Ambassador Wigemark ugostio predstavnike medija povodom obilježavanja 60. godišnjice Rimskih ugovora - EU Info Centar\nAmbassador Wigemark ugostio predstavnike medija povodom obilježavanja 60. godišnjice Rimskih ugovora\nPovodom obilježavanja 60. godišnjice Ugovora iz Rima, ambasador Lars-Gunnar Wigemark, šef Delegacije EU u BiH i Specijalni predstavnik EU, ugostio je 30. marta na svečanom prijemu direktore, urednike i novinare bh. medijskih kuća.\nU svom obraćanju, ambasador Wigemark je naglasio da je proširenje najdjelotvorniji instrument vanjske politike EU.\n„Zapadni Balkan, i Bosna i Hercegovina, su visoko na listi prioriteta EU, i mi ponovo potvrđujemo našu kontinuiranu predanost i podršku na njihovom evropskom putu. Budućnost ove regije je nesumnjivo u Evropskoj uniji“, rekao je ambasador Wigemar.\nPrisjećajući se svog ličnog iskustva koje je stekao kao novinar, Ambassador Wigemark je naglasio značaj uloge medija u evropskim integracijama.\n„Kao bivši novinar, čvrsto vjerujem u transparentnost, otvorenost, činjenice i istinitost. Razumijem ulogu medija u procesu evropskih integracija kada se radi o informisanju o pitanjima vezanim za EU. Vjerujem da svi imamo zajednički cilj, a to je pridruživanje BiH EU porodici“, zaključio je ambasador.\nNa prijemu su prisutni imali priliku pogledati izložbu panela koja retrospektivno prikazuje 60 godina postojanja Evropske unije, koju je ustupila Italijanska ambasada u BiH.\nUgovorima iz Rima je uspostavljeno zajedničko tržište za slobodno kretanje ljudi, roba, usluga i kapitala, te stvoreni uslovi za prosperitet i stabilnost evropskih građana. Povodom ove godišnjice Evropa se sa ponosom osvrće i okreće budućnosti. 60 godina, Evropska unija je promovisala miroljubivu saradnju, poštivanje ljudskog dostojanstva, slobodu, demokraciju, jednakost i solidarnost evropskih nacija i naroda.\nPročitajte više o 60. godišnjici na službenoj web stranici: https://europa.eu/european-union/eu60_en


Juniori Mladosti šampionski – Sport In\nmaj 15, 2019 inđija, mladost, prvenstvo, sezona, srbija, valjevo, vazdušna puška\nNa prvenstvu Srbije serijskom vazdušnom puškom koje je održano u Valjevu 11. i 12. maja 2019. godine, nastupilo je ukupno 409 takmičara u kategorijama pionira, juniora i seniora u muškoj i ženskoj konkurenciji.\nNastupilo je i 13 takmičara Mladosti iz Inđije u kategorijama pionira, pionirki, juniora i seniora. Ekipa pionira Mladosti osvojila je 6. mesto od ukupno 25 ekipa ali se stiče utisak da je plasman mogao biti i bolji tim pre što je ekipa u skoro istom sastavu, na školskom prvenstvu Srbije u Smederevu, samo nekoliko dana ranije, osvojila ubedljivo prvo mesto sa znatno boljim rezultatom. Tom prilikom su čak dva člana ekipe – Brdar Nikola i Кošnjak Aleksandar, osvojili i pojedinačno zlatnu odnosno srebrnu medalju. Ekipa je znatno podmlađena jer su Bojić Strahinja i Mihajlović Veljko, prešli u stariju – kadetsku kategoriju. Podsećanja radi Bojić je najbolji pionir Srbije za 2018. godinu a Mihajlović je to priznanje osvojio 2015. godine. U konkurenciji pionirki nastupile su dve takmičarke Mladosti u pojedinačnoj konkurenciji, pucale su veoma dobro pa je Bošnjaković Tijana svojim najboljim rezultatom od 183 kruga osvojila 6. a Džonić Lana sa krugom manje 9. mesto od ukupno 100 takmičarki koje su nastupile.\nU konkurenciji juniora apsolutna nadmoćnost ekipe iz Inđije. Gaćeša Dimitrije, Mihajlović Veljko i Bojić Strahinja, osvojili su ubedljivo 1. mesto a tim redosledom su osvojili i sve tri medalje namenjene pojedinačnim pobednicima. Time su potvrdili prošlogodišnji plasman a nije im puno nedostajalo ni do državnog rekorda. Ekipa u istom sastavu je nedavno na školskom prvenstvu Srbije, nastupajući za tehničku školu iz Inđije, takođe osvojila zlato a do pojedinačnih medalja su došli Gaćeša – zlato i Mihajlović srebro. Seniori Mladosti osvojili su 3. mesto sa krugom zaostatka iza drugoplasirane a 8 krugova iza prvoplasirane ekipe Stražilova iz Sremskih Кarlovaca. Najbolje plasirani pojedinac Mladosti bio je Bojić Vukašin na 5. mestu od ukupno 75 seniora.\nSezona se nastavlja 2. kolom kupa Srbije u trostavu vazdušnom i MК puškom za kadete juniore i seniore koje se održava u Novom Sadu 08. i 09. juna.\nNaisa i Mladost ostvarile nove pobede


