovanja u Srbiji koje je sprovela ova komora.\nU anketi, koja je sprovedena jedanaesti put, učestvovalo je 71 preduzeće. Za razliku od prošle godine kada je samo 10% anketiranih preduzeća očekivalo poboljšanje za tekuću godinu, očekivanja za bolju ekonomsku situaciju ove godine su 23%. Sa druge strane, dve trećine ispitanika smatra da će stanje i ove godine ostati nepromenjeno.\nSopstveno poslovanje kompanije ocenjuju boljim nego poslovnu klimu – malo manje od polovine ispitanika, njih 48% očekuje poboljšanje situacije u njihovoj firmi, 51% prognozira nepromenjenu situaciju, dok tek 1% smatra da će se situacija pogoršati u odnosu na 2015. U odnosu na prošlu godinu, kada je svako treće preduzeće očekivalo zapošljavanje novih radnika, ove godine njih 44% smatra da će biti novih zapošljavanja, dok 10% procenjuje da će smanjiti ovaj broj. Slično kao u 2015, 41% preduzeća želi više da investira u 2016, a 14% predviđa smanjenje investicija, što je niže nego prilikom prošlogodišnjeg anketiranja.\nAnketa je sprovedena u 16 država srednje i istočne Evrope, a učesnici su ocenjivali i druge države. U kategoriji poželjne privredne lokacije Srbija se od 20 našla na 11 mestu (kao i u 2015.). Preduzeća koja posluju u Srbiji imaju bolje mišljenje nego ona koja nikada nisu poslovala ovde, a na pitanje da li bi ponovo investirtali u Srbiji, 90% njih je odgovorilo pozitivno.\n– Preduzeća zadovoljna poslovanjem u Srbiji su važan indikator za druge investitore, i upravo sa te pozicije možemo da dalje radimo na povećanju atraktivnosti Srbije – rekao je Ronald Zeliger, predstadnik Nemačko-srpske privredne komore i generalni direktor kompanije „Hemofarm“.\n– Lično sam vrlo zadovoljan. Imamo problema, ali uspevamo da se nosimo sa njima i opet bismo izabrali Srbiju – naglasio je Zeliger.\nRezimirajući rezultate ankete da je optimizam u pogledu budućnosti povećan, predsednik Nemačko srpske privredne komore je dodao da treba obratiti pažnju na zamerke, jer one mogu da budu motivišući faktor ka promenama u dobrom pravcu.\n– Veoma je važno da Srbija, uprkos izazovima, uspešno nastavi sa reformama, a za nemačka preduzeća je izuzetno značajno i da je Međunarodni monetarni fond naviše revidirao prognozu rasta BDP-a u Srbiji, na 2,5%.\nAmbasador Nemačke u Srbiji Aksel Ditman istako je, da je to što se broj onih koji očekuju poboljšanje srpske privrede povećao sa 10 na 23%, a onih koji očekuju pogoršanje smanjio sa 29 na 8%, pokazuje da preduzeća pouzdano ocenjuju buduću srpsku privredu i smatraju da investicija može da se isplati, dodavši da još ima posla.\n– U privrednoj sferi Vlada je preduzela značajne korake, kao što su na primer, Zakon o radu, Zakon o građevinskim dozvolama ili Zakon o investicijama i ove reforme treba da se nastave. Kompanije se pre svega nadaju poboljšanju pravnog okvira, tako da bi trebalo da usledi reforma pravnog sistema u cilju daljeg poboljšanja uslova za investicije. Nemačka se zalaže za što brže otvaranje Poglavlja 23 i 24, kako bi podržala ove reforme – rekao je ambasador.\nPrilikom ocenjivanja različitih faktora koji utiču na poslovanje u Srbiji, rezultati ankete pokazuju da najlošiji prosek imaju upravo pravna sigurnost, zatim borba protiv korupcije i kriminala, efikasnost javne uprave, poreski sistem i poreska uprava, kao i transparentnost pri javnim tenderima. Zadovoljavajuće ocene dobili su produktivnost i motivacija zaposlenih, njihove kvalifikacije, opšta raspoloživost stručnim kadrovima i troškovim rada.\nMartin Knap izvršni član Upravnog odbora Nemačko srpske privredne komore, rekao je da je trgovinska razmena Srbije i Nemačke dostigla do kraja prošle godine vrednost od gotovo 3,4 mlrd EUR. Izvoz Srbije je u 2015. godini za 13% veći u odnosu na prethodnu godinu, a uvoz iz Nemačke je u istom periodu povećan za 11%.\n– Trenutno je oko 350 preduzeća sa nemačkim kapitalom aktivno na srpskom tržištu. Investirali su 1,8 mlrd EUR, a zapošljavaju oko 30.000 ljudi.\nBez većih promena za Srbiju posle Bregzita?\nUpitan kako će izlazak Velike Britanije iz Evropske unije uticati na Srbiju, ambasador Nemačke Aksel Ditman je istakao da se neće mnogo toga promeniti kada je reč o pristupanja Srbije tom bloku.\n– Srbija prolazi kroz tranziciju i reforme na svom evropskom putu. Već su otvorena pregovaračka poglavlja, ti procesi će se nastaviti i neće biti mnogo promena – podvukao je Ditman, dodajući da je Nemačka fer i pouzdan partner, koji podržava Srbiju na putu ka EU.\nPredsednik Nemačko srpske privredne komore Ronald Zeliger izjavio je da se sa stanovišta tog udruženja nakon Bregzita ništa nije promenilo, a sugestije koje upućuju Srbiji za poboljšanje poslovnog okruženja su, kako je naveo, u interesu Srbiji, nezavisno od toga šta dolazi.\n– Naravno da je šteta što se potencijalno smanjuje evropsko tržište, ali i dalje možemo da trgujemo sa Britanijom. Sa našeg stanovišta ništa se nije promenilo – rekao je Zeliger.


Danas sjednica Parlamenta FBiH, bit će razmatran prijedlog lockdowna u cijeloj Federaciji - Radio Brčko distrikta BiH\nPočetna/BiH/Danas sjednica Parlamenta FBiH, bit će razmatran prijedlog lockdowna u cijeloj Federaciji\nU Sarajevu će danas biti održana izvanredna sjednica Predstavničkog doma Parlamenta Federacije BiH o pogoršanju epidemiološke slike u Federaciji.\nPredstavnički dom Parlamenta Federacije BiH danas će na izvanrednoj sjednici, na zahtjev grupe poslanika, raspravljati o pogoršanoj epidemiološkoj situaciji u FBiH.\nNa sjednici će biti razmatrana jedna točka dnevnog reda “Pogoršanje epidemiološke slike u FBiH kao posljedica pandemije Covida-19 i izostanak adekvatnih mjera Vlade FBiH za njeno suzbijanje”, a obratiće se predstavnici Vlade FBiH, Kriznog stožera federalnog Ministarstva zdravstva i direktor Zavoda za javno zdravstvo FBiH, priopćeno je iz federalnog Parlamenta.\nZahtjev za izvanrednu sjednicu Predstavničkog doma zatražili su klubovi poslanika SDP-a BiH, Naše stranke, SBB-a, A-SDA /NES/, PDA, NIP-a i NB-a s obzirom na pogoršanje epidemiološke situacije u cijeloj FBiH i, naveli su, izostanak adekvatnih zdravstvenih i ekonomskih mjera koje donosi Vlada FBiH.\n“Imajući u vidu da Vlada FBiH punih pet mjeseci nije preduzimala nijedan korak u svrhu nabavke cjepiva protiv Covida i da je prve aktivnosti preduzela nakon što ju je na to 24. veljače, usvojenim zaključcima, obavezao Predstavnički dom Parlamenta FBiH, smatramo da bi hitna tematska sjednica na kojoj bi se donijele adekvatne mjere doprinijela zaustavljanju rapidnog širenja zaraze, poboljšanju epidemiološke slike u FBiH i davanju okvira za sistemsku pomoć gospodarstvenicima”, naveli su poslanici u zahtjevu.\nU zahtjevu se ističe da je nedopustivo nečinjenje Vlade FBiH u situaciji kada treći val pandemije doživljava vrhunac, kao i neujednačeno postupanje nižih nivoa vlasti, a pogotovo vlada pojedinih kantona koje nisu preduzele gotovo nikakve mjere u zaustavljanju širenja zaraze.\nIzvanredna sjednica Predstavničkog doma Parlamenta FBiH počet će u 11.00 sati.\nizvanredna sjednica Predstavnički dom Parlamenta Federacije BiH


Nemačka prva po suficitu tekućih plaćanja › Made-in-Germany.rs\nNemačka je i u 2017. godini imala najveći na svetu suficit tekućih plaćanja, drugu godinu za redom, saopšteno je iz minhenskog ekonomskog instituta „Ifo“.\nSuficit tekućih plaćanja, kao najšire merilo spoljne trgovine u koje su uključeni ne samo trgovina robom i uslugama, već i tokovi kapitala i strana pomoć, dostigao je u Nemačkoj u prošloj godini nivo od 287 milijardi dolara.\nNa drugom mestu po visini suficita tekućih plaćanja u prošloj godini, našao se Japan sa iznosom od 203 milijarde dolara, javlja institut Ifo, a prenosi agencija „Rojters“. Britanska novinska agencija, međutim, ocenjuje da će rekordan nemački suficit verovatno opet privući nove kritike.\nNaime, dobra vest za Nemačku stiže nakon dvogodišnjeg apela Međunarodnog monetarnog fonda (MMF) i Evropske komisije (EK) na Berlin da poveća domaću tražnju i uvoz, kako bi se smanjila globalna ekonomska neravnoteža i podstakao rast, uključujući tu i rast eurozone.\nNemačku je u više navrata kritikovao i američki predsednik Donald Tramp koji je vladu te zemlje optužio da ne čini dovoljno kako bi smanjila suficit u trgovini sa SAD.


