Dodeljene Konstantinove stipendije i priznanja, super radio, super radio Niš, super radio Nis, Konstantinova stipendija, FIlip Moris stipendija\nBoban Kocev februar 20, 2013 17:28 h Srbija, Vesti 0\nNajboljim studentima sa svakog od 13 fakulteta Univerziteta u Nišu danas su uručene Konstantinove stipendije i priznanje na svečanosti organozovanoj na Univerzitetu u Nišu.\nOsim 13 Konstantinovih stipendija za 2013. godinu dodeljeno je još 10 posebnih priznanja „za prepoznat potencijal i volonterski angažman istaknutim studentima niškog univerziteta“\nKonstantinove stipendije i priznanja najboljim niškim studentima učučili su generalni direktor kompanije Filip Moris u Srbiji Pol Rajli i gradonačelnik Niša Zoran Perišić.\nKako kažu u kompaniji sa „željom da podstaknu i motivišu buduće lidere da svojim radom i po završetku studija doprinesu razvoju zajednice u kojoj žive“ Filip Moris planira nove aktivnosti sa ovogodišnjim dobitnicima.\nPrva od narednih aktivnosti je poseta kompaniji Filip Moris u Beogradu i susret sa predstavnicima menadžmenta. Na ovom sastanku stipendisti će moći da razgovaraju o temama vezanim za razvoj karijere i bliže se upoznaju sa radom u ovoj firmi.\nFilip moris je za devet godina kroz podršku obrazovanju nagradio oko 100 studenata putem individualnih stipendija i grantova za realizaciju 70 studentskih projekata usmerenih na razvoju zajednice.


Naučni kamion CPN-a ispred tržnog centra UŠĆE\nJul 5, 2016 CPN, Naučni kamion\nOd srede do subote, ispred TC Ušće, u Naučnom kamionu biće predstavljeni brojni naučnopopularni sadržaji\nUoči Dana nauke, 10. jula, Naučni kamion dočekaće sve radoznale posetioce u Beogradu od 6. do 9. jula, od srede do subote, ispred Tržnog centra Ušće, od 12 do 22 časa.\nKao uvod u Dan nauke, a u organizaciji beogradske Noći istraživača, u Naučnom kamionu održava se manifestacija Istraži, pokaži, leto potraži.\nNaučni kamion, kao putujuća laboratorija i prostor za radionice, izložbe i tribine, kroz zanimljive priče o letu, ronilačkim odelima i roniocima, ribama i koralima, letnjim nepogodama, migracijama riba i rasprostiranju biljaka, prikazaće samo delić onoga što se sprema u Beogradu i širom Srbije za 30. septembar, kada će se održati tradicionalna Noć istraživača.\nSvakoga dana, od 17 do 20 časova, u Naučnom kamionu otvoren je porodični program. Deca i njihovi roditelji pozvani su na druženje sa naučnim demonstratorima, a na radionicama će biti u prilici da sastave svoju mapu za prepoznavanje oblaka, naprave meteorološki vetrokaz ili isprobaju svoje veštine u rešavanju naučnih mozgalica i zagonetki.\nTokom čitavog popodneva, oko Naučnog kamiona biće organizovana potraga za znanjem: odgovori na raznovrsne zadatke nalaziće se na skrivenim lokacijama. Čim padne prvi sumrak, negde oko 20 časova, u blizini Naučnog kamiona počinje astronomsko veče, kada se u društvu astronoma amatera kroz teleskope posmatra naš svemirski komšiluk.\nU četvrtak, 7. jula, ispred Naučnog kamiona otvara se izložba Krvava istorija roda Homo. Kroz izložbu, koja prati temat petog broja upravo izašlog časopisa Elementi, posetioci će biti u prilici da se upoznaju sa nekim vrstama ovog roda koje su hodale Zemljom.\nIstražite više o ovogodišnjoj manifestaciji povodom Dana nauke: http://elementarium.cpn.rs/u-centru/dan-nauke-3/


Razno – Okvir\nSAN FRANCISKO, USA – Broj 807 ulice ‘Frenklin’, u srcu San Franciska je bio adresa\nU svetu je od korona virusa umrlo najmanje 1.250.879 ljudi, a više od 49.910.930 slučajeva zaraženo od kada se bolest pojavila u krajem prošle godine u Kini, najnoviji su podaci koje je prikupila agencija Frans pres do 11.00 GMT.\nIzabrani predsednik SAD Džo Bajden rekao je da će već od ponedeljka formirati krizni štab za korona virus, koji okuplja naučnike i stručnjake da bi se borio protiv glavnog izazova sa kojim se suočavaju američke vlasti.\nVučić: U nedelju više od 3 000 obolelih\nBeograd – Predsednik Srbije Aleksandar Vučić izjavio je večeras da će u nedelju u Srbiji verovatno biti više od 3.000 zaraženih i da će to biti najgori dan do sada po broju obolelih od korona virusa.\nBeograd – U nedelju će u celoj zemlji biti pretežno sunčano vreme, a i dalje će tokom noći biti maglovito u nižim predelima.\nTaijuan – Kina je prva u svetu uspešno lanisrala komercijalni satelit CERES-1 za testiranje 6G mreže, a iz Centra za lansiranje satelita Tajijan, provincija Šansi, u orbitu je lansirano još 12 satelita.\nPresuda protiv Pinka\nBeograd – Viši sud u Beogradu je doneo presudu da Televizija Pink plati Draganu Đilasu odštetu od 100.000 dinara „zbog laži koje je 16. novembra 2017. godine o njemu izneo vlasnih te televizije Željko Mitrović“, saopštila je danas Stranka slobode i pravde.\nKragujevac: 298 novozaraženih osoba u Šumadiji\nMeđu rezultatima 781 uzorka, koji su u subotu, stigli u Institut za javno zdravlje Kragujevac,\nU Srbiji zaraženo još 2.667 osoba, preminulo devet pacijenata\nBeograd – U poslednja 24 sata u Srbiji je od korona virusa preminulo devetoro ljudi, potvrđeno je 2.677 novih slučajeva, a testirane su 11.192 osobe, saopšteno je danas na zvaničnom sajtu covid19.rs.\nBajden kaže da se priprema za Belu kuću\nPredsednički kandidat demokrata Džozef Bajden izjavio je da se sprema da preuzme mesto predsednika iako nije proglašen pobednikom u trci protiv aktuelnog šefa države Donalda Trampa.\nKon: Popunjenost bolnica kritična\nEpidemiolog Predrag Kon kazao je da je popunjenost bolnica kritična, zbog čega je apelovao na Beogradjane da pomognu zdravstvenim radnicima tako što će da poštuju preporuke Kriznog štaba.\nU beogradskoj Areni se trenutno nalazi 360 pacijenata zaraženih korona virusom, a taj prostor ima mogućnost za zbrinjavanje još 150 njih, rekao je načelnik te privremene kovid-bolnice poptpukovnik Predrag Bogdanović.\nBritanija: Testiranje aspirina kao mogućeg leka protiv korone\nLondon – Aspirin, široko rasprostranjeni lek koji se koristi i kao sredstvo za sprečavanje nastanka tromboze, testiraće se kao mogući lek protiv korona virusa u jednom od najvećih ispitivanja u Velikoj Britaniji, prenosi danas Rojters.\nLončar: Narednih deset dana izbegavati kontakte\nBeograd – Ministar zdravlja Zlatibor Lončar izjavio je danas da je za sedam dana u kovid ambulantama u Beogradu pregledano 20.000 ljudi.\nDodik: Odbiću otvaranje Kancelarije Kosova u Sarajevu\nBanjaluka – Čelnici Republike Srpske poručili su da ne dolazi u obzir otvaranje Kancelarije Kosova u Sarajevu i da takav eventualni zahtev Prištine ne bi mogao da prođe u Predsedništvu Bosne i Hercegovine.\nUbedljiv poraz Zvezde od Bajerna\nMinhen – U sedmom kolu Evrolige košarkaši Crvene zvezde izgubili su večeras u Minhenu od Bajerna sa 74:59 (18:14, 15:17, 22:20, 19:8) i sa učinkom od dve pobede i četiri poraza, uz jednu neodigranu utakmicu, nalaze se na 14. mestu.\nVreme: Sunčano, uz niže temperature\nBeograd – U subotu u celoj zemlji pretežno sunčano, a ujutru i uveče niže temperature uz pojavu magle.\nU Francuskoj rekordnih 60.000 novozaraženih, 828 ljudi umrlo u jednom danu\nFrancuska je prijavila više od 60.000 novozaraženih korona virusom, što je najveći broj infekcija registrovanih u jednom danu u toj zemlji.\nPriština – Kosovski premijer Avdulah Hoti izjavio je da slanje nekih lidera u Hag ne znači da Kosovo izlazi na birališta, piše RTK.


Podovi za prodavnice - Veliki izbor podova za prodavnice Podmaster podne obloge\nPodovi za prodavnice pored brojnih karakteristika i specifičnosti moraju da ispune očekivanja i najzahtevnijih korisnika.\nPodovi u ovakvim objektima moraju da budu izuzetno čvrsti i otporni na habanje. Izradjeni od vrhunskih materijala koji će svojim osnovnim svojstvima omogućiti i obezbediti dug vek trajanja. Svakako ništa manje nisu važni ni estetski kriterujimi prilikom opremanja ovakvih objekata.\nModeran dizajn i pregršt najrazličitijih boja pruža mogućnost kombinovanja i lakoću uklapanja sa ostalim delovima enterijera, koji doprinose stvaranju prijatne i opuštene atmosfere.\nKako su prodavnice objekti, odnosno prostorije koje su najizloženije i u stalnom su dodiru sa obućom potrebno ih je svakodnevno održavati. Zato podovi za prodavnice moraju da budu laki i jednostavni za čišćenje, kako bi se nivo čistoće održao a prodavnice odisale besprekornim izgledom.\nZato su glatki podovi daleko praktičniji za ugradnju u ove objekte, jer pored toga što su jednostavniji prilikom čišćenja i održavanja, takođe imaju i opuštajući efekat i unose u prostorije osećaj svežine i čistoće.\nPodovi za prodavnice moraju da poseduju atest o negorivosti, kao i visok nivo elektroprovodljivosti kako bi se zaštitila sva oprema i tehnika koja se koristi u ovim objektima. Vrlo je važno da podovi za ovu vrstu namene budu protivklizni kako bi se obezbedio siguran korak svakom kupcu. Bilo po vlažnim ili suvim uslovima neophodno je sprečiti klizanje koje se veoma često javlja u ovakvim objektima.\nPri oblaganju podnih površina u objekate za ovu vrstu namene, osim izbora kvalitetnog proizvoda koji treba da zadovolji zahteve prostorija u kojima se postavlja, vrlo je važna i pravilna ugradnja podnih obloga.\nPravilna ugradnja obezbediće dugogodišnje uživanje u kvalitetu kupljenih proizvoda, kao i sigurnost u\nnjihovom korišćenju a samim tim će uticati i na smanjenje vaših resursa.\nPodovi za prodavnice zavisno o nameni prostora


Do 15. avgusta popis individualnih ložišta u KS - BiH Vijesti\nNaslovnica BOSNA I HERCEGOVINA Do 15. avgusta popis individualnih ložišta u KS\nDo 15. avgusta popis individualnih ložišta u KS\nU Kantonu Sarajevo do 15. avgusta biće vršen popis individualnih ložišta, kako bi se sagledalo stvarno stanje i uticaj ovih izvora na zagađivanje vazduha u ovom kantonu.\nTokom popisa planirano je anketiranje više od 70.000 objekata, kojim će se evidentirati sve vrste korištenih čvrstih goriva i karakteristika ložišta, dimnjaka, te načina distribucije toplotne energije u domaćinstvima, saopšteno je iz kantonalne Vlade.\n“Kao konačan rezultat projekta, s ciljem unapređenja kvaliteta vazduha i života u Kantonu biće izrađen detaljan Akcioni plan sa mjerama, mehanizmima finansijskih podsticaja i rokovima za postupno ograničavanja korištenja uglja i čvrstih goriva u narednih 10 godina”, istakli su u saopštenju.\nIz Vlade upozoravaju da se stanje kvaliteta vazduha u Kantonu Sarajevo drastično pogoršava svake zime, zbog povećanja potreba za proizvodnjom toplotne energije za grijanje, te je veliki broj individualnih ložišta na čvrsta goriva identifikovan kao primarni uzrok zagađenja vazduha.\n“Značajnije poboljšanje kvaliteta vazduha nije moguće postići bez sistemskog i strateškog pristupa proizvodnji toplotne energije za grijanje, uvažavajući socijalnu kartu stanovništva”, naveli su iz Vlade KS.\nPrethodni članakBelgija: Dnevni broj slučajeva COVID-19 na najnižem nivou u proteklih devet mjeseci\nNaredni članakMladost spremila tužbe protiv članova Drugostepene komisije i neimenovanog eksperta NSBiH


Moguća izolacija za 500-600 tenisera u Melburnu, odgođeni mečevi zakazani u četvrtak\nNakon što je radnik jednog od hotela gdje su smješteni teniseri u Melburnu saznao da je pozitivan na virus korona, postavilo se pitanje da li će svi teniseri iz tog hotela, njih između 500 i 600 ponovo morati u izolaciju.\nKako je saopštio premijer države Viktorija Danijel Endruz ovo bi moglo uticati na turnire koji se trenutno igraju u Melburnu i zato je odlučeno da se mečevi u ovom gradu ne igraju u četvrtak. To između ostalog znači da će i mečevi ATP kupa između Srbije i Njemačke, te Španije i Grčke koji odlučuju o polufinalistima turnira biti pomjereni za jedan dan. Održavanje Australijan opena sigurno neće biti dovedeno u pitanje, a Endruz je takođe naveo da će svi kontakti morati u izolaciju dok ne dobiju negativan test, što će sigurno dosta poremetiti organizaciju samih turnira.\nAustralijan open bi po planu trebao da počne 8. februara, a ostaje da vidimo da li će proteći sve u najboljem redu što se tiče virusa korona.\nPrethodni članakNovinari ukrstili snage sa Upravom Borca u Antaliji\nNaredni članakLendrić za MeridianSportBH: “Šta za mene znači Željo? Ne mogu to reći, ne mogu to opisati”!