Dačić: Moguć novi Dejton za KiM\nPremijer i ministar unutrašnjih poslova Srbije, Ivica Dačić na skupu o bezbednosti saobraćaja govorio o Dejtonu.\nPovodom godišnjice potpisivanja Dejtonskog sporazuma, premijer Srbije rekao da bi sever KiM mogao da postane nešto slično Republici Srpskoj.\nNa godišnjicu potpisivanja Dejtonskog sporazuma premijer Srbije Ivica Dačić izjavio da je i za Kosovo i Metohiju moguć neki novi Dejton. Po oceni poslanika DSS-a Marka Jakšića predsednik Srbije Tomislav Nikolić promenio je svoju politiku o Kosovu.\nDejtonski sporazum je istorijski dokument koji je prekinuo rat i stvorio pravne, političke i ustavne uslove za funkcionisanje BiH, a samim tim i za nastanak Republike Srpske, izjavio je povodom današnje godišnjice potpisivanja Dejtonskog sporazuma premijer Srbije Ivica Dačić.\nRepublika Srpska je prvi srpski entitet u istoriji preko Drine i zato taj sporazum zaslužuje da bude istorijski dokument u istoriji srpskog naroda, dodao je još Dačić.\n"Mislim da je dobro stalno se podsećati Dejtonskog sporazuma. Mislim da je i za druge probleme, kao što je problem Kosova i Metohije moguć neki novi Dejtonski sporazum", kaže Dačić.\nOn se danas sastao i sa specijalnim predstavnikom UNMIK-a Faridom Zarifom i tom prilikom je poručio da Srbija insistira da međunarodne misije pod okriljem UN-a osiguraju da svi građani na Kosovu imaju potpunu zaštitu i da uživaju jednaka prava.\nA uz najavu velikog i pasivnog otpora Srba sa severa Kosova, poslanici Marko Jakšić i Borislav Pelević su danas u Skupštini Srbije pozvali predsednika Srbije da spreči primenu sporazuma o integrisanom upravljanju granicama. To bi značilo priznanje Kosova, ocenili su Jakšić i Pelević i pozvali predsednika i premijera da dođu na Kosovo da im Srbi objasne šta znači primena sporazuma o integrisanom upravljanju granicama.\n"Nažalost, čini mi se poslednjih mesec dana ono što imamo prilike da vidimo jeste drastična promena kursa predsednika Srbije. Mi ovde želimo da pomognemo predsedniku Srbije i želimo da ga pitamo šta je to i koje su to sile nebeske promenile politički pravac koji je predsednik Srbije najavljivao u predizbornoj kampanji", rekao je Jakšić.\nAmerički ambasador u Srbiji Majkl Kirbi, koji je danas boravio u Vranju, izjavio je da razgovori Beograda i Prištine, koji su inicirani u Briselu omogućavaju bolju budućnost od prošlosti i stvaraju ljudima bolju perspektivu.