Tržište udžbenika u Srbiji – besplatne knjige ili reforma nastave? | Talas.rs\nTekst je prvobitno objavljen u posebnoj sekciji Prijatelji Talasa.\nDok se koplja lome oko toga da li država da kupi udžbenike i za koga, kao i da li smeju inostrani izdavači da štampaju udžbenike, izbegava se osnovno pitanje: da li nam uopšte trebaju udžbenici?\nPočetkom svake školske godine povede se priča o školskim udžbenicima, prvenstveno o tome koliko su oni skupi jer ih moraju platiti sami roditelji. Udžbenici su za većinu roditelja preskupi jer treba kupiti ceo komplet koji najčešće košta preko 100 evra, što realno predstavlja priličan izdatak većini porodica, naročito onima koje imaju više dece školskog uzrasta i koja nemaju iznadprosečne prihode.\nJedan od načina optimizacije troškova jeste i kupovina polovnih udžbenika – zbog čega se već ustalila njihova prodaja u Kosovskoj ulici u Beogradu početkom svake školske godine. Ali ni to nije uvek moguće: udžbenici se i relativno često menjaju, kao da se zakoni fizike ili hemije menaju svake druge godine, te ako neko kupi polovni udžbenik ili ga nasledi od starijeg deteta u porodici to ne znači da će moći i da ga koristi u školi. Pored toga, ne postoji samo jedan udžbenik, nego njih ima mnogo, pošto uglavnom svaki izdavač ima svoj (a izdavača ima nekoliko) pa se može desiti da se umesto tog udžbenika sada koristi neki drugi.\nU nekim drugim, razvijenijim zemljama, troškovi udžbenika su nešto što pokriva lokalna ili državna vlast koja i finansira škole, pa deca dobijaju komplet udžbenika besplatno svake godine, dok kod nas ovi troškovi i dalje prvenstveno padaju na teret roditelja. Ovi problemi su u javnosti doveli do nekoliko ponuđenih rešenja: od toga da država treba da kupuje komplete udžbenika svim đacima, ili barem onim iz siromašnijih porodica, a u neke od ovakvih programa su se bile uključile i pojedine lokalne samouprave (kao svojevremeno Grad Beograd). Neka druga ponuđena rešenja uključivala su i zabranu rada inostranim izdavačima (jer neće nas valjda stranci učiti i pisati nam udžbenike) i vraćanje na državni monopol preko javnog izdavača, Zavoda za izdavanje udžbenika.\nPoduhvat Fondacije Aleksandar Kavčić, koja je na svom internet portalu počela da postavlja udžbenike u PDF formatu koji mogu da se besplatno skinu i potom čitaju na nekom od uređaja (kompjuter, tablet, mobilni telefon) ili da se ištampaju jeste među poslednjim rešenjima za ovaj problem i privukao je veliku pažnju javnosti. Najviše su se našle pogođenim – kao što sigurno možete da pretpostavite – izdavačke kuće koje izdaju udžbenike jer ovo preti da im uništi biznis model. Nedavno je Ministarstvo prosvete najavilo skoru izmenu Zakona o udžbenicima, što može biti upravo posledica lobiranja ovih kompanija sa željom da se ovakva praksa prekine. Ali niko nije postavio pitanja: da li nam uopšte trebaju udžbenici?\nTržište udžbenika nije neuređeno\nTržište udžbenika nije neko divlje tržište – ono je visoko regulisano postojećim Zakonom o udžbenicima i deo ovih problema je direktna posledica takve regulacije. Ministarstvo prosvete, na osnovu predloga Zavoda za unapređivanje vaspitanja i obrazovanja i mišljenja Nacionalnog prosvetnog saveta, propisuje standarde kvaliteta udžbenika. Drugim rečima, niko ne može da napiše udžbenik kakav želi, već mora da se pridržava ovih postavljenih standarda u pisanju – koja oblasti udžbenik pokriva, u kolikom obimu i tako dalje.\nKonkurencija je najčešće dobra – konkurentski pritisak smanjuje cene, povećava kvalitet, diferencira proizvode, jer ako vi ne zadovoljite potrebe svojih mušterija, to će uraditi vaš konkurent i izbaciće vas iz posla. Zato su pekarski proizvodi u Srbiji kvalitetni i relativno jeftini: nikome ne možete prodati bajate kifle ili loš burek dva puta. Ali tržište udžbenika nije „normalno“ tržište: roditelji ne odlučuju sami koji udžbenik da kupe, već umesto njih to odlučuju nastavnici, pa jedna osoba odlučuje a druga snosi troškove te odluke, za razliku od kupovine doručka u pekari. To je dovoljno da izvrši distorziju i da se u praksi pojave mnogi problemi: od navoda da izdavačke kuće nude razne pogodnosti i poklone da navedu nastavnike da koriste njihove udžbenike do toga da cena ne bude važan faktor u određivanju koji udžbenik odabrati. Ovo se probalo rešiti time što je Zakon predvideo da se na nivou škole mora koristiti jedan udžbenik, koji bira nastavničko veće, i to tokom četiri školske godine.\nPostoje prilični fiksni troškovi u proizvodnji udžbenika (autorski honorari autora i njihova autorska prava), dok su marginalni troškovi veoma niski (štampanje dodatnog primerka udžbenika). Ovo udžbenike delimično približava prirodnim monopolima, kao što su železnice ili vodovodi, gde konkurencija umesto da snižava, zapravo povećava troškove. Rešenje leži u regulaciji ovih poslova, da privatna ili državna kompanija koja ima ovakvu infrastrukturu mora da obzbedi pristup i njeno korišćenje svima zainteresovanima (naravno, uz plaćanje određene naknade). U Srbiji već imamo primere toga: na primer, javno preduzeće Infrastruktura železnice Srbije koja se bavi izgradnjom i održavanjem pruga omogućava privatnim železničkim kompanijama koje se bave kargo prevozom da koriste prugu uz plaćanje naknade i same prevoze robu. Postojanje više udžbenika povećava njihovu cenu, jer što je tiraž veći to će biti i niža konačna jedinična cena.\nAli ako nema konkurencije, kako će udžbenici biti dobri? Bez konkurentnog pritiska, udžbenici će biti staromodni, dosadni, i loši, a mogu i da u njima pišu neistine, naročito ako njihov sadržaj kontrolišu državni aparatčici. Podsetimo se samo pokušaja proterivanja Darvinove teorije evolucije za vreme ministarke prosvete Ljiljane Čolić. Ovaj argument je tačan, ali kao što smo već naveli, udžbenici nisu trenutno slobodni već je njihov sadržaj jako regulisan, pa praktično i nema velike razlike da li ih direktno piše Ministarstvo prosvete, ili neki privatni izdavač.\nDa li nam uopšte trebaju ovakvi udžbenici?\nDok se koplja lome oko toga da li država da kupi udžbenike i za koga, kao i da li smeju inostrani izdavači da štampaju udžbenike, izbegava se osnovno pitanje: da li nam uopšte trebaju udžbenici? Jednostavno nije baš zgodno da obrazovanje XXI veka sprovodite tehničkim rešenjima iz polovine XV, štampanom knjigom. Umesto toga, najbolje je prekinuti sa štampanim udžbenicima i preći samo na elektronske udžbenike. Najbolje rešenje bilo bi da Ministarstvo prosvete finansira da se napravi nov portal za učenike i nastavnike, gde bi se umesto mrtvog PDF teksta našlo i mnogo drugog propratnog materijala, uključujući i snimljene lekcije, kao što je RTS puštao snimke predavanja tokom ove prilično nenormalne školske godine usled korone. Pored teksta, koji bi svakako trebalo da može da se ištampa ili sačuva, tu bi bilo i mnogo više prostora za slike, fotografije, snimke, sa linkovima ka drugim izvorima za zainteresovane đake. Ne može se o renesansi iz predmeta istorije ništa naučiti kroz pet fotografija niske rezolucije i malog formata u udžbeniku. Cilj je da ovaj materijal bude takav da zainteresuje đake da sami dalje istražuju i uče – ne samo čitajući, već slučajući i gledajući, ali da ih uputi na prave izvore, ne da upijaju znanje sa opskurnih portala i Youtube kanala. Pored snimaka predavanja svake lekcije, tu mogu da se nalaze fotografije, dokumentarni ili igrani filmovi, barem oni koji su u slobodnom domenu (a veliku količinu materijala može da besplatno obezbedi javni servis iz svog obrazovno-naučnog programa). Pored toga, ovo bi omogućilo da postoje primeri kontrolnih zadataka, testova i kvizova, gde bi učenici mogli da lako provere šta su naučili.\nOvo će pomoći i samim nastavnicima: đaci koji propuste usled bolesti neka predavanja, imali bi priliku da pogledaju postavljene snimke na ovom portalu, a oni koji nisu dobro pazili ili koji su auditivni tipovi, mogu da se podsete i tako bolje nauče. Nastavnici bi zato mogli deo časova da posvete i diskusiji sa đacima, umesto samog predavanja, jer đaci mogu da ga pogledaju unapred. Ovom portalu đaci bi mogli da pristupe sa svojih mobilnih telelfona, tableta ili računara: sam udžbenik više ne bi bio obavezan u fizičkoj verziji.\nOvo bi u praksi sve troškove udžbenika prebacilo na Ministarstvo prosvete, prvenstveno izrade portala, ali bi ukupni troškovi bili mnogo manji nego kupovina novih udžbenika svake školske godine. Što se tiče elektronskih uređaja za pristup materijalima, bilo bi razumljivo ako bi država (ili još bolje, lokalne samouprave) preuzela i kupovinu tableta za đake na sebe, koji bi učenici koristili prvenstveno dok su u školi na časovima. Pristojni tableti nisu puno skuplji od sadašnjeg kompleta udžbenika (plus bi se dobio veliki popust na količinu), a i ne moraju da se kupuju svake godine – uz garanciju i adekvatno postupanje, bilo bi najverovatnije dovoljno kupiti ih samo dva puta, na primer u I i V razredu, te bi čak i uz kupovinu tableta svima ukupni troškovi ovakvog pristupa bili značajno niži nego što je to sada slučaj sa kupovinom štampanih udžbenika.\nGubitnici ovakve politike bile bi svakako sve izdavačke kuće koje trenutno štampaju udžbenike, koje bi izgubile tržište na kome posluju i morale bi da se posvete drugim tržištima: udžbenicima za fakultete, učenje jezika van školskog sistema i slično. Verovatno bi se najveći broj njih i zatvorio ili značajno smanjio svoje poslovanje. Ali dobitnici ovakve politike bile bi roditelji (kroz prestanak kupovine skupih udžbenika), đaci (kroz bolji didaktički materijal) i nastavnici (kroz nove materijale koji će im olakšati rad).\nTAGS: besplatni udžbenici knjige nastavni materijal obrazovanje u Srbiji osnovno obrazovanje