Početna » Politika » Page 2841\nPrijavljeno 28 lista\nZa vanredne parlamentarne izbore na Kosovu, zakazane za 12. decembar, prijavilo se 28 stranačkih i lista građanskih inicijativa, saopštila je Centralna izborna komisija u Prištini. Među njima je deset lista iz srpske zajednice na KiM.\nPiše: R. D. 12. 11. 2010.\nIzbori na Kosovu nisu prepreka dijalogu\nDijalog između Beograda i Prištine treba da počne što pre. Predizborna kampanja na Kosovu nesumnjivo predstavlja otežavajuću okolnost, ali ipak smatram da to nije suštinska prepreka rešavanju praktičnih pitanja.\nPiše: J. Diković - S. Čongradin 12. 11. 2010.\nTrčaću trku za ako me predlože\nSama se neću kandidovati za potpredsedničko mesto u Demokratskoj stranci, niti ću sama prikupljati podršku. Ukoliko budem kandidat odbora ili poslaničkog kluba, trčaću tu trku u demokratskoj atmosferi i naravno čestitaću pobednicima.\nPiše: Mirjana R. Milenković 12. 11. 2010.\nDemokrate neće cepati svoje blanko ostavke\nPoslanici Demokratske stranke neće poslušati predlog Liberalno-demokratske partije i pocepati svoje blanko ostavke, ne čekajući rezultate ionako neizvesne reforme političkog sistema. Predsednik Izvršnog odbora DS Marko Đurišić kaže za Danas da je, umesto cepanja blanko ostavki, potrebno da se usvoji zakon kojim bi se definisali uslovi pod kojima poslanik može da političkoj stranci „prepusti“ svoj mandat.\nPiše: L. Valtner 11. 11. 2010.\nŠef Unmika Lamberto Zanijer danas će pred Savetom bezbednosti UN predstaviti redovni tromesečni izveštaj o radu te misije na Kosovu, a na sednici u Njujorku govoriće i šef srpske diplomatije Vuk Jeremić.\nPiše: R. D. 11. 11. 2010.\nFormirana srpska koalicija\nRok za predaju izbornih lista za vanredne parlamentarne izbore 12. decembra na Kosovu istekao je u ponoć.\nPiše: S. Č. 11. 11. 2010.\nLSV: SPS propušta šansu da se promeni\nLiga socijaldemokrata Vojvodine će u utorak u Skupštini Srbije inicirati formiranje državne komisije za lustraciju, saznaje Danas.\nPiše: L. V. 11. 11. 2010.\nDS će morati da nas poštuje\nNaša crvena linija je Ustav Srbije i ako tu piše da Vojvodini pripada najmanje sedam odsto republičkog budžeta, a onda sledi zarez, pa piše da se tri sedmine obavezno koriste za kapitalna ulaganja, to mora da se poštuje.\nPiše: Mirjana R. Milenković 11. 11. 2010.\nDržavni i lokalni službenici moraće ubuduće da paze koje poklone i u kolikoj vrednosti primaju, jer je juče na snagu stupio Pravilnik o poklonima funkcionera koji je utvrdila Agencija za borbu protiv korupcije.\nPiše: P. D. 10. 11. 2010.\nTadić protiv učešća Srba na izborima\nSvaki građanin Kosova ima pravo da sam donese odluku o tome da li će učestvovati na tamošnjim parlamentarnim izborima ili ne – rečeno je Danasu u kabinetu Ketrin Ešton, visoke predstavnice EU za spoljnu politiku i bezbednost.\nPiše: S. Čongradin 10. 11. 2010.\nJeremić i Šutanovac glavni rivali\nVećinsko raspoloženje u vrhu DS je da bi na izbornoj skupštini stranke 18. decembra trebalo da bude potvrđena „politika kontinuiteta“, između ostalog i minimalnim promenama u najbližem okruženju predsednika Borisa Tadića, a takvu ambiciju bi, prema saznanjima Danasa, mogla da pomuti odluka Vuka Jeremića da se kandiduje za potpredsednika, i pored stava Predsedništva demokrata da se ne poveća broj potpredsedničkih mesta.\nPiše: Nikola Tomić 10. 11. 2010.\nJerkov: G17 uveo blanko ostavke\nPolemika LSV Nenada Čanka i Ujedinjenih regiona Srbije, čiji je lider Mlađan Dinkić, nastavlja se na stranicama Danasa.\nPiše: L. V. 10. 11. 2010.\nSPS protiv lustracije\nSocijalistička partija Srbije neće podržati inicijativu Lige socijaldemokrata Vojvodine da se važenje Zakona o lustraciji produži za još jednu deceniju i da konačno počne primena tog akta, usvojenog 2003. godine.\nPiše: M. R. Milenković- L. Valtner 10. 11. 2010.\nCvetković i Đelić najavili akcioni plan Vlade za EU (VIDEO)\nPremijer Srbije Mirko Cvetković najavio je danas da će vlada Srbije sačiniti akcioni plan koji će omogućiti da Srbija postigne napredak i u oblastima na koje su u izveštaju Evropske komisije (EK) iznete primedbe.\nPiše: DanasOnline 10. 11. 2010.\nNajveće kritike zbog pravosuđa i korupcije\nSrbija još nije ostvarila dovoljan napredak u reformi pravosuđa i borbi protiv korupcije, što važi i za ostale države Zapadnog Balkana, proističe iz izveštaja o uspesima i neuspesima devet zemalja u reformama neophodnim za članstvo u EU, koji je juče usvojila Evropska komisija.\nPiše: L. Valtner 9. 11. 2010.\n1 … 2.840 2.841 2.842 … 3.356


Srbija menja politiku subvencionisanja investitora?\nU prvih deset godina odobravanja subvencija, od 188 projekata u prerađivačkoj industriji, koji su dobili državne podsticaje, samo četiri su se odnosila na visokotehnološke kompanije. Od gotovo 407 miliona evra subvencija, koje je država isplatila iz budžeta, 99,5 odsto je otišlo investitorima, za projekte nisko i srednje tehnološke složenosti, koji zapošljavaju veći broj ljudi, sa manjim platama.\nModel subvencionisanja stranih investitora, koji je još 2006. godine, po uzoru na irski i slovački model, patentirao tadašnji ministar ekonomije i regionalnog razvoja Mlađan Dinkić, po svemu sudeći, pretrpeće ozbiljne promene. Kako „Politika” saznaje, Vlada Srbije razmatra predlog da se podsticaji ubuduće odobravaju samo za inovacije i nove tehnologije, umesto za svako radno mesto.\nI u Izveštaju o napretku Srbije, koji je premijerki Ani Brnabić nedavno uručio Sem Fabrici, šef delegacije Evropske komisije, između ostalog, kritikuje se model subvencionisanja po novootvorenom radnom mestu. Tako se kaže da je politika subvencionisanja stranih investicija netransparentna i da nema sistemske kontrole trošenja tih sredstava.\nDa je ovakav zaokret neophodan pokazala je „Analiza efekata odobrenih podsticajnih sredstava za privlačenje investicija od 2006. do 2016. godine”, koju su uradili dr Milorad Filipović, profesor Ekonomskog fakulteta u Beogradu, i dr Miroljub Nikolić, samostalni stručni saradnik Ministarstva privrede.\nPrema toj analizi, subvencije za podršku investicijama, koje su realizovane ili su u procesu realizacije (215 projekata) dodeljene su u osam oblasti, ali najviše u prerađivačkoj industriji.\nZa realizaciju 188 (133 domaća i 55 stranih) projekata prerađivačke industrije odobreno 406.867.313 evra, što je 94,6 odsto svih odobrenih subvencija. Ovim projektima planirane su investicije od 1.717.288.591 evro (96 odsto svih investicija) i zapošljavanje 59.373 nova radnika (92,8 odsto). Najveći broj ugovora o dodeli podsticaja iz oblasti prerađivačke industrije usmeren je na projekte nisko tehnološke (80 projekata) i srednje nisko tehnološke složenosti (38 projekata).\nZa realizaciju 66 projekata iz oblasti srednje tehnološke složenosti opredeljene su subvencije i od 196.730.227 evra.\nZanimljivo je da se u ovoj grupi nalaze samo četiri projekta iz oblasti visoke tehnologije. Za njih su odobrene subvencije od 2.040.000 evra (0,5 odsto odobrenog novca u prerađivačkoj industriji). Planirano je da ukupna vrednost investicija u ove projekte iznosi 13.525.000 evra (0,8 odsto vrednosti investicija prerađivačke industrije) i da se zaposli 360 novih radnika.\nDržavne subvencije za lakše zapošljavanje 6.000 ljudi\nNSZ: Izdvojeno 3,65 milijardi dinara za podsticanje zapošljavanja\nNSZ objavila konkurs za finansiranje dodatnih obuka zaposlenih


Tanjug 24. januara 2022. 21:32\nPODGORICA – Američka ambasada u Podgorici pozvala je političke lidere u Crnoj Gori da izbegavaju „zapaljivu“ nacionalističku retoriku i da rade zajedno „na putu napred“ za zemlju.\nNa pitanje Glasa Amerike da li su Sjedinjene Države zabrinute da bi, u svetlu svakodnevnih protesta i rasta političkih i etničkih tenzija, nestabilnost u Crnoj Gori mogla dodatno da se pogorša, iz Ambasade je poručeno da „pažljivo prate situaciju u Crnoj Gori, ali da put napred moraju da utvrde njeni izabrani lideri kroz dijalog i u skladu sa demokratskim procesima“.\n„Pozivamo političke lidere da se izdignu iznad identitetske politike, izbegavaju zapaljivu nacionalističku retoriku i rade zajedno u interesu javnosti, da bi ponudili konstruktivan, produktivan put napred za crnogorski narod“, navedeno je iz Ambasade za Glas Amerike.\nTakođe je ponovljen stav da će SAD sarađivati „sa bilo kojom demokratski formiranom vladom koja osigurava napredak Crne Gore na evroatlantskom putu, što obuhvata ubrzanje procesa pristupanja Evropskoj uniji, jačanje članstva u NATO-u i davanje podrške zajedničkim vrednostima“.\nŠef Svetske zdravstvene organizacije: Svet se suočava sa…


Rezultati košarkaških utakmica odigranih prethodnog vikenda | TIMOK PRESS\nNaslovna Sport Košarka Rezultati košarkaških utakmica odigranih prethodnog vikenda\nU 6. kolu Druge lige, košarkaši boljevačkog „Rtnja“ pobedili su ekipu „Žarkova“ rezultatom 90:59. U sledećem kolu, boljevački košarkaši gostovaće ekipi „Zemun Fitofarmacija“, a utakmica se igra u nedelju 11. novembra 2018. od 18.30 sati.\nU 6. kolu Prve regionalne lige „Istok“ košarkaši „Bora RTB“ bili su bolji od niškog OKK „Juniora“ 86:80, dok je tim „Sokobanje“ izgubio od „Morave“ iz Vladičinog Hana rezultatom 48:71.\nNarednu utakmicu borski košarkaši igraće sa igračima „Niša“, a utakmica je zakazana za subotu 10. novembar od 20.30 sati. Košarkaši „Sokobanje“ ugostiće tim „Radnika“ iz Surdulice, a utakmica se igra u nedelju 11. novembra od 18 sati.\nU 7. kolu Prve ženske lige Srbije, košarkašice „Bora“ izgubile su od ekipe „Radivoja Koraća“ rezultatom 53:80. Narednu utakmicu Boranke će igrati sa „Partizanom 1953“, a utakmica je predviđena za subotu 10. novembar od 14.30 sati.\nU 4. kolu Prve ženske regionalne lige „Jug B“, košarkašice boljevačkog „Rtnja“ izgubile su od borskog „Zicera“ rezultatom 36:52.\nU sledećem kolu, Boljevčanke će gostovati kruševačkom timu „Bagdala“, a Boranke će dočekati ekipu „Paraćina“. Sve utakmice su zakazane za subotu 10. novembar 2018. od 15 časova.


18. septembar 2019. Čotrić na regionalnoj konferenciji Ekonomski potencijal dijaspore\nČotrić u Jordanu: Srbija je u svetskom vrhu po ekonomskom napretku\n„Putem novčanih doznaka u Srbiju godišnje stiže preko tri milijarde evra od pripadnika naše dijaspore, iz oko sto zemalja sveta.\nDoznake čine 15 posto bruto društvenog proizvoda Srbije i naša zemlja je na petom mestu u svetu po visini poslatog iznosa po glavi stanovnika“, rekao je Aleksandar Čotrić, narodni poslanik i član skupštinskog Odbora za dijasporu i Srbe u regionu na regionalnoj konferenciji na temu „Ekonomski potencijal dijaspore“ koja se održava u Amanu, glavnom gradu Jordana.\nČotrić je ukazao da najviše novca u Srbiju stiže od dijaspore iz Nemačke, na drugom mestu je Švajcarska, a u vrhu su i Francuska, Austrija, Turska i Hrvatska.\nNa konferenciji koju su zajednički organizovali Parlamentarna skupština Saveta Evrope i jordanski parlament, Čotrić je istakao da svaki četvrti stanovnik Srbije ima člana porodice ili uže rodbine u inostranstvu, dok 11 odsto ljudi redovno ili povremeno dobija novac putem doznaka, te na taj način skoro osam stotina hiljada ljudi imaju dodatnu finansijsku podršku.\nPoslanik Čotrić je rekao da je u Srbiji u poslednjih sedam godina, zahvaljujući angažovanju predsednika i Vlade Srbije, prepolovljena nezaposlenost, inflacija je u tom periodu na rekordno niskom nivou, naša zemlja je po istraživanju „Fajnenšel tajmsa“ na prvom mestu u svetu po broju stranih direktnih investicija, a po privrednom rastu smo u samom evropskom vrhu.\n„Sve to je uticalo i na značajno povećanje ulaganja u srpsku privredu poslovnih ljudi našeg porekla u svetu, po čemu je Srbija pozivitan primer i za region i za celu Evropu“, rekao je poslanik Čotrić na konferenciji koja je okupila predstavnike međunarodnih organizacija, kao i vlada i parlamenata više od trideset zemalja iz Evrope, Azije i Afrike.