Za stolariju i do 750 evra\nTri miliona kuća može računati na novu stolariju\nU okviru trećeg paketa mera, koji je usvojen na Vladi, država je predvidela direktnu novčanu pomoć za građane. Prijava počinje 28. aprila i traje do 15. maja, a svi punoletni građani, njih 6,1 milion, imaju pravo na najmanje po 60 evra.\nIsplata će ići u dve rate, prva u maju 2021. a druga u novembru. Ko se prijavi za prvih 30 evra, automatski će dobiti i drugih 30 evra. Nije potrebno dva puta se prijavljivati.\nViše od 6 miliona građana ima pravo na direktnu novčanu pomoć\nProcedura za prijavu ostalih biće ista kao i prošle godine kada je država građanima davala po 100 evra. Prijava je tada funkcionisala na dva načina: elektronski, preko sajta Uprave za trezor i telefonski. Više detalja biće objavljeno uoči 28. aprila.\nJedna akcija NIS na Beogradskoj berzi danas vredi 620 dinara, a pet koliko je svaki građanin dobio pre punih deset godina, ukupno 3.100 dinara. Akcija Aerodroma vredi 1.020 dinara, a građanima je na račun uplaćeno i po 1.700 dinara na osnovu akcija Akcionarskog fonda.\nNa ime dividendi tokom prethodnih nekoliko godina kompanije NIS, Aerodrom i Telekom Srbija svakom građaninu su uplatili po ukupno 4.700 dinara. Ukoliko već niste, ovaj novac možete da podignete - pritom ništa nećete izgubiti jer podizanjem novca od dividendi ne gubite ni pravo na akcije, ali ni pravo na dividendu koje će kompanije isplaćivati u narednim godinama.\nNa računu od besplatnih akcija i do 10.000 dinara


Naša voda za svet - Vaistinu Voda Voda | Novosadski informativni portal 021\nPodsetimo, na poziv rukovodstva Vodovoda pop je juče osveštao vodu koju koriste Novosađani, pa su Marina Divljak i Jovan Stojanović odlučili da uz pomoć slušalaca pronađu adekvatan naziv za ovaj važan životni element.\nAko su od blagoslovene vode čuvena braća iz Pekama mogla da naprave unosan biznis, možda bi mogao i Grad Novi Sad. Kao prvi korak potrebno je ovoj svetoj vodi dati i pravi naziv.\nEvo kako bi se ona po mišljenju Novosađana mogla zvati:\nNeki slušaoci nisu samo smislili ime za novi novosadski brend, već i slogan koji bi promociju novog proizvoda učinio što konkurentnijim na tržištu. Stizali su predlozi...\nMarina i Jovan su ipak odlučili da je najoriginalniji predlog "Vaistinu Voda Voda", a autor je nagrađen paketom proizvoda Male mlekare Silbaš.