Čovićev portal osuo paljbu po Komšiću: "Traži od premijera Crne Gore da se izvini zbog nepoštivanja Ustavnog suda BiH, kojeg on sam ne poštuje"!\nČovićev portal osuo paljbu po Komšiću: “Traži od premijera Crne Gore da se izvini zbog nepoštivanja Ustavnog suda BiH, kojeg on sam ne poštuje”!\nOvaj Čovićev portal smatra da je Komšićevo upozorenje licemjerno jer ni on sam navodno ne poštuje odluke Ustrvog suda BiH.\nMostarski portal HMS pod izravnom kontrolom lidera HDZ-a, Dragana Čovića, piše kako je član Predsjedništva BiH Željko Komšić ocijenio da je čestitka crnogorskog premijera Zadravka Krivokapića upućena povodom obilježavanja neustavnog dana entiteta RS, izraz dubokog nepoštivanja države Bosne i Hercegovine i odluka Ustavnog suda BiH, piše Slobodna Bosna.\n– Nepoštivanje odluka Ustavnog suda BiH predstavlja krajnji izraz nepoštivanja države Bosne i Hercegovine. Očekujem od Vlade Crne Gore da se u najkraćem mogućem roku ogradi od čina premijera Crne Gore koji je izravno usmjeren protiv suvereniteta države Bosne i Hercegovine, citira HMS Komšićeve riječi.\nNo, Čovićev portal smatra da je Komšićevo upozorenje licemjerno jer ni on sam navodno ne poštuje odluke Ustrvog suda BiH.\n-I dok Komšić traži od premijera drugih država poštivanje presuda Ustavnog suda BiH i Bosne i Hercegovine, on sam ne poštuje ni jedno ni drugo. Za legitimno predstavljanje konstitutivnih naroda koje nalaže presuda Ustavnog suda BiH, Komšić uobičava reći kako je to retrogradni sovjetski model, fašizam i apartheid pri čemu se bori i za ukidanje konstitutivnosti naroda kao ustavnog -temelja države Bosne i Hercegovine, piše Čovićev portal HMS, koji zanemaruje notornu činjenicu da je Komšić izabran po istom Izbornom zakonu po koje, je u prethodnom mandfatu izabran Dragan Čović.


Genesis Essentia verovatno ulazi u ograničenu proizvodnu seriju - AutoExclusive - Auto vesti, Novi, Luksuzni, Polovni automobili...\nPrelepi Genesis Essentia koncept zadivio je sve ljubitelje automobila debijem na njujorškom sajmu automobila ove godine, a direktor kompanije Genesis Motor, Ervin Rafael, potvrdio je da će ova mašina usokro ući u proizvodnju.\nZa sada nema ni jedne reči o tome koliko će jedinica kompanija kreirati, ali jedna publikacija tvrdi da će koncept postati najskuplji Genesis proizvodni model ikada. Ovo i nije toliko strašna stavka, ali ipak, poslednja generacija G90 startuje sa lepih 58.743 evra, dok najbolji iz opsega G90 5.0 Ultimate sa pogonom na svim točkovima stratuje sa 63.900 €, sa svim troškovima uključenim.\nMalo toga više je poznato o ovom automobilu, ali je globalni šef prodaje brenda Genesis prethodno izjavio da će sve što je koncept posedovao sa tehničke strane biti prenešeno u proizvodni model koji će stići početkom sledeće decenije. Međutim, model neće biti potpuna kopija kopcepta, kao što je direktor kompanije Hyundai Motor Group, Piter Srejer sugerisao, ali će njegova predivna vrata svakako ostati.\nTakođe, ostaje potpuno nejasno da li će Essenta postati sportski kupe koji kompanija originalno obećava ili će biti nešto potpuno drugačije. Prvo deluje daleko logičnije, ali Rafael nije želeo da potvrdi takve sugestije kada je upitan o ovome.\nDok Genesis nije spreman da govori o specifikacijama ovog automobila u proizvodnoj varijanti, mi možemo napomenuti da koncept poseduje karbonsku karoseriju i transparentnu haubu. Automobil takođe dolazi sa stilskim enterijerom, kožnim presvlakama, digitalnom instrument tablom i velikim displejom duž cele širine putničke kabine. Ostali unikatni detalji uključuju 3D karbonske finiše i sjajne aluminijumske akcente.\nDetaljnije specifikacije nisu objavljene, ali je Genesis prethodno izjavio da pogonski električni sklop novog koncepta može da ubrza do stotke iz mesta u vremenskom roku od oko tri sekunde.\nsportski kupe automobili |


Velika zainteresiranost za Klub za traženje posla u Tuzli - FZZZ\n(Sarajevo, 26.7.2011. godine) - Osobe od 18 do 30 godina života, koje se na evidenciji nezaposlenih nalaze najmanje šest mjeseci, od sada će u sklopu novootvorenih klubova za traženje posla moći kroz obuke svladati tehnike za aktivno traženje posla. Također, kroz rad u klubovima za traženje posla nezaposlene osobe će imati priliku steći i samopouzdanje radi obavljanja uspješnog razgovora s potencijalnim poslodavcima.\nU Bosni i Hercegovini su do sada otvoreni klubovi u Tuzli i Banjaluci, i to u okviru Projekta zapošljavanja mladih u BiH (YEP).\n"Klub za traženje posla predstavlja novi vid saradnje između javnog i privatnog sektora u oblasti zapošljavanja. Klub je osnovan s ciljem da nezaposlene uputi u aktivnu obuku, učenje pisanja biografije i poslovni bonto, traženje pravih informacija, ali i prevazilaženje razočarenja poslije neuspješnih rezultata na nekom od konkursa", kazala je Jasna Bedak, glasnogovornica Službe za zapošljavanje Tuzlanskog kantona (TK).\nKlubovi za traženje posla trebalo bi da budu otvoreni na 20 lokacija diljem Bosne i Hercegovine, a kroz njihove aktivnosti, pored obuke za aktivno traženje posla, planirano je posredovanje u zapošljavanju 1.200 mladih osoba.\nPored novoformiranog kluba za zapošljavanje, u Službi za zapošljavanje TK egzistira i Centar za informisanje, savjetovanje i obuku (CISO). Nakon Bihaća, Sarajeva, Viteza i Zenice, to je peti centar koji je otvoren u okviru Programa zapošljavanja i zadržavanja mladih u Bosni i Hercegovini (YERP). U ovim centrima obuka nezaposlenih osoba traje tri sedmice, i to četiri puta u toku sedmice po tri sata.