Pogledajte zašto je ovde uvek krcato | Beograd Noću Pogledajte zašto je ovde uvek krcato | Beograd Noću\nPogledajte zašto je ovde uvek krcato\nKabare 13, vesti • 07. Mart 2014.\nPogledajte zašto je ovde uvek krcato.\nKlub Kabare 13 je postao mesto najbolje zabave, na koje se uvek rado vraćate i koje vam donosi nezaboravne momente. U ovom klubu zabava uz poznata lica je već postala uobičajena, tako ste sinoć u klubu Kabare 13 mogli zateći Milana Obradovića poznatijeg kao Miki Mećava koji je bio u odličnom raspoloženju.\nMiki Mećava je na estradi od 1994. godine kada se publici predstavio albumom Potrebe nema. Njegov zaštitni znak je marama sa kojom uvek nastupa na televiziji i na koncertima. Učestvovao je na Grandovom festivalu i u popularnom reality show programu Farma, gde se odlično predstavio i sa kog ga publika pamti samo po najboljem.\nJuče je u klubu Kabare 13 bilo Kafansko Veče uz deo Beogradskog Akustičnog Orkestra, a domaćin je naravno bio sve popularniji Ivan Marinković, kome je učešće na Farmi donelo mnogo pozitivnog. Kao domaćin u klubu Kabare 13 stekao je još veću popularnost i ljudi u velikom broju u klub Kabare 13 svraćaju baš četvrtkom da prisustvuju odličnoj zabavi na kojoj je domaćin Ivan Marinković uvek najveseliji.\nJuče je dobar provod u klubu Kabare 13 pronašao i Hame Nalić pevač koji je sve popularniji i koji je pobrao mnoge nagrade u poslednje vreme. Završio osnovnu i srednju muzičku školu u Tuzli- odsek harmonika. Nastupao je na raznim festivalima među kojima su Budva 2006 , Zrenjaninski festival SUN FLOWER 2006, Festival Stari Grad 2007. Publika posebno voli njegovu pesmu Sve si meni ti.\nKlub Kabare 13 je sinoć bio mesto vrhuske zabave, među poznatim licima našla se i Irina Kruška koja je svoju voditeljsku karijeru započela 1994. godine na televiziji Politika, danas ova lepa plavuša radi na satelitskom programu ružičaste televizije i pripema emisiju Skandal plus. Večeras vas u klubu Kabare 13 kao zapete puške čekaju Igor X i Zvezde Granda, to garantuje odličan provod.\nKlub Kabare 13 je mesto koje nudi najraznovrsniju zabavu, ako to do sada niste proverili krajnje je vreme da se uputite ka klubu Kabare 13 i proverite gde se to zabavljaju najveće face u gradu. Besplatno izvršite rezervaciju putem vašeg omiljenog vodiča kroz noćni život prestonice – beogradnocu.com, odnosno putem našeg korisničkog Call Centra 063 33 33 44 ili 063 34 34 33 ili Online. Ukoliko nas budete redovno pratili uvek ćete prvi saznati najnovije informacije u vezi sa noćnim životom Beograd. Klub Kabare 13 je mesto na koje baš volimo da odemo, posebno se obradujemo kada vidimo vas za susednim stolom, nazdravite nam večeras.


Svet Autor:Agencije 29. Jun. 202015:25 > 15:29\nEvropski komitet za socijalna prava upozorio je Sloveniju zbog nepoštovanja prava na jednake plate i mogućnosti na radnom mestu bez obzira na rod, prenosi novinska agencija STA, koja navodi da se jaz u platama između muškaraca i žena za obavljanje istog posla u ovoj zemlji značajano povećao u periodu između 2010. i 2017. godine.\nKomitet je utvrdio da je pravo na jednaku zaradu bez obzira na rod u Sloveniji kršeno uprkos postojanju relevantnog zakonskog okvira, i apelovao da se pojačaju napori u pravcu prevazilaženja ove situacije.\nSlovenija je prekršila i druge odredbe Evropske socijalne povelje, kao što je nedostatak pristupa efikasnom pravnom leku i nedostatak transparentosti podataka o zaradama koje bi omogućilo poređenje plata između muškaraca i žena, uz izostanak progresa na ovom polju.\nPored Slovenije, komitet je upozorio 14 od 15 država članica Evropske unije koje su se suočile sa optužbama zbog nepoštovanja odredbi Evropske socijalne povelje.\nU Sloveniji je 2010. godine jaz u platama muškaraca i žena za obavljanje istog posla iznosio 0,9 odsto u korist muškaraca, što je u to vreme bilo najniže u Evropi. Sedam godina kasnije to je bilo osam odsto, duplo manje od tadašnjeg proseka na nivou čitave EU.


24sata.info - Zakazano ročište po zahtjevu za ekstradiciju: Sud BiH naredne sedmice raspravlja o Mamiću\nZakazano ročište po zahtjevu za ekstradiciju: Sud BiH naredne sedmice raspravlja o Mamiću\nAutor A. A. 12. 07. 2018. • 16:46\nSudsko ročište po zahtjevu pravosudnih organa Hrvatske da se ovoj državi izruči Zdravko Mamić, savjetnik Nogometnog kluba Dinamo, koji je nepravosnažno osuđen na šest i po godina zatvora, zakazano je za 17. juli u Sudu BiH, saznaje “Dnevni avaz”.\nSud BiH, podsjećamo, već je jednom donio odluku da Mamić, koji je nakon izricanja presude pobjegao u Bosnu i Hercegovinu, neće biti izručen Hrvatskoj, ali je ta odluka, nakon žalbe Tužilaštva BiH, ukinuta i dodijeljena Vanpretresnom vijeću ove pravosudne institucije, koje će o svemu izvijestiti Josipa Grubešu, ministra pravde BiH. Ministarstvo pravde Hrvatske poslalo je u međuvremenu zvaničnu dokumentaciju tražeći da se Mamić izruči BiH, o čemu su upoznati i Tužilaštvo i Sud BiH.\nNo, nedavno je Tužilaštvo BiH, što smo već objavili, poslalo prijedlog Sudu, u kojem navodi da nisu ispunjeni uvjeti za Mamićevo izručenje, što znači da će u utorak Tatjana Kosović, sudija za prethodno saslušanje, ponovo saslušati Mamića i odbranu i o tome upoznati članove Vanpretresnog vijeća.\nNezvanično saznajemo da izručenje Mamića Hrvatskoj uopće nije moguće, a da će odluka Suda i ići u tom pravcu. Tačnije, neće se desiti ništa novo, a što nije navedeno u prevostepnoj odluci i novo ročište samo je puka procedura.


Android revija » LG Optimus G Pro i Optimus L3II nagrađeni Red Dot nagradom za dizajn LG Optimus G Pro i Optimus L3II nagrađeni Red Dot nagradom za dizajn – Android revija\nLG Optimus G Pro i Optimus L3II nagrađeni Red Dot nagradom za dizajn\nRed Dot nagradom za izvanredan dizajn nagrađeno je čak 27 ovogodišnjih proizvoda kompanije LG Electronics.\nPrvi LG HD smart telefon, Optimus G Pro koristi Full HD IPS ekran dijagonale 5,5 inča i predstavlja odgovor kompanije LG na rastuću potražnju za smart telefonima sa velikim ekranima. Tanki okvir koji je ukrašen samo metalnim dekorativnim elementima na ivicama čini da ovaj model odiše elegancijom.\nOptimus L3II je deo najnovije Optimus L Series II koja spaja lepotu originalne L serije sa još otmenijim izgledom. Optimus L3II nastavlja dizajnersko nasleđe kompanije LG uz četiri nova elementa koja čine uređaj još lepšim i zabavnijim za korišćenje uz laserski sečene ivice, sjajan dizajn zadnjeg dela, kao i pametno LED osvetljenje home dugmeta.\nI pored toga što se trudimo da korisnicima pružimo najnovija tehnička dostignuća, uvek veliku pažnju poklanjamo i dizajnu proizvoda koji je postao veoma važan kada je u pitanju borba u tržišnoj utakmici,” izjavio je dr Scott Ahn, šef odeljenja za korporativni dizjan u kompaniji LG Electronics. „Red Dot nagrade za dizajn su dokaz uspeha naše kompanije u ovom domenu.“\nLG Optimus G Pro i Optimus L3II nagrađeni Red Dot nagradom za dizajn was last modified: March 22nd, 2013 by Goran Aničić\nLGLG ElectronicsLG Optimus G ProOptimus G ProOptimus L3IIRed Dot


U Bojniku realizuju projekat za nezaposlene žene i preduzetnice - JUGPRESS\nU Bojniku realizuju projekat za nezaposlene žene i preduzetnice\nPredsednik opštine Bojnik Nebojša Nenadović pozvao je nezaposlene žene sa teritorije te opštine da se prijave za učeće u projektu ,,Znamo i umemo- nazaposlene žene i preduzetnice Bojnika,, koji podržava kabinet ministra bez portfelja zaduženog za inovacije i tehnološki razvoj.\n“Ukupna vrednost projekta je 2.884.000 dinara, a od toga je 670.000 dinara učešće naše opštine”, rekao je Nenadović na konferenciji za novinare i dodao da se planira realizacija projekta u dve faze.\nPrva faza je obuka i za nju se mogu javiti sve zainteresovane žćena a u drugu fazu “prolazi” najviše deset žena.\nUkupna vrednost pojedinačnog granta je 240.000 dinara.\nDirektorka Centra za razvoj Jablaničkog i Pčinjskog okruga Dragana Belenzada je objasnila da na javni poziv mogu da s jave nezaposlene žene, vlasnice mikro, malih i srednjih preduzeća i žene preduzetnice.\nOna je pobliže objasnila faze u realizaciji projekta.\nU prvoj fazi je predviđen set obuka, rekla ej Belenzada i dodala da se radi o nefinansijskoj podršci i da će sve žene koje joj budu prisustvovale imati mogućnost da unaprede svoja znanja u oblasti inovacija a jedna od obuka je i elektronsko upravljanje, priprema biznis plana, poslovanje sa bankama, finansijsko upravljanje i sav koncept pisanja kompletnog biznis plana. ž\nUslov koji mora da bude ispunjen je da su žene na evidenciji Nacionalne službe za zapošljavanje ili da su vlasnice i suvlasnice mikro, malih i srednjih preduzeća.\n“Za nezaposlene je potrebno da imaju inovativnu biznis ideju, prebivalište na teritoriji opštine Bojnik i da su imaju potvrdu od Nacionalne službe za zapošljevanje da su nezaposlene”, rekla ej Belenzada.\nDruga kategorija je da imaju unapređenu inovativnu ideju za poslovanje i da je njihova firma registrovana u Agenciji za privredne registre, da ima aktivan privredni status i da je registrovana na teritoriji opštine Bojnik.\nKonkurs će biti raspisan 5. septembra i trajaće do 25. septembra.\nOvaj projekat se realizuje u okviru Programa podrške i promocije ženskog inovacionog preduzetništva.


FINALE FESTIVALA UVERTIRA · Kraljevo.online\nNASLOVNA KULTURA FINALE FESTIVALA UVERTIRA\nFINALE FESTIVALA UVERTIRA\nKraljevo – Uvertira za lepše vreme.\nU organizaciji muzičko-edukativne radionice „Uvertira“ u Kraljevu je održano finale Prvog muzičkog festivala dečijih pesama. Sala gradskog bioskopa je predstavljala idealan prostor za prikazivanje raskošnog talenta naših najmlađih sugrađana. Od samog predstavljanja finalista pa do proglašenja pobednika sve je bilo na visokom organizacionom nivou, a u isto vreme atmosfera je bila topla, prijatna i vedra. Sjajnih 14 finalista pokazalo je šta se sve stvara kad se odškrinu vrata mašte i koliko se emocija budi uz melodije poznatih dečjih pesama, iz raznih crtanih i igranih filmova.\n“Imali smo prilike da uživamo u šarmantnim rolama mladih izvođača, u njihovoj muzikalnosti i izvanrednim vokalnim mogućnostima. Svakako treba pomenuti i pevače iz muzičkog zabavišta, igrače iz plesne škole, najbolje polufinaliste takmičenja, sjajnu voditeljku Goricu Dinulović, kreativne navijače i mnogobrojne goste”, rekla je za Kraljevo Online članica žirija Bojana Marinković, direktorka OŠ “Živan Maričić”.\nU ime Grada finalu je prisustvovala Gordana Stojković, član Gradskog veća.\nOno što je Kraljevu ovaj festival podario je najpre podsećanje da deci pripada dečji svet, da treba da uživaju i rastu uz muziku i sadržaje primerene uzrastu. U vremenu u kome se deca sve više stavljaju u uloge iz sveta odraslih i, takmičeći se, izvode ono što odudara od njihovog univerzuma, ovakav festival je čaroban izuzetak i prilika da se podsetimo šta dugujemo mladim generacijama. Deca su pokazala da znaju da uzvrate na pravi način.\n“Bila mi je izuzetna čast da, pored profesora muzičke kulture i kompetentnih muzičkih stručnjaka , kao predstavnik prosvete budem član žirija na jednom takvom takmičenju”, dodala je Bojana.\nUvek je teško odlučiti ko zaslužuje da bude proglašen za najboljeg, naročito kad je konkurencija tako jaka i kad na sceni imate takmičare koji pokazuju više vrsta darovitosti. Ipak je žiri bio saglasan da su se sjajnim izvođenjem izdvojili: Emilija Jovanović, prvo mesto; Irena Stolić, drugo mesto; Mina Jovanović, treće mesto.\nPobednici su proglašeni, ali ne treba zaboravimo da su pobedili svi koji su na bilo koji način doprineli održavanju ovoga festivala. Nadajmo se da će u narednim godinama Kraljevo biti poznato i po ovoj manifestaciji, a da će se našoj, pridružiti i deca iz drugih gradova jer se dobar glas daleko čuje.\nUvertira za jedno lepše i kulturnije vreme zaslužila je sve pohvale, od srca želimo „Uvertiri“ da istraje na tom putu.