Foto: Arhiva | Tegeltija: Prošli saziv Savjeta ministara potcijenio migrantsku krizu\nSrna 11.12.2019 22:26\nSARAJEVO - Predsjedavajući Savjeta ministara Zoran Tegeltija izjavio je da je prošli saziv potcijenio migrantsku krizu, te da se zbog lošeg rukovođenja problem akumulirao do te mjere da ga je veoma teško kontrolisati.\n"Sva Evropa je pričala o tim problemima, svojevremeno je postavljana žičana ograda između Slovenije i Hrvatske. Dok je Mađarska gradila zid prema Srbiji, mi smo govorili 'e to se nama nešto slučajno dešava'. Ljudi prolaze kao da prolaze turisti kroz BiH", rekao je Tegeltija za "BHT1".\nOn smatra da je upravo takvo shvatanje problema sa migrantima dovelo do toga da je BiH imala lošu saradnju sa susjedima - Srbijom, Crnom Gorom i Hrvatskom, kao i sa predstavnicima međunarodne zajednice.\n"Mislim da je bila loša saradnja između policijskih agencija u BiH i onda se taj problem akumulirao do ove mjere kada ga je veoma teško kontrolisati", dodao je Tegeltija.\nPrema njegovim riječima, sasvim je sigurno da BiH sama ne može riješiti problem migranata koji se nalaze u zemlji jer je riječ o velikom problemu, ne samo za BiH, već za cijelu Evropu.\n"Nadam se da ćemo mi razumjeti obim problema koji tu postoji, da ćemo preduzeti neke mjere koje su u našoj nadležnosti, te da ćemo imati puno bolju saradnju sa našim susjedima i međunarodnom zajednicom, kako bi ovaj problem rješavali u svim njegovim segmentima", naveo je Tegeltija.\nOn je rekao da je BiH suočena sa ozbiljnom migrantskom krizom, prvenstveno sa humanitarnog aspekta, jer je poznato u kakvim uslovima su ti migranti živjeli, naglašavajući da im uslovi života ni sad neće biti mnogo bolji.\n"Zar nije kriza ako u BiH može da uđe bilo ko, mimo zvaničnih graničnih prelaza? Da li neko to više vidi kao bezbjednosni problem, ja vidim ozbiljan bezbjednosni problem, ali i humanitarni. Da li neko od nas može da krene bilo gdje van BiH, bez ličnih dokumenata, a nama se upravo dešava da su u BiH ljudi za koje ne znamo ni ko su, ni šta su i da li nešto imaju u prošlosti iza sebe", upitao je Tegeltija.\nOn je dodao da najveći broj migranata dolazi iz zemalja u kojima se suočavaju sa egzistencijalnim problemima, ali da to i dalje nije izgovor da BiH nema kontrolu i evidenciju, kakvu ima većina zemalja.\n"Problem migranata je problem za cijelo društvo i o detaljima tih migrantskih problema ćemo razgovarati u Savjetu ministara. Sve ovo je rezultat onoga što smo tvrdili da mi nemamo problema sa migrantima, da se oni neće zadržavati, da ih je mali broj, a onda je taj broj narastao na toliko da ih više nemamo gdje smjestiti u BiH", naglasio je Tegeltija.\nOdgovarajući na pitanje šta novi saziv Savjeta ministara može uraditi što nije uradio prethodni, Tegeltija je rekao da je potrebno uspostaviti bolju saradnju među svim institucijama u BiH, prije svega policijskim, a potrebno je sarađivati sa susjedima.\nGovoreći o Graničnoj policiji BiH, Tegeltija je naglasio da ta policijska agencija ima ogromnu odgovornost i da je potrebno jačati njene ljudske i materijalne kapacitete, ali da je sasvim sigurno da ona sama ne može riješiti problem nekontrolisanog ulaska u BiH.\n"Postoji mnogo stvari i pitanje koliko ljudi koji rade u njoj (Graničnoj policiji), kako su raspoređeni i koje poslove rade, da li baš svi treba da budu u administraciji ili mogu obavljati policijske poslove, ali to je pravna stvar za novog ministra bezbjednosti, a ne cijeli Savjet ministara", rekao je Tegeltija komentarišući podatak da ovoj agenciji nedostaje 1.000 policajaca.\nKada je riječ o kadrovskim rješenjima u važnijim institucijama BiH, Tegeltija je pojasnio da je dobio spisak na pet-šest strana sa više od 20 rješenja, u kojima su sprovedene određene procedure, imenovanja "na ovaj ili onaj način".\n"Kada se formira Savjet ministara, pregledaćemo svu tu dokumentaciju, vidjećemo da li su procedure sprovedene u skladu sa zakonom ili nisu i predlagaćemo, ili ćemo ponavljati procedure, u zavisnosti kako je to završeno", ukazao je Tegeltija.\nTegeltija je rekao da očekuje da će rukovodioci bezbjednosnih agencija biti imenovani što prije, jer od toga, odnosno, koliko su oni u mogućnosti da rade u punom kapacitetu, zavisi i rad tih agencija.\n"Personalno, o tim rješenjima trenutno ne razmišljam i neću razmišljati dok ne bude izabran Savjet ministara", zaključio je Tegeltija.\nZoran Tegeltija Savjet ministara


Ukrajinski admiral: Kijev da pripremi blokadu Kerčkog moreuza - Sputnjik Srbija\n05:31 21 Jul 2019\nUkrajinski admiral: Kijev da pripremi blokadu Kerčkog moreuza\n07:43 05.05.2018 (osveženo 07:57 05.05.2018) Preuzmite kraći link\nKijev mora biti spreman da organizuje čitav konvoj brodova kako bi blokirao Kerčki moreuz koji spaja Azovsko i Crno more i preko kog Rusija gradi most koji povezuje poluostrvo Krim sa teritorijom Ruske Federacije, izjavio je ukrajinski admiral Igor Kabanjenko.\nPrema njegovim rečima, ukrajinski graničari moraju da budu spremni i da taj konvoj osiguraju vojnim brodovima jer u tom slučaju bilo kakva akcija Rusije može se smatrati činom agresije.\nIstovremeno, kako je naglasio, budući da je Rusija krenula da „koristi unutrašnje plovne puteve Ukrajine“, Kijev bi kao odgovor trebalo da pojača morsko patroliranje, pogotovu što američki patrolni brodovi tipa „island“ nikada nisu ni stigli.\nUkrajinski mediji podsećaju da se situacija u Azovskom moru zaoštrila nakon što je ukrajinska granična služba uhapsila čitavu posadu broda „Nord“ koji je plovio pod ruskom zastavom. Kapetan „Norda“ je tada rekao da je Ukrajina to učinila nezakonito, pre svega jer su životi posade ruskog broda bili ugroženi.\nRusija je s tim u vezi protiv ukrajinske pogranične službe pokrenula krivični postupak krađe pomorskog transportnog sredstva.\nUbrzo zatim Ukrajinska pogranična služba optužila je Rusiju da svakodnevno maltretira ukrajinske transportne brodove, dok je ruski FSB na to odgovorio da ruske službe imaju pravo na to prema međunarodnim normama pomorskog saobraćaja.\nKerčki moreuz, blokada, Ukrajina, Rusija