Retail direktorijum - GENEKO - Beograd - Retail Serbia\nUlica: Bulevar despota Stefana 59a\nTelefon: 011 3340-591; 3340-178\nFax: 011 3224-437\nRB GeneralEkonomik se bavi razvojem i proizvodnjom komunikacionih i mrežnih uređaja, izgradnjom informacionih sistema, sistem integracijom i distribucijom IT proizvoda. U proteklom periodu kompanija je realizovala kompletna rešenja za najveće i najsloženije informacione sisteme, ovladala novim tehnologijama i stekla reputaciju jednog od vodećih preduzeća u oblasti informacionih tehnologija.\nU svojoj posvećenosti poslu i potrebama klijenata, GeneralEkonomik se konstantno rukovodio najvišim standardima struke gradeći odnose od obostranog interesa. Takva nastojanja su rezultirala dugoročnim partnerskim odnosima, stabilnim poslovanjem i kontinuiranim razvojem kompanije. Uspostavljena je saradnja sa značajnim privrednim subjektima i krajnjim korisnicima među kojima su glavni klijenti veliki privredni sistemi, organi državne uprave i banke.


SRAMNO PRAVDANJE PREMIJERKE SRBIJE: "To nisam čula kao nešto što je upućeno Srbiji!"\nSRAMNO PRAVDANJE PREMIJERKE SRBIJE: “To nisam čula kao nešto što je upućeno Srbiji!”\nAutor: ZASREBRENICU.ba\t Jan 25, 2022\nSRAMNO PRAVDANJE PREMIJERKE SRBIJE: Navodi Borrella o veličanju genocida i zločina nisu upućeni direktno Srbiji\nPremijerka Srbije Ana Brnabić izjavila je u Bruxellesu da su tokom sastanaka sa evropskim zvaničnicima svi čestitali na rezultatima referenduma o ustavnim promjenama i istakli njihov značaj za reforme u oblasti vladavine prava.\nUpitana o izjavama visokog predstavnika EU za spoljnu politiku i sigurnosti Josepa Borrella o poricanju genocida, Brnabić je rekla da to nije čula kao nešto što je upućeno direktno Srbiji.\nGovoreći o sastanku sa novom predsednicom Evropskog parlamenta Robertom Metsolom i o njenom stavu o proširenju EU, rekla je da je on u saglasnosti sa stavom Evropske komisije da je agenda proširenja jedna od najvažnijih stvari.\nBrnabić je rekla da odnos prema Srbiji pokazuje i to što je prvi zvanični sastanak Metsole u Bruxellesu otkako je postala predsjednica Evropskog parlamenta bio sa srbijanskom delegacijom.


UKLETA FOTELJA Kako je funkcija ministra za ljudska prava BiH postala sinonim za smene i političke zemljotrese\nFoto: Savet ministara BiH / RAS Srbija\nU BiH je problem kada se treba dogovoriti oko bilo koje funkcije, ali oko jedne od njih isplelo se toliko političkih potresa, imenovanja i smena, da se već sada može nazvati ukletom.\nU pitanju je mesto ministra za ljudska prava i izbeglice u Savetu ministara BiH, sa koga ovih dana odlazi kadar DNS, Miloš Lučić, piše Srpskainfo.\nOdluku o njegovoj smeni doneo je predsedavajući Saveta ministara BiH Zoran Tegeltija, a potrebno je da je potvrdi Parlamentarna skupština BiH.\nNa taj način je resor, kojio je do pre dve godine bio gotovo anoniman u Savetu ministara, ponovo dospio u žiži političkog i medijskog interesovanja.\nNaime, Lučić je treći političar čije ime se od jeseni 2019. veže za funkciju ministra za ljudska prava i izbeglice, a u najavi je i četvrto ime.\nSapunica je počela još pre imenovanja aktuelnog saziva Saveta ministara BiH, kada je Predsedništvo DNS 9. decembra 2019. odlučio da njihov kandidat za tu funkciju, koja im je pripala po tadašnjem koalicionom dogovoru, bude Draško Aćimović iz reda „ostalih“.\nTa vest je odjeknula kao eksplozija u javnosti, a naročito u DNS, jer su se pojedinci okupljeni oko Nenada Nešića otvoreno pobunili, smatrajući da kandidat treba da bude neko od dugodišnjih članova DNS, a ne „dojučerašnji član SDP BiH“.\nZbog toga je Nešić, u to vreme potpredsednik DNS, 13. decembra 2019. Zoranu Tregeltiji predložio još jednog kandidata DNS, što je bio presedan. Radilo se o Mlađenu Božoviću, bivšem dugogodišnjem direktoru Fonda za povratak BiH.\nLUČIĆ O SMENI "Nije bitno da li ste dobri ili loši, već da li ste politički podobni"\nZoran Tegeltija smenio ministra za ljudska prava i izbeglice BiH Miloša Lučića\nTakav potez Nešića značio je kulminaciju sukoba i podela u DNS, koji su rezultirali podnošenjem ostavke Marka Pavića na mestu predsednika stranke, 24. decembra iste godine, da bi ga zamenio Nešić.\nMada se verovalo da je time stavljena tačka na ovu priču, stvari su i dalje nastavile da se komplikuju. Iako je Božović prošao sve provere za ministra, Zoran Tegeltija je bio prinuđen da 16. januara 2020. povuče predlog za njegovo imenovanje sa sednice Predstavničkog doma, jer je SDA poručila da ga neće podržati. Videvši da nema kuda, Mlađen Božović se kasnije sam povukao iz trke za ministra.\nIme novog kandidata za ministra za ljudska prava i izbeglice BiH, Miloša Lučića, Nešić je izgovorio početkom maja 2020, da bi on već polovinom istog meseca bio imenovan u Predstavničkom domu.\nMeđutim, novi preokret se dešava 17. oktobra 2020, kada Predsedništvo DNS donosi zvaničnu odluku da istupa iz vlasti na nivou Srpske i BiH. Od tada, sve do danas, SNSD i ostatak koalicije traži način da njihovog ministra u Savetu ministara BiH Miloša Lučića smeni sa te funkcije i imenuje nekog drugog.\nPrema nezvaničnim informacijama iz SNSD, kandidat za novog ministra je bivši gradonačelnik Banjaluke Igor Radojičić.\nMeđutuim, sve bi moglo da potraje, jer prvo oba doma PS BiH treba da razreše Lučića, a potom da Radojičić prođe provjere CIK BiH i SIPA, da svoj stav kaže Komisija za pripremu izbora Saveta ministara, a potom da dobije podršku u Predstavničkom domu BiH.\nKo god da bude novi ministar za ljudska prava i izbeglice, nakon svega, s pravom se pitamo da li će izdržati do kraja mandata.\nministar za ljudska prava i izbeglice bih