Pre dva vikenda on je, nastupajući za Ajntraht na gostovanju trećeplasiranom timu Bundeslige, Frajburgu, sjajno izveo slobodan udarac u 43. minutu i zatresao mrežu domaćina sa više od 30 metara, a pre nedelju dana je "kumovao" novom trijumfu, asistencijom u 95. minutu za konačnih 2:1 protiv Union iz Berlina.\nDanas je Ajntraht izgubio, i to sa 3:2 od Hofenhajma, ali je Kostić opet bio zapažen - imao je asistenciju za gol Palensije kojim je u 72. minutu postavljen konačan rezultat.\nNaš reprezentativac je s levog krila idealno centrirao klupskom kolegi, koji je savršeno primio loptu grudima, pa zatresao mrežu domaćina:\nPosle ovog meča, Hofenhajm je ostao sedmi, sa 20 bodova iz 13 nastupa, a Ajntraht je 13. sa 18, koliko koliko su skupila još i Lajpcig i Borusija Menhengladbah, koji su zbog bolje gol-razlike ispred ekipe iz Frankfurta.\nOd početka sezone, reprezentativac Srbije je u klupskim nastupima ostvario osam asistencija i postigao četiri gola.\nBundesliga Filip Kostić FK Ajntraht FK Hofenhajm asistencija


Evo u čemu je, još, prednost fudbalske Ukrajine nad Srbijom (VIDEO) | Novosti.RS\n18. 11. 2019. u 15:00\nStadion "Rajko Mitić" foto: M. V. video: N. I.\nPoslednji meč kvalifikacija za Prvenstvo Evrope između Srbije i Ukrajine, u nedelju u Beogradu pratilo je, prema zvaničmnom podatku FSS tačno 4.457 gledalaca. Samo pet meseci ranije meč Ukrajina - Srbija u Ljvovu ispratilo je 30.000 navijača. Pun stadion i prilično neprijateljska atmosfera dočekali su tada "orlove", a selekcija Andrija Ševčenka ispratila je Krstajićevtim sa pet komada u mreži.\nIpak, mnogo je interesantniji pogled na dva kratka video snimka koji najbolje opisuju nekoliko stvari: od odnosa navijača prema svom nacionalnom timu, pa sve do atmosfere koja treba da se pravi na fudbalskim utakmicama.\nNa prvom snimku su detalji u vreme intoniranja ukrjinske himne u Ljvovu, a na drugom uvodni taktovi srpske himne u Beogradu.


Srpski basketaši srebrni - Pokazivač\nSrpski basketaši srebrni\nSrpski basketaši u sastavu Marko Ždero, Marko Savić, Dušan Domović Bulut i Dejan Majstorović osvojili su srebrnu medalju na Evropskom prvenstvu u Bukureštu. Posle olimpijske medalje, u Srbiju je stigla i nova medalja u sve popularnijem basketu “tri na tri”. Najbolja srpska i svetska ekipa je osvojila srebrnu medalju u Rumuniji, pošto je u finalnom meču poražena od Slovenije sa 19:17. Na putu do finala srpski momci su slavili protiv Francuske i Španije tokom grupne faze takmičenja. U četvrtfinalu je pala Rumunija sa ubedljivih 22:11, dok je u polufinalu svu snagu srpskog tima na svojoj koži osetila i Holandija sa sigurnih 21:12. Novom medaljom Bulut, Ždero, Savić i Majstorović su nastavili seriju sjajnih rezultata i samo su potvrdili svoju klasu i veliki kvalitet.\nPrethodni tekstKarikatura dana: “Jači i nježniji pol”


Vežba zaštite i spasavanja 5. novembra u Kovinu i Deliblatu -\n1. novembra 2021.0452\nPrema scenariju MUP-a – Sektora za vanredne situacije – Odeljenja u Pančevu, a u organizaciji i koordinaciji sa Štabom za vanredne situacije opštine Kovin u petak, 5. novembra, u periodu od 10 do 12 časova biće izvedena združena operativno-taktička vežba na potezu Deliblatske peščare i mesta Deliblato.\nS obzirom da je u sklopu vežbe planirano aktiviranje dela sistema za javno uzbunjivanje u Deliblatu, posebno se obaveštavaju meštani ovog naselja opštine Kovin da će u 10 sati, na početku vežbe, biti aktivirana sirena davanjem signala „opšta opasnost“, a na kraju, u podne – signal za „prestanak opasnosti“.\nTakođe, s obzirom da će tokom vežbe biti angažovano više subjekata zaštite i spasavanja sa teritorije opštine: Vatrogasno-spasilačka jedinica, Hitna pomoć Doma zdravlja, Crveni krst Kovin, pripadnici policije, obaveštava se stanovništvo Deliblata da će u periodu od 10 do 12 sati biti u više navrata aktivirana zvučna i svetlosna signalizacija koju koriste pomenute službe prilikom intervencija.\nOpština Kovin jedna je od učesnica Vežbe „Sistem 2021“ Sektora za vanredne situacije koja se izvodi istovremeno u mnogim gradovima i opštinama na području cele Srbije, sa ciljem uvežbavanja tehnika i procedura spasavanja i sinhronizacije svih subjekata zaštite i spasavanja na određenoj teritoriji.\nRelated tags : deliblatoopština kovinsirene za uzbunjivanjevežba sistem 2021vežba zaštite i spasavanjazdružena operativno-taktička vežba\n29. septembra 2019.0439\n3. juna 2020.0784\n21. septembra 2020.01764\n1. jula 2022., 19:45


Partnerstvo kompanija Dertour i Lufthansa - Na putu tradicije i inovacije - News - Turistički svet\nPartnerstvo kompanija Dertour i Lufthansa - Na putu tradicije i inovacije\nU sklopu svojih aktivnosti za podršku agentima na našem tržištu, kompanija Dertour Srbija u saradnji sa kompanijom Lufthansa organizuje Fam Trip Peking 2017. Tom prilikom, u periodu od 1. do 8. novembra 16 predstavnika vodećih agencija za organizaciju individualnih putovanja i prodaju avio karata upoznaće se sa lepotama dalekog istoka i doživeti jedinstveni spoj tradicije i inovacije koji karakteriše ovu destinaciju, baš kao i uspešno poslovanje kompanija Dertour i Lufthansa.\nPovod za ovo partnerstvo predstavljaju dva velika jubileja - 100 godina od osnivanja kompanije DERToursitik, u sklopu koje posluje Dertour Srbija, i 50. godišnjica poslovanja kompanije Lufthansa u našoj zemlji. Inovativan i uvek dinamičan pristup poslovanju u oba slučaja osigurali su istrajnost pravih vrednosti uprkos svim izazovima prošlih vremena i savremenog poslovanja.\nTom prilikom odabrani turistički profesionalci biće u mogućnosti da steknu iskustvo iz prve ruke, sa ciljem da zatim svojim putnicima na najbolji način isplaniraju sve elemente njihovog putovanja, bilo da je u pitanju turistička ili poslovna poseta. Tokom ovog “jubilarnog” putovanja, planirani su između ostalog obilazak najpoznatije građevine na svetu - Velikog kineskog zida, zatim znamenitosti poput Trga Tjenanmen, Zabranjenog grada, tradicionalnih hutong četvrti, ali i uživanje u nezaobilaznom specijalitetu “pekinška patka”.\nKao lider u organizaciji individualnih putovanja, Dertour Srbija ovaj model saradnje i unapređenja svoje agentske mreže praktikuje duži niz godina, a nedavno su Detour agenti imali priliku da postanu specijalisti i za popularne destinacije poput Maldiva, Mauricijusa i Dubaija.


Connect Software Solutions d.o.o. pruža celokupnu informacionu podršku preduzećima svih delatnosti još od 2001. godine.\nBez obzira na odabranu delatnost Connect Software Solutions ujedinjuje sve poslovne procese u preduzeću. Sve opšte funkcije, od planiranja proizvoda do konačne izrade, preko prodaje i izrade analiza možete da pratite na jednom mestu.\nConnect Software Solutions obezbeđuje kontrolu nad svim poslovnim procesima u preduzeću. Rešenja su prilagođena potrebama korisnika i omogućavaju optimizaciju poslovanja u svakom preduzeću, bez obzira na njegovu veličinu ili delatnost.\nUspešno i efikasno vođenje preduzeća moguće je jedino uz podršku kvalitetnog i sigurnog informacionog sistema. Našim korisnicima garantujemo najnoviju tehnologiju i pomoć u donošenju ključnih odluka.\nPantheon je poslovno-informacioni sistem, koji pruža kontrolu nad svim poslovnim procesima u preduzeću. Rešenja su prilagođena potrebama korisnika i omogućavaju optimizaciju poslovanja u svakom preduzeću, bez obzira na njegovu veličinu ili delatnost.\nZnamo, da je uspešno i efikasno vođenje preduzeća moguće jedino uz podršku kvalitetnog i sigurnog informacionog sistema. Preko deset godina DataLab razvija vodeći software u regionu za mala, srednja i velika preduzeća. Našim korisnicima garantujemo najnoviju tehnologiju i pomoć u donošenju ključnih odluka, koja kompanije vode u željenom pravcu.


Srbija nije izgubila iz vida značaj evropskog puta: Ivica Dačić\nSrbija je spremna za dalje angažovanje na nivou regiona radi učvršćivanja ekonomskih veza i jačanja zajedničkog tržišta, izjavio je prvi potpredsednik Vlade Srbije i ministar spoljnih poslova Ivica Dačić na video konferenciji ministara spoljnih poslova Zapadnog Balkana i ministara spoljnih poslova članica Evropske unije (EU) koje su neposredni susedi regiona (Grčka, Bugarska, Rumunija, Hrvatska, Slovenija).\nDačić je rekao da je aktuelna kriza u vezi sa pandemijom virusa korona pokazala koliko je bitno da region sarađuje, jer virus ne poznaje granice, stepen ekonomskog razvoja ili neke druge međusobne razlike. Dodao je da je Srbija već preduzela konkretne korake ka postepenom otvaranju granica, uz istovremeno poštovanje epidemioloških preporuka.\n“Počev od 1. juna, otvaramo granice za državljane Albanije, BiH, Crne Gore i Severne Makedonije, što je, takođe, u duhu jačanja poverenja i saradnje u regionu. Ubeđen sam da će i ove godine najveći broj turista letovati u Grčkoj, pre svega zašto što žele da budu u prijateljskoj zemlji”, izjavio je Dačić.\n‘Nadamo se otvaranju novih poglavlja sa EU’\nOn je pozdravio odluku o uspostavljanju tzv. „Zelenih koridora" u našem regionu, što je omogućilo da se u krizi izazvanoj korona virusom medicinska oprema i osnovne životne namirnice neometano transportuju kroz region, bez zastoja na graničnim i administrativnim prelazima.\nKada je u pitanju evropski put Srbije, ministar je naglasio da, bez obzira na trenutne okolnosti, Srbija nije izgubila iz vida značaj našeg evropskog puta i sveobuhvatne reforme društva.\n„Nastavljamo da radimo na realizaciji naših ciljeva i nadamo se da će, u skladu sa tim, uskoro biti otvorena i nova pregovaračka poglavlja sa Srbijom", zaključio je ministar Dačić.\nKonferencija je održana na inicijativu ministara spoljnih poslova Grčke i Severne Makedonije - Nikosa Dendijasa i Nikole Dimitrova, a tema sastanka bila je „Kako uspešno doprineti, kroz zajedničku saradnju, narednim fazama suočavanja sa socio-ekonomskim posledicama pandemije".\nU Skoplju navode da se ova konferencija održava u kontinuitetu Solunske konferencije na visokom nivou održane u februaru 2020. godine.


Windows 11 donosi malu ali značajnu nadogradnju za poboljšanje multitaskinga - BIGportal.ba\n13 Januara, 2022 13 Januara, 2022 033\nWindows 11 koje će mnogi korisnici dočekati raširenih ruku, bilo da radite od kuće na daljinu ili koristite laptop zasnovan na Windowsu u kancelariji.\nDa budemo jasni: ovo nije bogzna kakva sistemska izmena koja menja Windows 11 generalno, već jednostavno podešavanje mehanizma Alt + Tab tako da se više ne prikazuje na celom ekranu.\nNovi interfejs Alt + Tab povećava sposobnost korisnika da obavljaju više zadataka, što znači da kada želite da se prebacite između jedne od svojih otvorenih aplikacija pomoću Alt + Tab i uputite se na drugu aplikaciju, više nećete imati efekat zamućenja preko celog ekrana.\nIako nama nije posebno smetao ovaj vizuelni efekat, bilo je slučajeva u kojima su se korisnici žalili da im efekat ometa pažnju dok koriste Windows 11. Zašto? Pa, sve se svodi na to kako se efekat manifestuje na samom ekranu, pri čemu efekat zamućenja često prikriva otvorenu aplikaciju i svaki posao koji se u njoj završava, piše T3.com.\nPotencijalna promena dizajna interfejsa Alt + Tab mogla bi da stigne u godišnjem ažuriranju Windows 11 verzije 22H2, koje je takođe poznato kao ažuriranje Sun Valley 2. A ako su povratne informacije korisnika nešto što je bilo potrebno kompaniji, onda je efekat toga da će novi interfejs biti mnogo čistiji, uglađeniji i oštriji.\nZa razliku o postojećeg, novo podešavanje drži pozadinu u fokusu i prikazuje sve otvorene aplikacije na vrhu tanke trake, za razliku od skrivanja otvorenih sesija i ometanja toka rada.\nOvim potezom Microsoft pokazuje fleksibilnost i otvorenost, te je još jednom pokazao da zna itekako da sasluša primedbe svojih korisnika.


SĆF: Vlada ne sme da ograničava novinarska istraživanja i društveni dijalog o pandemiji | Boom93\nSĆF: Vlada ne sme da ograničava novinarska istraživanja i društveni dijalog o pandemiji\nSlavko Ćuruvija fondacija saopštila je da zahteva od Vlade Srbije da omogući blagovremeno informisanje svih građanki i građana u lokalnim sredinama u Srbiji o pitanjima vezanim za situaciju sa pandemijom novog koronavirusa u svojim zajednicama, kao i o merama koje lokalne samouprave preduzimaju u zaštiti stanovništva.\nSvojim zaključcima Vlada ne bi smela ni da ograničava novinarska istraživanja, kao ni društveni dijalog o pandemiji, njenim posledicama i stavovima o upravljanju trenutnom krizom, navode u ovoj fondaciji.\nPodsećamo Vladu da je upravo nedostatak pravovremenih i proverenih informacija najplodnije tlo za bujanje lažnih vesti i dezinformacija. Vlada ne bi smela da zaboravi ni da su u demokratskom društvu i ona sama i Krizni štab predmet kontrole javnosti. U suprotnom, postavljamo pitanje kakva bi danas bila situacija sa pandemijom da su zvanični stavovi bili jedini izvor informacija u vreme kada je kovid 19 bio najsmešniji virus na svetu i kada je građanima savetovano da idu u šoping u Milano, zaključuje se u saopštenju.


Najnovije vesti za hashtag #reprezentacijasrbije\nPregled povezanih vesti • Oznaka: #reprezentacijasrbije\nSrbija pobedom nad Azerbejdžanom izborila baraž\nFudbalska reprezentacija Srbije pobedila je Azerbejdžan u Beogradu sa 3:1 i sada je sasvim izvesno da će, barem, igrati plej-of za plasman na Mundijal u Kataru. U Portugaliji će pokušati da učini da… […]\nKošarkaši Srbije u “bablu” u finskom Espu\nKošarkaška reprezentacija Srbije naredne mečeve kvalifikacija za Evrobasket 2022. godine igraće u finskom gradu Espu, gde će biti organizovani “babl” po uzoru na onaj u NBA ligi. Po ranijoj najavi iz Fibe, nastavak… […]\n“Orlovi” pred meč godine: Disciplina donosi rezultat u Norveškoj\nReprezentativci Srbije, Dušan Tadić i Aleksandar Mitrović, pred večerašnju utakmicu protiv Norveške u polufinalu plej-ofa za plasman na Evropsko prvenstvo saglasni da su ključni elementi u igri disciplina i maksimalna angažovanost kompletnog tima.… […]\nTumbaković odredio startnih 11 za Rusiju, gledaćemo novu Srbiju!\nMeč u Moskvi igra se u 20.45 časova. Fudbalska reprezentacija Srbije od 20.45 časova u Moskvi protiv selekcije Rusije započinje novi ciklus u Ligi nacija. Više nema nikakve dileme, evo u kom timu i… […]\nOvo je novi dres reprezentacije Srbije inspirisan Nikolom Teslom\nČelnici FSS u dogovoru sa sponzorom opreme odlučili su se za revolucionarni potez. Fudbalski savez Srbije objavio je i konačan izgled gostujuće garnitura dresa nacionalnog tima i to inspirisana najvećim naučnikom svih vremena Nikolom… […]\nSrpske odbojkašice u duelu sa Turskom za zlato EP\nŽenska odbojkaška reprezentacija Srbije sastaje se sa selekcijom Turske u finalu Evropskog prvenstva. Utakmica počinje u 18:30 časova. Odbojkašice Srbije brane titulu osvojenu pre dve godine na šampionatu u Gruziji, a u finalu… […]\nFantastična atmosfera u hali kraj Morave\nEkipe košarkaškog kluba Borac i reprezentacije Srbije odigrale su večeras utakmicu u Čačku, u kojoj su, iako nema rezultatski značaj, gosti pobedili sa 97:66. Iako su gosti od početka utakmice imali prednost, u… […]


Radio JAT - ELEKTRIČNI ORGAZAM SLAVI 35. ROĐENDAN\nELEKTRIČNI ORGAZAM SLAVI 35. ROĐENDAN\n"Električni orgazam" obeležiće 35 godina rada koncertom 26. decembra u Domu omladine Beograda, u okviru slavljeničke turneje\nRok grupa "Električni orgazam" obeležiće 35 godina rada koncertom 26. decembra u Domu omladine Beograda, u okviru slavljeničke turneje koja će obuhvatiti još nekoliko gradova Srbije.\nNa pitanje, šta će publika imati priliku da čuje na ovoj slavljeničkoj turneji, frontmen i pevač “Orgazma” Srđan Gojković Gile rekoa je da će biti od svega po malo što je ovaj bend ikada snimio. “Sviraćemo presek cele karijere, od prvog do poslednjeg albuma, znači oko dva sata najvećih hitova. Planiramo da izvedemo i jednu novu stvar, kao najavu albuma koji ćemo objaviti iduće godine, ali i neke pesme poput Locomotion ili "Seks, droga, nasilje i strah", koje baš dugo nismo svirali u Beogradu” - najavljuje Gile.\nPoslednji koncert u Beogradu "Električni Orgazam" je imao pre dve godine, a Gile u DOB-u očekuje one koji su ih slušali osamdesetih, devedesetih i dvehiljaditih, ali i izvestan broj ljudi kojima će to biti prvi "Orgazam" u životu.\nBend je osnovan 11. januara 1980. u beogradskoj kafani "Mornar", sa idejom da odsvira samo jedan koncert i to kao predgrupa "Hipnotisanom piletu" u kojem je Gile tada svirao.\n“Posle tog koncerta ukapirali smo da je "Električni orgazam" u stvari, glavni bend” objašnjava Gile i ističe da baš ništa nije upućivalo da će "Orgazam" biti nešto važno, pogotovo što na početku nisu imali ništa osim imena. “Meni je neverovatno da je grupa zamišljena od danas do sutra, napunila 35 godina. Naročito što "Orgazam" nije mejnstrim bend, već smo uvek išli manje-više uz neku andergraund priču”.


Lavrov: Sirija ne sme da se rasparča - 27.11.2017, Sputnik Srbija\nOčuvanje teritorijalne celovitosti Sirije predstavlja apsolutnu nuždu, taj princip ne treba dovoditi u pitanje, izjavio je šef ruske diplomatije Sergej Lavrov. 27.11.2017, Sputnik Srbija\nrusija, vesti, svet, sirija, sergej lavrov, un\n21:26 27.11.2017 (Osveženo: 21:28 27.11.2017)\nOčuvanje teritorijalne celovitosti Sirije predstavlja apsolutnu nuždu, taj princip ne treba dovoditi u pitanje, izjavio je šef ruske diplomatije Sergej Lavrov.\nKako je rekao, taj princip je zacrtan u rezoluciji Saveta bezbednosti UN i potom potvrđen na samitu u Sočiju na kojem su učestvovali lideri Rusije, Irana i Turske.\nLavrov je, međutim, ocenio da su i pregovori u Astani, kao i ta rezolucija Saveta bezbednosti, upereni ka započinjanju direktnog dijaloga između sirijske vlasti i celokupne opozicije.\n„O tome kakva će biti Sirija, pored činjenice da mora ostati suverena zemlja u celosti, na Sirijcima je da odluče. U rezoluciji 2254 SB UN stoji da isključivo Sirijci mogu da odlučuju o sudbini svoje zemlje“, podsetio je on.\nRuski ministar je naveo i da o sirijskom državnom uređenju treba razgovarati u okviru međurisirijskog dijaloga koji je nakon mnogobrojnih neuspešnih pokušaja u Organizaciji UN ipak pokrenut u okviru astanskog procesa.\nLavrov je dodao i da Kongres nacionalnog pomirenja, koji će biti održan u Sočiju, predstavlja doprinos ka tom putu, koji će potom biti nastavljen u Ženevi.


Kada je hotel “Miramare” otvoren 1905. godine, imao je samo nekoliko konkurenata u Evropi. Zgrada u stilu Art Nouveau imala je 70 luksuznih soba sa kupkama od morske vode. međunarodne zvezde hrlile su u hotel zbog navodnih terapeutskih svojstava njegovih tretmana. Kada je hoel “Miramare” otvoren, primorski grad Crikvenica je i zvanično postao zdravstveni resort, a ubrzo potom i jedno od najpopularnijih destinacija na hrvatskoj obali.\nHotel je zatvoren već čitavu deceniju, na veliko razočaranje meštana Crikvenice. Međutim, samo do pre nekoliko godina zajednica je verovala da će sve biti sasvim drugačije. Još 2005. godine, austrijska kompanija je najavila da će investirati u renoviranje ove vekovne zgrade, a ubrzo su počeli i građevinski radovi. Samo godinu dana kasnije, gradilište je iznenada napušteno, a restauracija istorijske zgrade je zaustavljena u sred radova. Hotel “Miramare” koji leži na ulazu u crikveničku plažu, od tada je prosto ostao ograđen.\nKasnije se ispostavilo da je austrijska firma jednostavno ostala bez novca i da je kompanija hotela “Miramare” podnela zahtev za stečaj.\nNapuštena zgrada i obližnji parking postali su magnet za razne vrste nelegalnih aktivnosti tipičnih za jedan takav mali grad (kao što su upotreba droga i opijanje maloletnika). Međutim, jedan sitni kriminalac sa osećajem za biznis počeo je da tu naplaćuje parkiranje. U maju ove godine, kandidat za gradonačelnika Crikvenice, Dino Manestar, obećao je da će da uposli čuvara koji će mesto štititi od bespravnog korišćenja, “narkomana” i šarlatana.\nU međuvremenu, meštani se žale da je, nakon toliko godina nemara, struktura starog hotela postala nestabilna. Brinu da bi zgrada mogla da se uruši i da ugrozi bezbednost obližnjih objekata. Ipak, ne mogu ništa da preduzmu u vezi sa tim, jer su misteriozni austrijski investitori potpuno napustili i građevinski projekat i njihov grad.\nSledeća stranica: Hotel Belvedere


Međunarodna konferencija i poslovni susreti DANUB.IT Međunarodna konferencija i poslovni susreti DANUB.IT – Personal magazin\nMeđunarodna konferencija i poslovni susreti DANUB.IT\nVojvođanski IKT klaster, u saradnji sa Evropskom preduzetničkom mrežom, Nacionalnom agencijom za regionalni razvoj, Nemačkom organizacijom za međunarodnu saradnju – GIZ i u Erste bankom, organizuje međunarodnu konferenciju i poslovne…\nVojvođanski IKT klaster, u saradnji sa Evropskom preduzetničkom mrežom, Nacionalnom agencijom za regionalni razvoj, Nemačkom organizacijom za međunarodnu saradnju – GIZ i u Erste bankom, organizuje međunarodnu konferenciju i poslovne susrete u Novom Sadu 20. i 21. oktobra 2011. godine.\nU organizaciji Vojvođanskog IKT klastera će se 20. i 21. oktobra u Novom Sadu održati međunarodna konferencija DANUB.IT. Turistički kompleks Ribarsko ostrvo će biti mesto susreta renomiranih stručnjaka za informacione tehnologije, kao i predstavnika domaćih i stranih preduzeća iz ovog sektora. Drugog dana ove manifestacije se organizuju poslovni susreti koji se unapred zakazuju putem Internet portala konferencije.\nPozivaju se sve domaće IT firme da se u što većem broju prijave za učešće na ovom događaju i iskoriste priliku da, potencijalnim partnerima iz regiona Evrope i sveta, na domaćem terenu predstave svoje potencijale za saradnju, kao i ponudu IT proizvoda i usluga.\nPoslednjih godina srpske kompanije su sve prisutnije na stranim tržištima, prvenstveno zahvaljujući visokom kvalitetu svojih usluga i sposobnosti da na taj način pariraju konkurentima iz drugih zemalja. Vojvođanski IKT klaster organizovanjem ovog događaja želi da pruži priliku sadašnjim i potencijalnim partnerima iz sveta da se iz prve ruke upoznaju sa ponudom srpskog IT sektora. Uglavnom su do sada naše firme slale svoje ljude na ovakve događaje u inostranstvu, pa organizovanje DANUB.IT konferencije i poslovnih susreta predstavlja dobrodošlu promenu.\nKotizacija za sve učesnike je 60 evra i napominjemo da se učesnicima koji se registruju do 10. septembra odobrava popust od 50%. Za one koji dolaze van Novog Sada, preporučuje se smeštaj u turističkom naselju Ribarsko ostrvo gde se i održava ceo događaj i gde je za učesnike konferencije obezbeđen popust.\nKontakt za sve dodatne informacije, možete naći na http://www.b2match.eu/danubit/pages/contact\nMeđunarodna konferencija i poslovni susreti DANUB.IT was last modified: September 6th, 2011 by Redakcija\nBalkanleaks – nova borba protiv korupcije i kriminala na Balkanu\nSamsung Galaxy Note postavlja mnoge rekorde


PepsiCo objavio nastavak partnerstva sa UEFA Ligom šampiona | Adria Daily\nNalazite se na:Početna»Događaji»PepsiCo objavio nastavak partnerstva sa UEFA Ligom šampiona\nPepsiCo objavio nastavak partnerstva sa UEFA Ligom šampiona\nPepsiCo je objavio nastavak partnerstva sa prestižnim fudbalskim takmičenjem – UEFA Ligom šampiona na još tri godine. Šest ključnih, globalnih PepsiCo brendova podržavaće turnir do finala UEFA Lige šampiona 2021. godine, od kojih su neki Pepsi®, Gatorade i Lay’s. Na tržištima Zapadnog Balkana ovo sponzorstvo će ponosno promovisati brend Chipsy, dok će u Sloveniji i Hrvatskoj nosilac kampanje biti brend Lay’s.\nOd kako je 2015. godine postao glavni sponzor, PepsiCo je, zajedno sa UEFA Ligom šampiona, doneo uzbuđenja navijačima i približio ih omiljenim fudbalerima i najpopularnijem sportu. Aktivnosti, koje su rezultat zajedničkih snaga UEFA Lige šampiona i legendarnih PepsiCo brendova, sprovedene su na više od sto tržišta širom sveta: od kampanje brenda Lay’s, pod nazivom „United“ („Udruženi“) na čelu sa Leom Mesijem, do uspešnog Gatorade 5v5 turnira koji uz Lea Mesija, kao zaštitnog lica, podstiče mlade fudbalere širom sveta da daju svoj maksimum.\nI na tržištima Zapadnog Balkana, kompanija Marbo Product, koja od 2008. godine posluje kao deo kompanije PepsiCo, imala je ekskluzivno pravo na korišćenje lika globalnog brend ambasadora – planetarno poznatog fudbalera Lea Mesija. Potrošači širom Balkana imali su jedinstvenu priliku da uživaju u reklamama za brend Chipsy, u kojima je gostovala ova fudbalska zvezda.\n„Veliko nam je zadovoljstvo što imamo priliku da sa našim brendovima Chipsy i Lay’s podržimo najznačajnije fudbalsko klupsko takmičenje na svetu. Takođe, to je i jedinstvena prilika za naše potrošače na tržištima Zapadnog Balkana da uživaju u ekskluzivnim promotivnim aktivnostima koje nam ovo sponzorstvo donosi“, istakla je Sanja Bušić, marketing menadžer kompanije PepsiCo za područje Zapadnog Balkana.\nKao jedan od aspekata obnovljenog partnerstva, PepsiCo i UEFA su se obavezali na nastavak i povećanje obima podrške ceremoniji otvaranja finala UEFA Lige šampiona kroz brend Pepsi. Od prvog učešća 2016. godine, Pepsi brend je zaslužan za muzičko izvođenje uživo na ovom planetarno najgledanijem godišnjem sportskom događaju, čime je uneo element zabave bez presedana na svako finale.\nPored navedenih brendova, partnerstvom su obuhvaćeni i Doritos, 7UP® i Ruffles, a prve aktivnosti desiće se u fazi kvalifikacija za 2018. tokom narednih nedelja.\nPrethodni članakKoncert grupe Van Gogh u Kulturnom centru Pančeva\nSledeći članak Ove godine i životinje slave Dan zaljubljenih!