Željko Komšić - Sputnjik Srbija\n04:31 15 Maj 2021\nKomšić: Krivokapić izazvao podozrenje u BiH\nČlan predsedništva BiH Željko Komšić saopštio je da još nije bilo zvaničnih reakcija Vlade Crne Gore nakon što je obelodanjeno da je premijer Zdravko Krivokapić čestitao predsednici Republike Srpske Željki Cvijanović 9. januar – Dan RS.\nNakon konfuzije u medijima posle sednice Predsedništva BiH na kojoj se raspravljalo o priznanju samoproglašenog Kosova srpski član Milorad Dodik potvrdio je da članovi Predsedništva BiH nisu priznali samoproglašeno Kosovo.\nKomšić i Džaferović za, Dodik protiv priznanja Kosova\nBošnjački i hrvatski član Predsedništva BiH, Šefik Džaferović i Željko Komšić glasali su danas za priznanje samoproglašenog Kosova, dok je srpski član Milorad Dodik bio protiv.\nNova strategija Srbije trn u oku Sarajevu\nSarajevo je protiv nove Strategije odbrane i nacionalne bezbednosti Republike Srbije, koja mu je trn u oku, jer bi njegovi predstavnici da uspostave unitarnu Bosne. Zato Srbiji osporavaju pravo da kao garant Dejtona brine o Srbima u RS.\nPretnja iz vrha BiH: Srbija da povuče Strategiju odbrane, inače...\nNakon kritika upućenih od SDA, Bakira Izetbegovića, na račun Strategije odbrane i nacionalne bezbednosti Srbije, oglasio se i aktuelni predsedavajući, hrvatski član Predsedništva BiH Željko Komšić pozivom srpskom predsedniku Aleksandru Vučiću da, kako navodi, u cilju očuvanja mira, odmah suspenduje taj dokument.\nKomšić ubija BiH zbog svoje sujete ili zbog NATO-a?\nPredsedavajući Predsedništva Bosne i Hercegovine Željko Komšić zapretio je da će blokirati uspostavljanje nove Vlade, odnosno Saveta ministara BiH, posle političkog sporazuma koji su potpisali Bakir Izetbegović, Dragan Čović i Milorad Dodik.\nKomšić izvređao tradicionalne srpske uniforme, stigao Dodikov odgovor\nPredsedavajući Predsedništva BiH Milorad Dodik pozvao je hrvatskog člana Predsedništva BiH Željka Komšića da naredne godine dođe i vidi kako će izgledati proslava Dana Vojske Republike Srpske i kakva je tradicionalna uniforma VRS.\nKomšićev „desant na Drvar“\nDrvar je srpski grad, što pokazuju i rezultati popisa u BiH, a reakcija člana Predsedništva BiH Željka Komšića na izjavu ambasadora Srbije je, kažu sagovornici Sputnjika, reakcija kafanskog političara željnog medijske pažnje.


Demonstrancije u Mjanmaru dvanaesti dan zaredom\nTanjug 17. februara 2021. 23:41\nNEJPJIDO – Stotine hiljada ljudi u Mjanmaru je i u sredu, 12. dan zaredom, protestovale zbog vojnog puča u kojem je s vlasti zbačena stranka liderke Aung San Su Ći.\nPrema nekim lokalnim medijima, u protestima su učestvovali milioni ljudi širom zemlje, a u Jangonu, najvećem gradu, više od 100.000 ljudi učestvovalo je u demonstracijama od jutra. Na hiljade njih zauzelo je centralnu raskrsnicu, javlja japanska agencija Kjodo.\nVeliki aplauz usledio je kada je lokalni pevač sa improvizovane pozornice povikao: „Vojna uprava je neprihvatljiva! Ovog puta ne možemo sebi priuštiti da izgubimo pokret!“\nNa mnogim mestima u Jangonu građani su blokirali puteve tako što su otvorili haube na automobilima kao da su pokvareni, a upućeni su pozivi državnim službenicima da bojkotuju rad u okviru Pokreta za građansku neposlušnost.\nU glavnom gradu Nejpjidu velike grupe motociklista okupirale su ulice, podstičući učešće u protestu, dok su u drugom po veličini gradu Mandalaju studenti držali slike Su Ći, uzvikujući: „Oslobodite naše vođe“.\nInternet je bio u prekidu od zore do oko 9 sati ujutro, a pretpostavlja se da je cilj vojske da ometa planove građana takvim blokadama, što čini već tri dana.\nSu Ći, dobitnica Nobelove nagrade za mir, pritvorena je od puča 1. februara, a suočena je s optužbama za kršenje zakona o upravljanju prirodnim katastrofama i uvoz ilegalne komunikacijske opreme.


Apoteka „Prokuplje” obeležava značajan jubilej: Sedam decenija postojanja i uspešnog rada - Grad Prokuplje\nPovodom velikog i značajnog jubileja, 70 godina postojanja i uspešnog rada, Apoteka “Prokuplje” je danas ugostila svoje najmlađe sugrađane, koji su najlepše pisali i slikali na temu „Farmaceut moj junak u belom“.\nPrvu nagradu na literarnom konkursu, koji je raspisala Apoteka, dobio je Aleksandar Jovanović iz Osnovne škole „Vuk Karadžić“ iz Žitnog Potoka, drugu Mina Ćurčić iz škole „Tatko“, a treću Anastasija Stojiljković iz Osnovne škole „Svetislav Mirković Nenad“ iz Male Plane. U likovnom delu, najbolja je bila Saška Paunović, druga nagrada je pripala Mini Kovačević, a treća Danici Kostadinović. Sve tri nagrađene devojčice su polaznice najstarije grupe Predškolske ustanove „Neven“.\nOvom prilikom, direktor Apoteke “Prokuplje”, Zlatan Miljković je pozdravio svoje najmlađe goste i uručio im vredne nagrade. On je istakao da Apoteka uvek nastoji da podrži svoje najmlađe sugrađane u svemu što rade, a što je važno za njihovo odrastanje i uspešno obrazovanje.\n-Svi mi ovde funkcionišemo kao jedna velika porodica i to smo u pravom smislu te reči. Tako se odnosimo i prema našim korisnicima i uvek ih uz toplu reč i savet ispratimo iz njihove apoteke, rekao je Miljković.\nOvom današnjem prijemu, pored nagrađene dece i njihovih učiteljica, prisustvovala je i član Gradskog veća za prosvetu, omladinu i sport Maja Ranđelović, ali i dugogodišnji radnik prokupačke Apoteke Milić Momčilović koji, bez obzira na to što je u penziji, redovno obilazi svoju, kako kaže „drugu kuću“ u kojoj je proveo pune 42 godine.\n-Ova zdravstvena ustanova je uvek negovala odnos pun poštovanja prema korisnicima, ali i kolege, jedni prema drugima. Nekada smo bili jedina ustanova ovakvog tipa u gradu, a sada je prisutan i veliki broj privatnih apoteka. Konkurencija je zdrava i ne smeta ovoj apotekarskoj ustanovi da opet bude vodeći lider u pružanju usluga, uz vrhunski kvalitet, savete i ljubaznost farmaceutskih radnika koji ovde rade, a to je ustvari ključ njenog dugogodišnjeg uspeha, istakao je Momčilović.\nObeležavanje ovog važnog jubileja biće ispunjeno brojnim aktivnostima u toku celog meseca. One će se, između ostalog, ogledati i u poseti najmlađih Prokupčana, odnosno Predškolske ustanove „Neven“, Domu za smeštaj i negu starih lica u Prokuplju u cilju edukacije korisnika i osoblja o kontroli i samokontroli dijabetesa, kao i edukaciji pacijenata za samokontrolu dijabetesa u svim apotekama od 10 do 12 časova.


Ministar spoljnih poslova Ivica Dačić kaže da u slučaju priznanja Kosova koje je učinio Egipat nije sve baš jasno, budući da ne postoji pisani trag, ali i da ne treba povezivati temu KiM sa aktuelnom posetom predsednika parlamenta te zemlje Beogradu, gde je tema bilateralna saradnja.\nIvica Dačić je to rekao na zajedničkoj konferenciji za medije sa ministarkom spoljnih poslova Surinama Ildiz Deborom Polak Bejl, gde je pojasnio da je bivši predsednik Egipta u poslednjim danima naložio ministarstvu spoljnih poslova, a portparol ministarstva izjavio da je Egipat priznao nezavisnost Kosova.\n"Nikakve pisane odluke nije bilo", rekao je Dačić i dodao da ni na sajtu egipatskog ministarstva spoljnih poslova ne postoji nigde informacija da je Egipat priznao Kosovo kao državu.\n"Priština Egipat računa u onih 116 zemalja koje su priznale Kosovo, ali Egipat nije uspostavio diplomatske odnose sa Kosovom i ne glasa za njih u međunarodnim institucijama", naglasio je Dačić.\nIstakao je i da Egipat ne radi na uspostavljanju diplomatskih odnosa sa Kosovom i zahvalio ministarki spoljnih poslova Surinama na tome što je ona prva imala hrabrosti da preispita odluku i povuče priznanje Kosova.\nEgipat preispituje odluku o nezavisnosti Kosova