Tokovi medijskog novca i uloga REM\nTS je na konferenciji za novinare 23. jula 2015. predstavila preliminarne nalaze istraživanja o tokovima medijskog novca i ulozi Regulatornog tela za elektronske medije (bivši RRA).\nNa konferenciji su, pored predstavnika TS govorili Nenad Janković i Rajka Galin, koji rukovode Službom REM, kao i Dragan Kremer, koordinator medijskog programa Fondacije za otvoreno društvo.\nIstraživanje pokazuje da je moguće utvrditi koliko elektronski mediji daju novca po osnovu dozvola i koliko sredstava direktno dobijaju od države. Podaci o tome bi trebalo da budu prikazani na pristupačniji način, uz ažuriranje na mesečnom nivou. Kada je reč o naknadama koje elektronski mediji uplaćuju REM (RRA), budući da je reč o obavezi svakog nosioca dozvole, trebalo bi proaktivno objavljivati (na sajtu REM) informacije o tome da li se ta obaveza poštuje. Usled toga što informacije o naplati potraživanja nisu bile objavljivane odmah po nastanku docnje, kod javnosti i konkurenata na medijskom tržištu se mogla stvoriti dilema u pogledu doslednosti postupanja regulatora. Isto tako, i Ministarstvo kulture i medija treba da objavljuje redovno podatke o uspešnosti programa koji su bili sufinansirani iz budžeta.\nNaknade koje plaćaju mediji se već godinama realno smanjuju, a uskoro se, primenom Zakona o elektronskim medijima, može očekivati njihovo svođenje na pokrivanje nužnih troškova rada Regulatora. Ukupna visina naknade koja se prikuplja od medija, pre devet godina nije bila određena na osnovu jasnih kriterijuma. I na drugoj strani medalje – kada je reč o izdvajanjima iz budžeta za medije, nema jasnih kriterijuma u pogledu visine ukupnih izdvajanja (u kojem obimu bi trebalo da se pokriju troškovi stvaranja programa od javnog interesa). Zbog toga je potrebno izraditi i objaviti obrazloženja za odluke koje se tiču finansiranja države od medija i medija od države. Pravila koja su bila na snazi tokom proteklih godina su uglavnom poštovana, ali sama pravila nisu bila dovoljno razrađena, što ne samo da je smanjilo mogućnost da se ostvari svrha finansiranja, već i da se ona uopšte prepozna.\nMada je Zakon o radiodifuziji sadržao pravila o tome za šta će biti utrošen višak prihoda nad rashodima koje RRA ostvari (po ¼ „za unapređenje i razvoj kulture, zdravstva, prosvete i socijalne zaštite“), te norme ne samo da nisu bile primenjene kako je zamišljeno, već nisu bile ni primenjive. Suficit medijskog novca, koji je preostao nakon što RRA podmiri svoje troškove, razlivao se neprepoznatljiv u moru večno deficitarnog državnog budžeta.\nOstvareni prihodi RRA su svake godine bili veći od planiranih, ali su već godinama u padu. Isto tako, i rashodi RRA imaju trend opadanja, pri čemu je bio očigledan trud da se postignu uštede, naročito tokom 2013. i 2014. Najveći realan pad u poslednjih pet godina je zabeležen kod zarada i stalnih troškova (koji su uglavnom vezani za zakupnine). S druge strane, rastao je iznos „rezervisanih sredstava“.\nČinjenica da su rezultati rada REM slični kao i ranijih godina, a radno angažovanje povećano u mnogim segmentima, uz korišćenje manje finansijskih i uz angažovanje istih ljudskih resursa, osim nesumnjivo zasluženih pohvala za racionalno poslovanje, nužno otvara i pitanje da li su troškovi mogli biti manji u ranijim godinama.\nPredstojeću izradu nove sistematizacije radnih mesta u REM bi trebalo iskoristiti da se što preciznije utvrde i obrazlože potrebe za ljudstvom, kao i način angažovanja (radni odnos ili povremeno angažovanje). Za dosadašnje pravilnike i planove rada nije postojala obaveza izrade detaljnih obrazloženja te vrste. Prelazak zaposlenih u REM u status državnih službenika doneće nova iskušenja i moguć odliv kadrova, jer je realno očekivati da će se zarade umanjiti makar za jednu trećinu u odnosu na sadašnji nivo.\nPlaćanje zakupa poslovnog prostora i povezani troškovi predstavljaju značajnu stavku u budžetu RRA a u renoviranje tih prostorija su uložena značajna sredstva (najveća nabavka u poslednjih nekoliko godina, preko 400 hiljada evra). Tokom 2014. godine je REM bitno smanjila rashode sa ove stavke napustivši deo prostorija koje je ranije koristila i došavši do tačke ispod koje se teško može ići. Dugogodišnji pokušaji RRA da dobije na korišćenje prostorije u vlasništvu države nisu bili uspešni. Celishodnost pređašnjih troškova za ovu namenu je upitna.\nKod jednog dela ostvarenih ušteda nije do kraja jasno da li su se one loše odrazile na ostvarivanje zakonskih zadataka Regulatora – da li je reč samo o domaćinskom poslovanju ili ima i elemenata prethodnog lošeg planiranja.\nAktuelni Pravilnik o unutrašnjoj sistematizaciji radnih mesta u RRA sadrži solidno opisane poslove. Za pojedina rukovodeća radna mesta se traži manje godina radnog iskustva nego što bi se moglo očekivati (pet), a zahtevi u pogledu pojedinih stručnih kvalifikacija nisu uvek dosledni (npr. strani jezici).\nStatistički pokazatelji rezultata rada REM tokom 2011, 2012 i 2013, s jedne strane, pokazuju znatno veći broj predmeta u radu u 2013 (npr. gotovo 14 hiljada u odnosu na 3.200 iz 2012.). Međutim, nije došlo do povećanja broja kaznenih postupaka. I ovi pokazatelji jasno govore koliko je važno da se pri predstojećim organizacionim promenama Služba RRA pravilno dimenzionira, tako da optimalno odgovori potrebama posla, ali se nužno otvara i pitanje – da li su u ranijim godinama resursi bili nedovoljno iskorišćeni.\nNa osnovu poređenja sa sličnim institucijama iz regiona i organizaciono sličnih institucija iz Srbije, stiče se utisak da je RRA/REM ili na nivou regionalnog proseka (po srazmerno obračunatim troškovima) ili ispod njega u većini kategorija.\nRRA od svog nastanka, pa do 2015. nije primenjivala postupke javnih nabavki, zato što nije bila obuhvaćena zakonskim pojmom naručioca, što je očigledan propust zakonodavca, koji otkriva sistemske slabosti nadzora nad javnim nabavkama.\nMeđutim, problem predstavlja i to što su interna pravila RRA za sprovođenje nabavki bila veoma nerazvijena, naročito u pogledu kriterijuma za odabir ponuda. Odabir je vršen uvek između tri prikupljene ponude, gotovo uvek po merilu najniže cene.\nPitanje položaja RRA/REM uopšte i mesto ovog tela među „korisnicima javnih sredstava“ ili „organima vlasti“ je sve vreme nedovoljno uređeno. Norme podležu veoma različitim tumačenjima a kontradikcija ima čak i u okviru istog zakona.\nTrenutno se primena zakona nalazi pred velikim izazovima. Suštinske reforme RRA i transformacija u REM u punom obimu su stopirani usled toga što još uvek nisu odobreni Status i Finansijski plan za tekuću godinu. Skupštinski odbori su zauzeli pozitivan stav, ali odluka još nije doneta, tako da se ni neke mere koje je trebalo da donesu uštede (npr. novi sistem za obračun zarada zaposlenih, smanjivanje naknada za emitere), još uvek ne primenjuju.\nNovi Zakon o javnom informisanju i medijima, koji je na snazi od 13. avgusta 2014, uredio je sufinansiranje medijskih projekata od javnog interesa. Zakonom je određena raspodela novca na konkursu kao pravilo, uslovi za učešće na konkursu, obaveza da se za svaki konkurs utvrde bliži kriterijumi za raspodelu, neka pravila o formiranju konkursne komisije, način odlučivanja o predlozima komisije i način raspodele državne pomoći medijima bez konkursa kada je reč o manjim iznosima. Takođe je propisana obaveza dostavljanja narativnog i finansijskog izveštaja o realizaciji projekta. Ministarstvo kulture i informisanja bliže uređuje sufinansiranje projekata za ostvarivanje javnog interesa i propisuje obrasce za prijave na konkurs i podnošenje izveštaja.\nTokom ranijih godina, u odsustvu pravila za finansiranje programa u oblasti javnog informisanja i očekivanju da budu propisana zakonom, doneto je nekoliko akata koji su uređivali tu oblast na raznim nivoima vlasti. Ove norme su bile nedovoljne da otklone rizike od nastanka korupcije. Glavni problem je velika diskrecija koja postoji kod donošenja odluka o tome šta će biti finansirano, u kojoj meri i na osnovu kojih kriterijuma će biti podeljena sredstva za konkretne programe. Ne samo da pravila postupanja komisija nisu bila dovoljno detaljna, kao ni kvalifikacije za izbor članova komisije, već je postojala mogućnost da suprotno volji komisije rukovodilac (ne) dodeli sredstva. U nekim slučajevima, problem je i nedovoljno detaljno izveštavanje o trošenju dobijenog novca i nedovoljna javnost podataka.\nIako je donošenjem Zakona o javnom informisanju i medijima, bitno unapređen pravni okvir za sufinansiranja medijskih programa iz budžeta na raznim nivoima vlasti, problemi koji su bili prisutni u prethodnom periodu su samo umanjeni, ali ne otklonjeni. Ključni problemi koji su ostali nerešeni su sledeći:\n• Prevelika diskrecija kod planiranja obima sredstava koji će biti izdvojen za finansiranje programa od javnog interesa i odabira tema od javnog interesa koje će biti finansirane u određenoj budžetskoj godini. Ovaj problem se samo delimično može rešiti otvorenim i participativnim planiranjem budžeta.\n• Kriterijumi za donošenje odluke o raspodeli sredstava i način njihove primene nisu dovoljno razrađeni u Zakonu, a ni podzakonski akt Ministarstva nije otklonio sve nedoumice.\nPitanje kvalifikacija i razrešavanja sukoba interesa članova konkursne komisije nije dovoljno precizno utvrđeno u Zakonu, ali je problem uglavnom rešen podzakonskim aktom.\n• Zakon ne obezbeđuje proaktivno objavljivanje pojedinih bitnih dokumenata za ocenu zakonitosti i ispravnosti dodele sredstava, što se samo delimično može ublažiti kroz normiranje u podzakonskom aktu.\n• Ne postoje efikasna pravna sredstva za osporavanja uslova i kriterijuma konkursa, što se može delimično ublažiti uvođenjem mogućnosti prigovora na svaki pojedinačni konkurs.\nSa razdela Ministarstva kulture je u toku 2012. opredeljeno za finansiranje medija 448,921,991 dinara, što je u to vreme vredelo približno 3.971.285 evra. Čak 87% ovog iznosa je distribuiran unapred određenim korisnicima – javnim preduzećima, a 13% po drugom osnovu – konkursi ili pojedinačne odluke o podršci. U 2013. godini iznos je bio 401,629,085 dinara, što je u to vreme vredelo približno 3.558.806 evra. Ovaj put je čak 89% novca sa razdela Ministarstva otišlo javnim medijskim preduzećima. Smanjenje budžetskih davanja je najuočljivije u grupi „javno informisanje“gde su mediji dobili oko 100.000 evra manje nego tokom 2012. za svoje programe. U 2012. su svi konkursi osim jednog realizovani, a u 2013. godini čak deset projekata na kraju nije dobilio ni dinara zbog nesprovođenja. Metodom slučajnog uzorka (na devet projekata iz 2014) ustanovili smo da u jednom od devet posmatranih slučajeva izveštaj o realizaciji projekta ne pruža dokaze da su sve planirane aktivnosti realizovane.\nUkupno finansiranje medija od strane Ministarstva za kulturu i informisanje u 2012. i 2013:\n448,921,991 i 402,629,085 RSD\nRealizovani suficit RRA i uplata u budžet\n54,332,105 i 27,232,375 RSD\nIznos koji je od naknada za emitovanje elektronskih i kablovskih medija pribavila RRA 453,149,519 i 371,299,192 RSD\nUkupna raspodela Ministarstva kulture bez subvencija\n59,421,991 i 45,079,085 RSD\nKada se uporede podaci o „ulazu“ i „izlazu“ medijsko-budžetskog novca, mogu se zapaziti određene korelacije. Međutim, one su u potpunosti slučajne. Iznos koji su mediji plaćali RRA u 2012 je bio približno iste veličine kao i novac koji je preko Ministarstva distribuiran medijima – kroz subvencije, konkurse ili direktna davanja. U sledećoj godini je iznos prikupljen od naknada bio oko 10% veći od budžetskih davanja medijima.\nOčigledno je da je u pitanju slučajnost a ne plod osmišljene budžetske politike već po tome što se ove naknade ubiraju od elektronskih medija, dok se novac iz budžeta raspodeljuje svim vrstama medija, pa čak i drugim subjektima koji pripremaju medijske sadržaje.\nTo je naročito očigledno kada se umesto ukupnih davanja porede davanja iz budžeta na konkursima. Naime, kada se izuzmu subvencije, među kojima je jedan od najznačajnijih primalaca sredstava novinska agencija TANJUG, vidi se da su štampani i elektronski mediji dobili u obe posmatrane godine čak 8 manji iznos nego što su elektronski mediji uplatili po osnovu dozvola.\nSumnja u postojanje određenih korelacija se može javiti kada se porede podaci o uplaćenom suficitu sa novcem koji je dodeljen za sufinansiranje programa na konkursima Ministarstva. Naime, može se uočiti da su ovi iznosi bili približno jednaki u 2012. godini. U 2013. godini se javila značajna razlika – suficit se smanjio više nego količina dodeljenog novca za projekte.\nČak i kada su iznosi približno isti, na to da oni nisu međusobno usklađivani ukazuju sledeći faktori: 1) u trenutku kada se raspisuje konkurs nije poznato koliko novca će u određenoj budžetskoj godini biti prikupljeno od naknada a pogotovo ne koliko će novca ostati kao suficit nakon podmirenja troškova RRA/REM; 2) novac se na osnovu konkursa dodeljuje i štampanim medijima, a ne samo elektronskim, koje plaćaju naknade za dozvole; 3) prilikom raspodele novca za konkurse ne postoje posebne kvote za elektronske medije, štaviše u evidencijama se uopšte ne beleži ni nakon dodele novca da li je reč o medijskim sadržajima koji će biti objavljeni u štampanim ili elektronskim medijima.\nIz svih tih razloga, iako su u nekim budžetskim godinama prilivi od medija ka državi uporedivi sa plaćanjima za medije iz budžeta, to je plod slučajnosti a ne unapred osmišljene namere zakonodavca ili volje donosilaca odluka.\nS druge strane, očigledno je da se ne može očekivati ni ostvarivanje javnog interesa kroz sufinansiranje medijskih programa ni ostvarivanje javnog interesa kroz delotvorno vršenje funkcije Regulatora elektronskih medija bez osmišljene politike, koja će biti pretočena u kvalitetne norme, obezbeđena efikasnim nadzorom, unapred poznata javnosti i dosledno sprovedena korišćenjem samo onih finansijskih sredstava koja su za to neophodna.\nSnimak konferencije i zanimljive debate koja je usledila nakon predstavljanja nalaza se može pogledati na sajtu beogradskog Medija centra.\nGlavne nalaze možete preuzeti sa sajta TS.


Vlada započela proceduru usvajanja amandmana na Prijedlog budžeta za 2017. godinu\n15.6.2017. Na 13. vanrednoj sjednici Vlade Brčko distrikta BiH usvojeno je oko 1.400 amandmana gradonačelnika i skupštinske Komisije za budžet na Prijedlog budžeta Brčko distrikta BiH za 2017. godinu.\n„Pretpostavka je da ćemo u toku dana dobiti još oko 100 amandmana i za očekivati je da će Vlada svoj dio posla u vezi s razmatranjem i usvajanjem amandmana završiti tokom sutrašnjeg dana, te da će u skupštinsku proceduru uputiti i Nacrt Zakona o izvršenju budžeta Brčko distrikta BiH za 2017. godinu, koji redovno prati budžet“, istakao je gradonačelnik Siniša Milić nakon vanredne sjednice koja će biti nastavljena sutra.\nOn je dodao da se usvojeni amandmani odnose na 8 miliona konvertibilnih maraka ušteda koje su napravljene na pozicijama plata i materijalnih troškova, a koje su uglavnom raspoređene na kapitalne izdatke prema prijedlogu političkih stranaka i grantove.\nGradonačelnik Siniša Milić je najavio da će se na dnevnom redu naredne redovne sjednice Vlade naći i Nacrt Zakona o izmjeni Zakona o budžetu Brčko distrikta BiH, čijim bi se usvajanjem ograničilo privremeno finansiranje na 31. mart.\n„Izmjenom ovog zakona vratit ćemo proceduru usvajanja budžeta u okvire koji su primjereni jer je budžet osnovni finansijski akt Brčko distrikta BiH i njegovo kasno usvajanje, kao što je slučaj i s ovim, stvara ogromne probleme i u funkcionisanju i administracije ali i ukupnog života građana. Nadam se da ćemo dobiti podršku članova Vlade i Skupštine da ponovo privremeno finansiranje ograničimo na 31. mart jer je to jedini način da proces donošenja budžeta učinimo efikasnijim i da nam se ovakve situacije u vezi s donošenjem budžeta ne ponavljaju“, zaključio je gradonačelnik Milić.


Izveštaj EK o napretku Srbije za 2020 – poglavlje 19 - Mario Reljanović - Peščanik\nIzveštaj EK o napretku Srbije za 2020 – poglavlje 19\nPoslednji kvartal svake godine tradicionalno je neprijatno doba, kako za EU, tako i za vlasti u Srbiji. Dok ovi prvi treba da našu sivu stvarnost autokratije uviju u diplomatski prihvatljive oblande godišnjeg izveštaja – i tako još jednom razočaraju mnoge koji očekuju konkretniju kritiku – vlast i takav blatnjav kolač treba najširoj javnosti da predstavi kao švarcvald tortu, ili makar da primeni neki od poznatih mehanizama manipulacije (otvoreno laganje o tome šta u izveštaju piše ili jednostavno predstavljanje negativnih aspekata izveštaja kao delo nekog nesposobnog briselskog birokrate koji nema pojma kakvo je stvarno stanje na terenu). Ovogodišnji izveštaj je za nijansu stroži nego inače (i za nekoliko desetina nijansi blaži nego što bi trebalo) pa je od strane glasnogovornika vlasti dočekan kao nestručan i neopravdano nepovoljan. Oni koji su priželjkivali značajno oštriji ton opet su nezadovoljni zato što se nije jasno pokazalo koliko Srbija zapravo nazaduje u osnovnim civilizacijskim standardima i koliko se udaljava od Evrope a približava Severnoj Koreji, na primer.\nDobro sakrivene i tradicionalno skrajnute teme zapošljavanja i socijalne politike koje su predmet pregovaračkog poglavlja 19, opet su ostale zanemarene u medijima koji se uglavnom bave (naravno, izuzetno važnim) problemima vladavine prava, korupcije, nezavisnosti pravosuđa, slobode medija. Radne i socijalne teme međutim neraskidivo su povezane sa svime navedenim i problemi u tim oblastima se reflektuju i na poglavlje 19, u velikoj meri definišući položaj radnika ali i svih građana koji su korisnici (da ne kažem žrtve) nekog oblika socijalnih davanja. Na primer, da postoji vladavina prava ne bi se mogla uvoditi radna obaveza u redovnim okolnostima – tako nešto je krivično delo i za to se ide pred sud, poželjno i u zatvor. Da postoji efikasan nadzor nad primenom radnog prava (i volja da se on vrši) u zatvoru bi se pomenutima u većem broju pridružili i srpski poslodavci. Da postoji efikasno sudstvo, ili na primer radni sudovi, ne bi radnici čekali godinama na pravdu u radnom sporu – ili u potpunosti odustajali od sudske zaštite, nespremni da se nose sa birokratijom koja ih čeka.\nZanimljivo je dakle videti kako Evropska komisija vidi naše politike zapošljavanja, privlačenja stranih investicija, socijalnih davanja. Već na samom početku Izveštaja o napretku za 2020. godinu napominje se da relativno povoljno stanje na tržištu rada nije rezultat politike zapošljavanja, već ogromnog emigriranja stanovnika Srbije u druge zemlje. EU zna o čemu piše – prema njihovim podacima, samo u 2019. godini je oko 52.000 ljudi otišlo iz Srbije na rad u EU i tamo legalno boravilo; kada se tome dodaju podatak da je oko 13.000 građana Srbije uhvaćeno u nelegalnom boravku (i radu), kao i nepoznata cifra koliko je građana Srbije uspelo da ne bude uhvaćeno u ilegalnom boravku u EU, jasno je da se samo u Evropsku uniju godišnje odlije gotovo 100.000 ljudi, što je u poslednjih 10 godina (a cifre su manje-više postojane za taj period) gotovo milion stanovnika. I to je samo egzodus ka državama EU, a gde su SAD, Kanada, Švajcarska, Australija, Novi Zeland, Rusija, pa i sve popularnija Kina… Procena Evropske komisije je da će, ako se nešto ne promeni, sa demografskim godišnjim padom broja stanovnika od 0,5% i istovremenim masovnim migracijama, tržište rada u Srbiji biti u velikoj krizi i da će biti jedan od faktora koji će sprečavati dalji privredni rast.\nPrema Izveštaju, Srbija je „umereno pripremljena“ (moderately prepared) za ulazak u EU kada je reč o temama koje pokriva poglavlje 19 – zapošljavanje i socijalna politika. Ta ocena se nije drastično menjala u odnosu na prethodne izveštaje, a struktura teksta je takva da se mnoge konstatacije ponavljaju iz prethodnih godina. Ipak, kroz analizu pojedinih pitanja (i problema) čini se da je umerena pripremljenost zapravo samo politička oblanda u koju je uvijena prilična katastrofa koja se dešava u ovim oblastima.\nKada je reč o radnim zakonima, konstatuje se nekoliko poražavajućih činjenica. Pre svega da još uvek nije donet novi Zakon o štrajku, kao i da je Zakon o inspekcijskom nadzoru, uprkos isteku roka za njegovo usaglašavanje sa konvencijama Međunarodne organizacije rada pre više od godinu dana, i dalje neusaglašen (drugim rečima, nije preduzeto ništa da bi se usaglasio). Reč je veoma značajnoj izmeni zakona, koja bi omogućila inspekciji rada nenajavljene nadzore kod poslodavaca pri svakoj vanrednoj kontroli. Konstatuje se takođe da je udeo radnika na crno u ukupnom broju radnika 18,2% (što je u apsolutnim ciframa oko 350.000 ljudi) kao i da se nije značajno promenio uprkos (neefikasnim) pokušajima inspekcije rada da se pozabavi ovim problemom. Izveštaj je koncipiran tako da se ne bavi dubljom analizom ovih pitanja, ali je izvesno da bi zaključak bio da država ne ulaže dovoljno u inspekciju rada – sa sadašnjim kapacitetima, uslovima rada i nadležnostima, nije realno da će inspektori rada moći da se izbore sa problemom takvog obima.\nDalje, u oblasti zaštite na radu i bezbednosti na radu, konstatuje se da nema nikakvog napretka, a da se iz godine u godinu povećava rekordan broj smrtnih slučajeva na radu. Autorima izveštaja očigledno nisu bili dostupni izveštaji o nepostojanju zaštite medicinskih radnika u toku epidemije, kao ni čvrsta rešenost države da ne reaguje na kršenje zakonskih obaveza o zaštiti radnika od strane velikih poslodavaca – inače bi ton izveštaja u ovom delu svakako bio daleko oštriji.\nKonstatuje se da je socijalni dijalog slab, što je veoma umerena ocena imajući u vidu da on zapravo ne postoji. Jako je važno što se u Izveštaju primećuje da kolektivnog pregovaranja na nivou posebnih (sektorskih) kolektivnih ugovora praktično nema u privatnom sektoru i da su gotovo svi kolektivni ugovori takvog tipa (kojima se vlast povremeno hvali) zaključeni u javnom sektoru. Ocena Evropske komisije da Srbija nije uspela da kroz izmene zakonodavnog okvira pospeši socijalni dijalog je tačna, ali zapravo prikriva gorku istinu da država nije samo inertna i ne podstiče dovoljno socijalne partnere, već se aktivno uključuje u sprečavanje ili obesmišljavanje socijalnog dijaloga – to je sasvim izvesno još od skandaloznih rešenja koja su primenjena prilikom izmena i dopuna Zakona o radu 2014. godine.\nAnalizirajući politiku zapošljavanja, autori Izveštaja čini se idu korak dalje nego prethodnih godina. Naime, pored konstatacije da je (statistički) situacija na tržištu rada bolja nego prethodnih godina, upuštaju se u nešto detaljniju analizu koja otkriva da postoji niz problema – sa sistemskom (dugotrajnom) nezaposlenošću, zapošljavanjem mladih, žena, Roma, radnika bez kvalifikacija ili sa niskim kvalifikacijama. Jako je značajno što se ukazuje da aktivne mere zapošljavanja ne daju rezultate i da se u njih ulaže izuzetno malo sredstava, dok im je domašaj zanemariv. Takođe je značajno pomenuti da su se u tom kontekstu plasirale i kritike državi što je radnike van radnog odnosa u potpunosti izostavila iz bilo kakvih mera zaštite zaposlenja tokom epidemije. Šteta je što u okviru ovog pitanja nije obuhvaćen i problem kvaliteta novih poslova. Ukazivanjem na to da se radi o nesigurnim oblicima angažovanja, za najprostije poslove i sa izuzetno niskim zaradama (ili drugim primanjima), u potpunosti bi bila razotkrivena mantra o tome kako aktuelne politike zapošljavanja daju veličanstvene rezultate. Ipak, i ovaj iskorak u pravcu dublje analize šta to nije u redu na tržištu rada u Srbiji i pored statistički pozitivnih pokazatelja, vredna je pohvale.\nDeo koji se odnosi na socijalnu inkluziju i socijalnu zaštitu takođe nalikuje na prethodne. Iznose se krajnje zabrinjavajući podaci o siromašnim građanima Srbije, kao i onima koji su u riziku od siromaštva – vidi se jasno da postoji velika razlika u kvalitetu života u odnosu na EU prosek. Poražavajući podaci su da 58,4% domaćinstava u Srbiji smatra da je siromašno i da ne može da zadovolji najosnovnije potrebe, dok 10% zaposlenih živi u siromaštvu i pored činjenice da primaju (nekakvu) zaradu. U Izveštaju se po prvi put pominje i kritika ozloglašenog Zakona o finansijskoj podršci porodici sa decom, što jeste svojevrsna (mada krajnje simbolična) satisfakcija za napore koje su organizacije civilnog društva uložile kako bi skrenule pažnju na užasna rešenja sadržana u ovom propisu, koja se i pored neustavnosti primenjuju već gotovo dve godine.\nKada je reč o pitanjima zabrane diskriminacije i rodne ravnopravnosti, konstatuju se manje-više isti problemi koji se godinama ponavljaju. Sasvim je jasno da antidiskriminaciono zakonodavstvo i kvalitetan sistem koji je uspostavljen Zakonom o zabrani diskriminacije nisu implementirani kako valja, kao i da državu za tako nešto jednostavno nije briga. Rodni jaz koji postoji na polju zapošljavanja i rada je i dalje prisutan u velikoj meri i Izveštaj samo konstatuje da u nizu pitanja koja ostaju otvorena – nije načinjen nikakav napredak, dodajući i novu konstataciju koja je inače sasvim jasna od prvog dana epidemiološke krize – da su radnice na prvoj liniji (one koje rade u rizičnim profesijama) iznele najveći teret krize, da su pogođene profesije u kojima su žene dominantne, kao i da država tokom najvećeg dela trajanja epidemije nije obezbedila adekvatne mere za uspešno usklađivanje porodičnih i poslovnih obaveza.\nKako se može oceniti stav Evropske komisije o napretku Srbije u pogledu pitanja obuhvaćenih poglavljem 19? Važno je napomenuti da, i pored politički korektnog stila pisanja, može biti indikativno što apsolutno nijedno pitanje nije dobilo otvorene pohvale, niti je napredak u nekoj oblasti ocenjen kao odličan. Umesto toga postoji veći broj izraza koji su upotrebljeni u negativnoj konotaciji (izostanak primene zakonodavstva, slab socijalni dijalog, delovanje bez značajnih posledica, sredstva daleko ispod dovoljnog nivoa, i slično) u odnosu na skoro svako obrađeno pitanje. Od ovakve vrste izveštaja se ne može očekivati mnogo više, budući da zapošljavanje i socijalna politika – iako se poslednjih godina lagano penju na lestvici prioriteta – nisu u primarnom fokusu Evropske unije. Ipak, poruka koja je poslata ovim izveštajem je jasna – Srbija ne samo da nije u stanju da zatvori pregovore za poglavlje 19, već ovim tempom neće uskoro biti u stanju ni da ih otvori. Ono što je izvesno jeste da se vlasti u Beogradu nadaju da će poglavlje 19 deliti sudbinu nekih drugih „manje važnih“ pitanja i da će formalno sprovođenje Akcionog plana za poglavlje 19, koje je preduslov otvaranja tog poglavlja, biti dovoljno da se pregovorima pristupi, a u paketu sa drugim političkim ustupcima i da se oni zatvore, čak i u slučaju da se sprovođenjem Akcionog plana zapravo ne izvrši potpuna harmonizacija, ili se ona izvrši kroz pravni okvir koji će biti prepun namerno postavljenih rupa i praktično neprimenjiv (kako je nedavno urađeno sa Zakonom o agencijskom zapošljavanju). Da li će se tako nešto dogoditi, ostaje da se vidi. Svakako ne bi bio prvi put da se EU odrekne insistiranja na rešavanju nekog pitanja zarad „viših političkih ciljeva“ iz nekog drugog poglavlja. Ipak, donekle može da ohrabri činjenica da je ovaj godišnji Izveštaj uglavnom napisan u realističkom kritičkom tonu i da je to možda najava da neće biti popuštanja i zatvaranja pregovora pre nego što se Evropska komisija uveri u primenu nekih osnovnih radnopravnih i socijalnopravnih standarda. Ostaje nam da vidimo kako će se stvari odvijati, kao i da pokušamo da period usaglašavanja propisa sa pravnim tekovinama EU iskoristimo da se socijalna davanja uvećaju, a da se radnicima obezbedi što bolji položaj u zakonodavstvu. Koliko smo nisko pali sa radničkim pravima to čak ni ne bi trebalo da bude previše teško, ali će ipak verovatno biti, jer nova-stara premijerka najavljuje kontinuitet sa prethodnim politikama – što za radnike i građane koji primaju socijalna davanja može samo značiti dalje urušavanje dostojanstva i tešku borbu za puko preživljavanje u godinama koje slede.