VUCIC O SASTAVU VLADE: Stanje u regionu mi ne da da razmisljam o sastavu vlade – NAJNOVIJE VESTI\nVUCIC O SASTAVU VLADE: Stanje u regionu mi ne da da razmisljam o sastavu vlade\n28th July 2016 , 21:19 RTS\nMandatar Aleksandar Vučić izjavio je danas da zbog nestabilnosti i tenzija u regionu, ali i šire, postoje objektivni razlozi zašto nova vlada još nije formirana i da još nema predlog za nove ministre.\nVučić je novinarima, upitan kada će biti formirana nova vlada, rekao da u danu kad se u Hrvatskoj pojavio kukasti krst i kada je poništena presuda Branimiru Glavašu, nije imao vremena ni da razmišlja o ministrima i formiranju vlade.\nUpitan da li će biti iznenađenja u novoj vladi, Vučić je rekao da ne misli da je pitanje da li će biti iznenađenja, već da li vlada može sa uspehom da nastavi put koji je do sada napravila.\nSvaka greška je veoma skupa\nOn je naveo da vlada u tehničkom mandatu radi i donosi odluke koje su neophodne, ali da mora da se vodi računa o tome da se ne naprave greške za budućnost, jer je svaka greška veoma skupa.\n– Potrebne su nam ozbiljne i odgovorne odluke, a ne politika – Vučiću fomiraj vladu da mi možemo na more – rekao je Vučić i dodao da one koji tako govore ne zanima i ne razumeju politku u svetu koja diktira trendove i na našem području.\nOni, rekao je Vučić, imaju svoj domet i ne mogu da preskoče tu lestvicu, a onaj ko odgovorno vodi državu mora da gleda i više i dalje.\n– Voleo bih kada bi, uprkos tim različitim subjektivnim poteškoćama koje postoje, pokušali da sagledate dubinu problema koji se pred nas postavljaju posle, recimo, presude Branimiru Glavašu, događaja u Srbu, zabrane odlaska srpskim zvaničnicima u Srebrenicu, sutra je Glina… – rekao je Vučić.\nUpitan da li je izabrao ministre za novu vladu, rekao da rekao da bi predlog u tom slučaju već bio u parlamentu, ali je otkrio da će sa mnogim ministrima nastaviti da radi.\nUpitan da li će Ivica Dačić biti u idućoj vladi, Vučić je rekao da je danas bio težak dan i za njega i za Dačića i da danas ne bi govorio o tome.\n– Danas nisam imao vremena ni da mislim ko će da bude ministar – rekao je Vučić.\nKazao je i da će neki ministri biti promenjeni, što je, naveo je, normalno, dodajući da i fudbalski klub menja igrače čak i posle osvojenog prvenstva, da bi došla sveža krv.


"O KiM mora da se raspravlja, SAD bolje razumeju stav Srbije"\n„O KiM mora da se raspravlja, SAD bolje razumeju stav Srbije“\nTanjug 1. avgusta 2018. 08:00\nBEOGRAD – Premijerka Ana Brnabić kaže za RTS da o situaciji na Kosovu i Metohiji mora da se raspravlja kao i do sada u Savetu bezbednosti UN i ističe da se naša diplomatska borba i razgovori sa saveznicima nastavljaju.\nGostujući u Dnevniku na javnom servisu, premijerka je rekla da ne postoji mnogo stvari koje Srbija može direktno da učini povodom namere Londona da spreči održavanje redovne sednice Saveta bezbednosti UN o situaciji na KiM.\n„Mi svakako nastavljamo našu diplomatsku borbu, i razgovore sa našim stalnim saveznicima pri Ujedinjenim nacijama i u Savetu bezbednosti, tako da videcemo kako ce se završiti“, rekla je Brnabić, ocenivši nameru Londona kao „politički neiskrenu“.\nTo je i neozbiljno, navela je Brnabić, te dodala da smatra da o situaciji na KiM mora da se raspravlja kao što se uvek do sada i raspravljalo u okviru Saveta bezbednosti.\nKomentarišući svoju raniju izjavu da SAD sada bolje razumeju stav Srbije, premijerka je rekla da joj se čini da „sada imamo sagovornika koji je spreman da sluša“.\n„Mnogo puta pre mi se činilo, u mojoj kratkoj istoriji u politici, da sam preko puta sebe imala sagovornike koji nisu bili spremni da čuju, kao da razgovarate sa zidom. Ovde ipak imamo administraciju koja je, čini mi se, otvorena da sluša i da čuje – i to je velika promena za nas“, rekla je Brnabić.\nUpitana kako do saglasnosti o pitanju Kosmeta u okviru naše zemlje, a imajući u vidu da ideje koje su se ovih dana čule nisu proizvele saglasnost crkve i političara, Brnabić je navela da je važno da se čuju svi različiti stavovi.\n„Mislim da nikada ni predsednik Vučić, ni ja kao premijerka, nismo mislili da će oko ovoga da se postigne saglasnost svih činilaca društva. Mislim da je na kraju krajeva predsednik pokrenuo unutrašnji dijalog da bi se čuli različiti stavovi, što je par ekselans demokratija“, rekla je premijerka.\nOna lično, kako je rekla, volela bi da probamo da dođemo do nacionalnog dijaloga.\n„I da razumemo ozbiljnost ovog pitanja i da razumemo trenutak u kojem se nalazimo, zato što imamo hrabrog predsednika, odgovornog predsednika, koji ne želi da generacijama iza nas ostavlja ponovo problem sa kojim će se oni suočavati zato što mi nemamo hrabrosti, odgovornosti i ozbiljnosti da se suočimo sa problemom“, poručila je presednica Vlade.\nDjilas: Treba sniziti poreze i povisiti plate, inače privreda neće…


Press Online :: Sport Fun :: Đoković u američkim udžbenicima! / print=true\n12. 02. 2015. - Autor: BN\nNovak Đoković je dospeo i u američke udžbenike! Najbolji teniser sveta pojavljuje se u knjizi „Socijalna psihologija“ koja se koristi na univerzitetima u Americi.\nZa razliku od fudbalera Kristijana Ronalda, koji je čak dobio i predmet na kanadskom univerzitetu, Nole se pominje u kontekstu izražavanja emocija. U poglavlju „Sagledavanje emocija pojedinaca“, autori su izdvojili našeg tenisera kao primer nekoga ko slobodno i često izražava emocije na terenu.\nNa jednoj strani daje se samo Đokovićevo lice u grču, na kojem se ne može naslutiti da li je radostan, ljut ili besan. „Pre nego što kažete bilo šta o njegovom stanju, okrenite sledeću stranicu“, piše u tekstu, a na sledećoj strani se jasno vidi da je Nole u stanju euforije posle dobijenog poena!\n- Čak i naše razumevanje emocija povezano je sa socijalnim kontekstom. Sada kada znate da je Novak Đoković reagovao nakon osvajanja seta na Australijan openu, u njegovom pogledu nema ljutnje ili bola, već radosti i odlučnosti - navodi se u tekstu.


Toyota Camry se vraća u Evropu! - Trio Driver BlogTrio Driver Blog\nNa ovaj potez Toyota se odlučila nakon činjenice da će aktuelna limuzina D segmenta, Avensis, uskoro prestati da se proizvodi, takođe usled prilično slabe potražnje, budući da je prodaja u 2017. iznosila svega 25.147 primeraka, naspram 120.436 jedinica 2005. godine, te da je u ponudi neophodno imati i veći automobil nego što je aktuelna Corolla.\nToyota sa modelom Camry pre svega cilja flotne kupce, koji se u Evropi umnogome vode „ekološkom“ politikom, odnosno odlučuju za vozila sa malom CO2 emisijom, kako bi porezi i takse bili što manji, što u kombinaciji sa brojem vozila u floti, čini značajnu sumu na godišnjem nivou.\nOno što raduje jeste činjenica da će se Camry modeli koji se budu prodavali u Evropi, uvoziti iz Japana, a neće proizvoditi u Engleskoj, što bi trebalo da garantuje visok kvalitet i završnu obradu. A kada je reč o pogonskim jedinicima, najavljen je samo jedan motor – 2,5-litarski hibrid od oko 175 „konja“ uz koji će se najverovatnije isporučivati CVT menjač.\nCena za Evropu za sada nije poznata, dok na američkom tržištu, recimo, Camry startuje od 23.645 dolara. S druge strane, u Rusiji, gde se Camry takođe prodaje, cena kreće od 1,4 miliona rubalja, što je oko 19.000 evra po trenutnom kursu. Imajući u vidu generalno osetno više cene u Evropi, pretpostavlja se da će startna cena Camry biti bliža cifri od 25.000 evra.\nĐorđe Pavićević / Foto: Toyota