Beograd, 11. Decembar 2012. PR Objave: Obaveštenje -\nIzašao je novi broj časopisa VINO (34) i moguće ga je kupiti u slobodnoj prodaji na kioscima širom Srbije. U ovom broju, donosimo nastavak teksta o medovini i medici, vezi između alkohola i mamurluka, resveratrolu u vinu kao i ocene 25 vina iz prometa i još mnogo toga.\nKao i do sada, jedan deo celih tekstova je dostupan na sajtu u okviru kategorije Časopis VINO br. 34.\nPored ocena vina iz slobodnog prometa, ovaj broj u sebi sadrži nekoliko tekstova koji se bave zdravstvenim aspektima vina kao i vezom alkohola i mamurluka. Takođe, u ovom broju se nalazi i nastavak jako popularnog teksta o alkoholnim pićima od meda - medovini i medici.\nvino, srbija, vinarstvo, vinogradarstvo, radovanovic, rakije\nq: 19 - t: 0.07858 sec


Dočekajmo proleće zajedno! - Ozon Media\nDočekajmo proleće zajedno!\nSremska Mitrovica – Društvo za zaštitu i proučavanje ptica Srbije poziva građane da se uključe u praćenje prolećne seobe ptica kroz aktivnosti na programu „Proleće uživo“. U prvim danima marta željno se očekuje dolazak belih roda i seoskih lasti, a neke selice poput čaplji kašičara i vivaka već pristižu.\nProleće uživo (eng. Spring Alive) je međunarodni program koji organizuju partneri globalne mreže za zaštitu ptica i prirode BirdLife International sa ciljem da se podstakne i razvije interesovanje za ptice selice i zaštitu prirode. U Srbiji ga sprovodi Društvo za zaštitu i proučavanje ptica Srbije sa svojim lokalnim partnerima, za Sremsku Mitrovicu Udruženje Ruralni centar Sova. Osnovna aktivnost je praćenje toka seobe pet ciljanih vrsta ptica:bele rode, seoske laste, crne čiope, kukavice i pčelarice koje svaki građanin može da prijavi tako što će ga uneti kilkom OVDE. Prijavljivanje nalaza počinje od marta, u vreme njihovog dolaska iz Afrike u naše krajeve i traje do juna. Program je prvenstveno namenjen deci školskog uzrasta, ali su i svi ostali zainteresovani dobrodošli.\nViše informacija možete dobiti putem email adrese: ruralni.centar.sova@gmail.com ili na pozivom na broj telefona 064/30-62-833.\nFoto: Ruralni centar Sova\nBatrovci: U kamionu s kivijem i kruškama – „Kenzo“, „D&G“


Uskoro počinje snimanje filma o Gaju Galeriju, osnivaču Feliks Romulijane\nKako je car govedar postao cezar\nFilmska priča će početi s periodom Galerijevog detinjstva, kada je kao dečak čuvao goveda, da bi kasnije postao veliki ratnik\nZAJEČAR - Život Gaja Galerije Maksimilijana Valerija, rimskog imperatora i osnivača carske palate iz četvrtog veka Feliks Romulijana kod Zaječara, uskoro će se naći na velikom platnu. Kako saznajemo, krajem septembra ili početkom oktobra počeće snimanje filma o caru kog su nazivali i govedar. Za ovaj projekat zainteresovani su Italijani i Nemci, a zasada se pouzdano zna da će film režirati Masimo Mia.\nFilmska priča će početi s periodom Galerijevog detinjstva, kada je kao dečak čuvao goveda, da bi kasnije postao veliki ratnik, koji je proširio teritoriju Rimskog carstva. Priča će obuhvatiti i period kada se oženio Dioklecijanovom ćerkom i postao cezar.\nPoslednje sekvence filma, za koje se uveliko prikuplja istorijska građa, biće posvećene podizanju carske palate kod Gamzigrada, koju je Galerije posvetio svojoj majci Romuli i koju je nazvao Feliks (srećna) Romulijana, kao i smrti cezara i njegove majke, čija su tela sahranjena na brdu Magura iznad carske palate i tu činom apoteoze uzdignuti među božanstva.\nSnimanje filma o Gaju Galeriju svakako će još više doprineti da se ovaj kasnoantički lokalitet zvanično krajem juna iduće godine nađe na Uneskovoj listi svetske kulturne baštine.\nTenor Slavko Nikolić brine o domaćoj muzičkoj baštini\n"Sagovornik" Slobodan Jovanović\nReditelj Oliver Stoun optužio Holivud da promoviše rat


Srbija očekuje objektivan izveštaj EP - 21.02.2015, Sputnik Srbija\nSrbija očekuje objektivan izveštaj EP\nOtvaranje prvih poglavlja u prvoj polovini ove godine bio bi veliki uspeh za Srbiju, izjavila je danas Jadranka Joksimović, ministarka bez portfelja zadužena za... 21.02.2015, Sputnik Srbija\n11:00 21.02.2015 (Osveženo: 16:19 05.10.2015)\nOtvaranje prvih poglavlja u prvoj polovini ove godine bio bi veliki uspeh za Srbiju, izjavila je danas Jadranka Joksimović, ministarka bez portfelja zadužena za evrointegracije.\nOna je za Radio-televiziju Srbije rekla da je dobro što je izvestilac EP Dejvid Makalister došao da se uveri kako Srbija napreduje u procesu evrointegracija.\n„Dobro je za Srbiju da ima izvestioca koji će u svom radu pokazati objektivnost kakvu je pokazao Dejvid Makalister“, istakla je ona.\nJoksimovićeva smatra da je Mekalister pokazao interesovanje da čuje kako Srbija napreduje u procesu evrointegracija.\n„Razgovarao je sa svima, sa poslanicima, predstavnicima vlasti i opozicije, nevladinim organizacijama. Dobro je da je pokazao interesovanje, da kaže koje su zamerke i mislim da će na eksplicitan način potvrditi da je Srbija na ozbiljnom putu“, rekla je Joksimovićeva.\nKako je istakla, na putu Srbije ka EU od izuzetnog su značaja reforme, pre svega državne administracije i ekonomskog upravljanja, kao i vladavina prava.\nGovoreći o slobodi medija, ona je ocenila da u Srbiji svako može da iznese svoju kritiku.\n„To je tema koja je najčešće spominjana. U društvu gde postoji cenzura medija, ne možete o tome da pričate svaki dan. Sasvim je u redu iznositi kritike, nisam čula da postoje neke pretnje i mislim da su ta vremena iza nas“, kaže ministarka.\nJoksimovićeva je istakla da izveštaji iz EU nikada neće biti idealni, jer smo zemlja-kandidat i moramo još mnogo toga da prođemo, ali da ipak očekuje da će izveštaj EP na realan način oslikati sve ono dobro što je urađeno, pre svega u ekonomskom procesu.\nSve kritike ćemo uvažiti i nastojati da to ispravimo, rekla je ministarka.\nKomentarišući zahtev za potpunom implementacijom Briselskog sporazuma, Joksimovićeva je istakla da je Srbija započela implementaciju u svim oblastima — što kroz akcione planove, što kroz dogovore.\n„Briselski sporazum je uvek bio težak za implementaciju, dogovor o pravosuđu je bilo teško postići, to je najteža tačka Briselskog sporazuma. Uložili smo veliki napor i trud da do tog dogovora dođe i mislim da ljudi u EU to vrednuju na pravi način. Verujem da će to značiti otvoren put za otvaranje poglavlja 35“, dodala je ministarka.\nKako je najavila, pitanje Zajednice srpskih opština će biti tema u sledećoj rundi dijaloga.\nJoksimovićeva kaže da bi bio veliki uspeh kada bismo do kraja prve polovine ove godine uspeli da otvorimo poglavlja 23 i 24.\n„Mi već radimo akcione planove za poglavlja 23 i 24. Sutra to da završimo, neće biti dovoljno — postoje procedure na terenu EU, u institucijama ti planovi moraju proći nekoliko faza — analize, različita tela. U svakom slučaju, verujem da ako uspemo da otvorimo poglavlja u prvoj polovini ove godine, to će biti veliki uspeh“, kaže ona.\nOčekuje prepreke iz regiona, pre svega iz Hrvatske, koja, kako kaže, ima drugačiju politiku od Slovenije, koja podržava Srbiju na evropskom putu.\n„To se dešava u procesu pregovora, manje-više je svaka zemlja imala taj problem. Mi ćemo pokušavati da zaštitimo naše interese“, poručila je ministarka Jadranka Joksimović.


aerodrom Beograd rent a car\nPreuzimanje i vraćanje rent a car automobila\nPreuzimanje rent a car automobila\nUkoliko automobil preuzimate na Aerodromu Beograd, predstavnik naše agencije će Vas sačekati na dolascima, sa napisanim vašim prezimenom, i odvesti do automobila, na parking P1 ( donji nivo za preuzimanje). Procedura preuzimanja automobila traje nekoliko minuta. Predstavnik ZIM-a će Vam dati karticu za izlazak sa aerdromskog parkinga.\nVraćanje rent a car automobila\nVraćanje automobila na Aerodrom Beograd je takodje jednostavno. Ukoliko treba da dopinite rezervoar, to možete uraditi na benzinskoj stanici na aerodromu ( nalazi se između Garaže i P7 parkinga, desno od aerodromske zgrade). Benzinska stanica radi od 06.00H – 22.00H. Ukoliko dolazite pre ili posle tog vremena, molimo Vas da automobil dopunite na auto putu pre aerodroma.\nU zakazano vreme, naš predstavnik če Vas čekati na gornjem delu parkinga P1, gde se vrši primopredaja automobila, dokumenata i vrši pregled automobila. Parking plaća naš prestavnik, potrebno je samo da mu ostavite karticu od parkinga sa kojom ste ušli na parking.\nRent a car automobil možete vratiti i u našoj agenciji u centru Beograda, ili nekom od Beogradskih hotela.


Zukorlić i šef Misije Saveta Evrope o nastavi tokom pandemije, istoriji, upotrebi jezika manjina\nBeta 17. marta 2021. 17:25\nO nastavi istorije, radu prosvete tokom pandemije, upotrebi jezika manjina danas su u Beogradu razgovarali šef Misije Saveta Evrope u Srbiji Tobijas Flesenkemper, i predsednik Odbora Skupštine Srbije za obrazovanje, nauku, tehnološki razvoj i informatičko društvo, Muamer Zukorlić.\nZvaničnik Saveta Evrope je, piše u saopštenju, „pohvalio činjenicu da se Srbija pridružila parcijalnom sporazumu Saveta Evrope – Opservatoriji za predavanje istorije u Evropi… u skladu s vrednostima Saveta Evrope“ i uz „viziju otvorenog i multiperspektivnog pristupa istoriji“.\nZukorlić je rekao da je skupštinski Odbor na čijem je čelu spreman da u tome sarađuje s Misijom Saveta Evrope, saopštila je Skupština.\nOn je naglasio da je „važno da u obrazovnom sistemu imamo relaksiraniji odnos prema prošlosti, u smislu da prepoznamo greške i da ih prevazilazimo, a da sačuvamo ono što je dobro, i da tako budemo svi zajedno okrenuti ka budućnosti“.\nTokom sastanka bilo je reči i o upotrebi jezika manjina u obrazovanju, te je Zukorlić ukazao da, mada je Srbija „kvalitetno rešila zakonske okvire“ za to, „nedostaci postoje u operativnoj primeni tih zakona“ i istakao da je „bitno dalje razvijati kulturu komunikacije i odnosa prema manjinama“.\nSZO: Do sada upotrebljeno oko 780 miliona vakcina u svetu\nGovoreći o drugim temama, Zukorlić i Flesenkemper su se „složili da je bitno odvojiti budžetska sredstva za tehničko opremanje đaka i studenata“ za onlajn nastavu tokom epidemije korona virusa.\nPored toga, Flesekemper i koordinator projekata Misije Saveta Evrope za obrazovanje, Kristijan Rajković, obavestili su da se u 60 škola širom Srbije, u saradnji s nastavnicima i roditeljima, sprovodi „projekat koji se tiče promocije mirnog suživota kroz razvoj različitih kompetencija kod dece“.\nZukorlić je na sastanku najavio izmene više zakona o obrazovanju, jer je za „određene detalje… tek primenom u praksi utvrđeno da ne daju očekivane rezultate ili se teže primenjuju“, piše u saopštenju.