Odbor američkog Predstavničkog doma za spoljnopolitičke poslove usvojio je rezoluciju kojom se navodi da bi vlastima u Srbiji prioritet trebalo da bude suđenje odgovornim za smrt braće Bitići, američkih državljana koji su učestovali u sukobima na Kosovu.\nKako prenosi “Glas Amerike”, usvajanjem rezolucije na Odboru otvoren je put za njeno usvajanje pred punim sastavom Kongresa. U rezoluciji se navodi da pojedince odgovorne za ubistvo treba izvesti pred lice pravde, pošto “još niko nije proglašen krivim za pogubljenje braće Bitići ili bilo koje druge zločine povezane sa njihovom smrću i što nijedan pojedinac čak nije optužen za te užasne zločine”. “Za Vladu Srbije i relevantna ministarstva i kancelarije, ukljućujući i Specijalno tužilaštvo za ratne zločine, trebalo bi da bude jedan od prioriteta da što pre istraže i krivično gone aktuelne i bivše zvaničnike za koje se veruje da su direktno ili indirektno odgovorni za njihovu smrt”, navodi se u rezoluciji. Dodaje se da SAD treba da izdvoje dovoljno sredstava za pomoć i praćenje napora Vlade Srbije u istrazi i krivičnom gonjenju odgovornih i da bi napredak u rešavanju ubistva trebalo da ostane jedan od značajnih faktora koji bi odlučivali dalji razvoj odnosa SAD i Srbije. Usvajanju rezolucije prisustvovali su i članovi porodice Bitići i njihovi zastupnici. Brat ubijene braće, Ilir, rekao je da “neće stati” dok se tadašnji pukovnik specijalnih snaga policije Srbije Goran Radosavljević i drugi odgovorni za ubistvo njegove braće ne privedu pravdi. Kako se podseća, američki državljani Ili, Agron i Mehmet Bitići uhapšeni su krajem juna 1999. godine zbog ilegalnog ulaska u tadašnju SR Jugoslaviju, zbog čega ih je sud u Prokuplju osudio na 15 dana zatvora. Odobreno im je da iz pritvora izađu tri dana ranije, ali su, umesto da budu pušteni na slobodu, odvedeni u bazu Specijalnih antiterorističkih jedinica MUP-a Srbije u Petrovom Selu gde su, navodi se, ubijeni mecima u potiljak, a potom pokopani u masovnu grobnicu u kojoj su već bila tela kosovskih Albanaca. Njihova tela su otkrivena jula 2001. godine u masovnoj grobnici u Petrovom Selu. Tela su pronađena sa vezanim rukama i sa ranama od ispaljenih metaka na potiljcima. Za ubistvo braće Bitići nije niko optužen, a dvojica policajaca kojima se sudilo zbog optužbi za protivpravno lišenje slobode braće Bitići pravosnažno su oslobođena 2013. godine.\nRadio Slobodna Evropa (RSE) navodi da ministarka pravde Nela Kuburović ponavlja da je država posvećena rešavanju ovog slučaja i da nadležni organi „sprovode odgovarajuće radnje“ da se taj postupak procesuira i utvrde i sankcionišu odgovorni, dok iz Tužilaštva za ratne zločine nisu odgovorili na pitanja dokle se stiglo u rešavanju ubistva. RSE podseća da je u prisustvu američkih zvaničnika Aleksandar Vučić kao premijer više puta tokom 2014. i 2015. obećavao da će do napretka u predmetu Bitići doći uskoro, “i mnogo ranije nego što iko može očekivati”, ali se to nije dogodilo.\n“Zarobljena država ukida bezbednost građana”Narodni muzej otvaramo na Vidovdan


„Alpini" otkaz zbog bankrota! – Nadlanu.com\nObjavljeno 29. juna 2013. / 10:40:08\nSrbija raskida ugovor sa austrijskom kompanijom „Alpine bau", koja je angažovana na izgradnji dela istočnog kraka Koridora 10, saznaju "Novosti".\n„Koridori Srbije” dobili su zvaničan dopis „Alpine”, koja ih je obavestila da se nalazi u stečaju i da je prijavila postupak reorganizacije bez samostalnog upravljanja, što znači da je imenovan stečajni upravnik i to je, kako saznajemo, advokat Štefan Ril.\nImajući u vidu zvaničan dopis „Alpine” i međunarodne ugovore, stekli su se uslovi da „Koridori Srbije” pokrenu postupak za jednostrani raskid ugovora. Takvu preporuku dao je i nadzor na ovom projektu, a to je kompanija „Eptisa”. Potrebna je još saglasnost advokata, Svetske i Evropske investicione banke, kao i Vlade Srbije, kojoj će „Koridori” dostaviti predlog raskida ugovora na odobrenje.\nStečajni postupak otvoren je pred sudom u Beču i rok za prijavu potraživanja ističe 16. avgusta 2013. godine. Do ovog datuma sve firme u Srbiji, koje su radile za „Alpinu” kao podizvođači, kooperanti, a nisu naplatili svoja potraživanja, obavezno treba da podnesu prijavu i angažuju stručnu pomoć.


Pakistanski novinar tvrdi: Osama ima svoje ljude u BiH\nHamid Mir sa Osamom Bin Ladenom na nepoznatoj lokaciji, Foto: Danas\nOsama bin Laden i Al Kaida i danas imaju svoje ljude u BiH, ali je nepovjerljiv prema militantnosti bosanskih muslimana zbog podrške koju uživaju od Amerike, izjavio je za beogradski list Danas Hamid Mir, Urednik pakistanske televizije GEO, koji je tri puta intervjuisao vođu Al Kaide i jedini novinar koji je to učinio poslije 11. septembra.\n"Osama bin Laden se obraća na bosanskom ne samo zbog toga da bi stvorio utisak kako je Al Kaida jedna globalna organizacija, pa prevodi svoje poruke na sve svjetske jezike, nego prvenstveno zbog toga što Al Kaida ima svoje ljude u BiH", rekao je Mir za beogradski dnevnik "Danas".\nOn je dodao da se oni nalaze među, kako je naveo, Bosancima koji su bili u redovima Al Kaide, ali i borcima Al Kaide koji su došli u BiH i ratovali u njoj.\nPrema njegovim riječima, mnogi od njih su se oženili tamo gdje su ratovali - Avganistanu, BiH ili Pakistanu i nastavili da na taj način održavaju svoje veze.\n"Al Kaida je bila i u redovima Kosovske oslobodilačke armije, djelujući preko Albanije", rekao je Mir.\nOn je naveo da su veze između BiH i Al Kaide uspostavljene još krajem osamdesetih godina, kada su se borci porijeklom iz BiH borili protiv ruskih snaga na strani Osame bin Ladena u Avganistanu.\n"Poznato je da su mudžahedini bosanskog porijekla bili na obuci u Pešavaru u Pakistanu i u sudanskom Kartumu", rekao je Mir.\nPrema njegovim riječima, najvažniji čovjek te pomoći muslimanima u BiH bio je doktor, hirurg Ajman al Zavahiri, jedan od najbližih saradnika Osame bin Ladena, koji je kao i njegov brat Muhamed, boravio na Kosovu i u Albaniji tokom sukoba.\nMir je osporio tvrdnje svojevremeno objavljene u njemačkoj štampi da je Osama bin Laden lično bio u BiH i istakao da vođa Al Kaide "nije mogao da bude u Bosni 1993. godine", jer je tada bio u Sudanu.


Slaviša Ćulum - Srpskainfo\nSamo dan nakon ubistva Slaviše Ćuluma u Banjaluci, Siniša Šakić zvani Kinez je čamcem ilegalno prešao rijeku Unu i na taj način pobjegao i sakrio se u Hrvatsku, otkriva izvor Srpskainfo.\nBRANIO SE ĆUTANJEM Kinez u Republičkom tužilaštvu NI RIJEČ nije progovorio\nSiniša Šakić zvani Kinez, osumnjičen za ubistvo Slaviše Ćuluma, danas je ispitan u Republičkom tužilaštvu i branio se ćutanjem, otkriva Srpskainfo.\nPripadnici Uprave za organizovani i teški kriminalitet i Specijalne antiterorističke jedinice predali su jutros tužilaštvu Sinišu Šakića osumnjičenog za ubistvo Slaviše Ćuluma, a u pretresima je nađena odjeća za koju se sumnja da je korištena u vrijeme ubistva.\nPOLICIJA NA SVAKOM KORAKU Sinišu Šakića ispituju u tužilaštvu o ubistvu Slaviše Ćuluma (VIDEO, FOTO)\nUz veoma velike mjere obezbjeđenja Siniša Šakić zvani Kinez dovezen je u Republičko tužilaštvo gdje će biti ispitan.\nRazbijen je lažni alibi da je Siniša Šakić u vrijeme ubistva Slaviše Ćuluma bio u Hrvatskoj i prikupljeni su neoborivi dokazi da je on direktni izvršilac ubistva.\n"BILO JE BRUTALNO I TRAJALO MINUT" Očevici opisali kako je izgledalo hapšenje Šakića (FOTO)\nU jednom trenutku u baštu kafića upalo je desetak pripadnika SAJ koji su bili maskirani i naoružani puškama. Sa njima je bilo i nekoliko inspektora u civilu, rekao je za Srpskainfo jedan od očevidaca hapšenja Siniše Šakića, zvanog Kinez, osumnjičenog za ubistvo Slaviše Ćuluma.\nDOŠAO NA PIĆE, PA UHAPŠEN Policija čuva motocikl za koji se smatra da je Šakićev (FOTO)\nSiniša Šakić zvani Kinez uhapšen je danas kada je došao na piće u poznati kafić u centru Banjaluke, a koji se nalazi u sklopu hotela Bosna.\nKINEZ UHAPŠEN U CENTRU BANJALUKE Sumnjiče ga za ubistvo Slaviše Ćuluma\nSiniša Šakić zvani Kinez prije nekoliko trenutaka uhapšen je u centru Banjaluke zbog sumnje da je ubio Slavišu Ćuluma, potvrđeno je za Srpskainfo.\nSiniša Šakić Kinez, koji je juče uhapšen zbog sumnje da bi mogao imati informacije oko ubistva Slaviše Ćuluma, danas oko 13 časova pušten je na slobodu, a riječ je osobi sa bogatom kriminalnom prošloću.\nRepubličkom javnom tužilaštvu još nije predat uhapšeni Siniša Šakić, osumnjičen da bi mogao imati informacije u vezi sa ubistvom Slaviše Ćuluma u Banjaluci, rečeno je u ovom tužilaštvu.\nSiniša Šakić, zvani Kinez, za kojim je raspisana potjernica nakon što je ubijen Slaviša Ćulum u Banjaluci, danas je uhapšen na graničnom prelazu Donja Gradina.\nSiniša Šakić zvani Kinez, koji se dovodi u vezu sa ubistvom Slaviše Ćuluma, nije se dobrovljno predao policiji, već je uhapšen na graničnom prelazu Donja Gradina prilikom kontrole njegovih dokumenata, potvrđeno je za Srpskainfo.\nOTKRIVAMO NOVE DETALJE ISTRAGE UBISTVA Ćulum izrešetan sa desetak metaka, koban bio HITAC U GLAVU\nSlaviša Ćulum u petak je izrešetan sa najmanje deset hitaca, ali je koban bio metak koji ga je pogodio u glavu, otkriva Srpskainfo.\nSRPSKAINFO SAZNAJE DETALJE ISTRAGE Ubice Slaviše Ćuluma motociklom pobjegle prema Gradiški\nNakon ubistva Slaviše Ćuluma, ubice su se na motociklu uputile prema Gradiški i policija na području tog grada traga za motociklom, saznaje Srpskainfo.\nAKCIJA U BANJALUCI I ISTOČNOM SARAJEVU Policija pretresa 13 lokacija u vezi sa ubistvom Ćuluma\nBanjalučka policija pretresa nekoliko lokacija u vezi sa jučerašnjim ubistvom Slaviše Ćuluma.\nPATROLE NA SVE STRANE Policija blokirala put do kuće ubijenog Slaviše Ćuluma (FOTO)\nNa mjestu gdje je juče ubijen Slaviša Ćulum i danas se nalazi veliki broj policajaca i još uvijek traje uviđaj, javlja reporter Srpskainfo sa lica mjesta.\nPOLICIJA NA NOGAMA Raspisana potraga za osobom koja se dovodi u vezu sa ubistvom Slaviše Ćuluma\nMinistarstvo unutrašnjih poslova Republike Srpske raspisalo je potragu za jednom osobom koja se direktno dovodi u vezu sa izvršenjem krivičnog djela teško ubistvo na štetu Slaviše Ćuluma 15. maja u Dragočaju kod Banjaluke.\nRASPORED PLEJ-OFA Denver kreće u ponedjeljak


Voša poslovala znatno bolje, udvostručen novac od sponzorstava, "Srbijagas" dao 93 miliona | Novosadski informativni portal 021\nNovi Sad 29.06.2020. | 12:24 > 12:34\nFK Vojvodina objavila je na svom sajtu finansijski izveštaj, uz izveštaj revizorske kuće "Prva revizija". Kako se navodi u dokumentu, tekući računi kluba su tokom prošle godine čak 262 dana bili u prinudnoj naplati.\nKada se zbroje minusi iz prethodnih godina, ukupni gubitak kluba iznosi 506 miliona dinara.\n"Pomenute činjenice ukazuju na postojanje značajnih neizvesnosti koje izazivaju sumnju u sposobnost kluba da nastavi poslovanje po načelu stalnosti. Rukovodstvo kluba preduzima mere za poboljšanje rezultata poslovanja koje su uticale na višestruko smanjivanje gubitka u odnosu na prethodne godine, te očekuje dalje poboljšanje u budućnosti, usled čega procenjuje da će klub nastaviti poslovanje u doglednoj budućnosti", navodi se u izveštaju.\nKako se može videti u izveštaju, klub je tokom prošle godine inkasirao 436,2 miliona dinara, što je povećanje u odnosu na 2018. Prihodi od prodaje "proizvoda i usluga", odnosno transfera igrača, smanjili su se, pa je u prošloj godini zarađeno 264,5 miliona, dok je u 2018. ta stavka bila za nekih osam miliona veća.\nPrihodi od subvencija i premija su se udvostručili u prošloj godini, pa je na konto ove stavke inkasirano 133,4 miliona dinara. Najviše novca u klub, 93 miliona dinara, "upumpao" je generalni sponzor "Srbijagas", dok je "Bobar Beška" klubu uplatio 13,8 miliona, "Energotehnika Južna Bačka" 11,7 miliona i Grad Novi Sad 10 miliona dinara.\nTakođe, porasli su i prihodi od prodaje TV prava, pa je Vojvodina dobila 10 miliona dinara u prošloj godini za prenose mečeva.\nSmanjeni su i rashodi kluba, koji su prošle godine iznosili 459 miliona dinara, dok je u 2018. godini ova brojka prevazilazila pola milijarde dinara.\nKlub ima i obaveze, a najveće su prema preduzeću "Vuković benz" Dragoslava Vukovića, bivšeg predsednika Nadzornog odbora kluba, kojem je Voša na kraju godine dugovala 52,5 miliona dinara. Obaveze u iznosu od 17,9 miliona Vojvodina ima prema subotičkom Spartaku, a prema Gradu Novom Sadu 15,6 miliona dinara.\nTakođe, uprava se suočava i sa sudskim sporovima iz ranijih godina, čija vrednost, bez uračunatih kamata i sudskih troškova, prevazilazi 35 miliona dinara.\nIzmeđu uostalog, klub je sa pojedinim igračima, trenerima i sportskim direktorom zaključio ugovore kojim se obavezuje na isplatu nagrada u slučaju dobrih sportskih rezultata. S obzirom na to da je Voša završila treća u prvenstvu i da je uzela Kup Srbije, čime je ova sezona jedna od uspešnijih u istoriji kluba, uprava treba da računa da će morati da isplati premiju od barem 34,5 miliona dinara.\nOno što je ostalo nepromenjeno u odnosu na prethodne godine jeste to da FK Vojvodina učestvuje sa 63 miliona dinara u kapitalu ćerke firme "Football development" iz Novog Sada, koja je već godinama neaktivna.\n"I pored navedenih činjenica, klub je u sezoni 2019/2020 poboljšao svoje sportske rezultate. Rukovodstvo smatra da će u narednom periodu klub ostvariti pozitivan poslovni rezultat koji će biti rezultat planiranih sledećih akcija: značajnije povećanje prihoda od prodaje prava na registraciju igrača, povećanje broja prodatih ulaznica, ostvarenje novih sponzorskih i donatorskih ugovora, prodaja TV prava i slično", navodi se u revizorskim napomenama.\nU januaru ove godine klub je ponovo potpisao ugovor o sponzorstvu sa "Srbijagasom", koji će, kako se navodi, "imati značajan uticaj na poboljšanje finansijskog stanja Vojvodine".\n29.06.2020 • 18:49\nNi dinar ne dugujemo Rusima za gas, ni Srbijagas ni Srbija! Tačno je da je prošle godine Srbija otpisala dug Srbijagasu od 1.2 milijarde eura, ali Rusiji za gas ništa ne dugujemo, sve je isplaćeno pre nekoliko godina i svaki mesec se potrošnja redovno izmiruje.\n29.06.2020 • 15:19\nsve to privatizovatoi a ne da im drzava daje pare\n29.06.2020 • 14:15\nSa 93 miliona novosadski Rukometni klub bi bio u 8 u evropi\nSamo toliko iz Subotice\n29.06.2020 • 14:11\n800.000 evra od Srbijagasa?\nFirma koja duguje milijardu evra rusima za gas?\nTj ne duguje, konvertovano je u javni dug Srbije.