Stotinu najmlađih Srebrenčana proslavilo Dan državnosti svoje domovine - IlijasNet\nIlijasNet/Vijesti/BiH/Stotinu najmlađih Srebrenčana proslavilo Dan državnosti svoje domovine\nRedakcija 25. Novembra 2019. @16:59\nU Kulturnom centru Srebrenica danas je održana centralna svečanost povodom obilježavanja Dana državnosti BiH, a program su pripremili namlađi Srebrenčani.\nPriredbu je upriličilo UG Djeca Srebrenice – Nove generacije, a učešće je uzela i neformalna grupa prosvjetnih radnika iz Srebrenice, zatim Islamska zajednica, EMMAUS, humanitarna organizacija Pomozi.ba i mnoge druge organizacije.\n“Danas u Srebrenici obilježavamo Dan državnosti naše jedine domovine Bosne i Hercegovine. Veliki broj djece je uzeo učešće, djeca već određeni niz godina učestvuju u programu i svake godine sa oduševljenjem prihvataju poziv za učešće, a roditelji nam daju veliku podršku. Program smo pripremali sa oduševljenjem, i nije bilo teško jer se radi sa mnogo ljubavi“, kazala je Herić.\n“Sportisti su najbolji ambasadori države Bosine i Hercegovine i pozivam mlade da se što više uključuju u sportske aktivnosti“, istakao je Avdić.


Kao da mu je mama a ne devojka\nViše je nego očigledno da nije isti sat!!!\nSa srećom, da i Rodići imaju živog prijatelja\n"VIĐAJU SE I LEPO IM JE" Zlata Petrović ispričala sve o sinu Jovanu i Nataši Rodić! Evo koliko je ona STARIJA OD NJEGA\nVoditeljka Jovana Jeremić stavila je tačku na brak i potvrdila da se razvodi od supruga Vojislava Miloševića, a samo dan nakon što je priznala to u jutarnjem se pojavila u najizazovnijoj kombinaciji do sada i tom prilikom je zamešala kukovima nasred studija.\nTokom sinoćne "Igre istne", Miljana Kulić je postavila pitanje Filipu Caru, te ga upitala da prokomentariše njegov turbulentan odnos sa Majom Marinković.\n"Pet godina SEKTE dovelo ga je do toga da OSEDI za jedno veče" Biljana Dragojević BESNELA na Instagramu, poslala jasnu poruku\nBiljana Dragojević se oglasila na svom Instagram profilu i jasno svima stavila do znanja da smatra da je Dejanovo trenutno stanje uzrok loših pet godina provedenih u braku sa Dalilom.\nPevačica Sara Jovanović, poznatija pod nadimkom Sara Jo, sve češće pokazuje svoje atribute.\nPevačica Kaja Ostojić već neko vreme živi sa svojim izabranikom Mateom Pavlovićem u Francuskoj, gde su sada zakupili stan u jednom posebnom kvartu, a sada je pokazala kako ga je dekorisala.


Politička volja ključna u borbi protiv korupcije na lokalnom nivou | Centar za građansko obrazovanje\nCentar za građansko obrazovanje » Saopštenja 2019 » Politička volja ključna u borbi protiv korupcije na lokalnom nivou\nPodgorica, PR pres servis – Iako je velika odgovornost na vlastima na lokalnom nivou, korupcija na lokalnom nivou nije samo lokalni problem, pa i borba protiv te korupcije zahtijeva multisektorski i sveobuhvatan odgovor.\nTo je zaključeno na godišnjoj nacionalnoj konferenciji o borbi protiv korupcije na lokalnom nivou, koju je organizovao Centar za građansko obrazovanje (CGO).\nIzvršna direktorka CGO-a, Daliborka Uljarević, kazala je da se korupcija širi sivim kanalima najrazličitijih interesa kroz sistem.\nOna smatra da bi jedno društvo moglo da kaže da je postalo rezistentno na sistemsku korupciju mora, kako je ukazala, imati odgovorne i kontrolisane donosioce odluka u svim nadležnim institucijama, pravosnažne presude za korupciju na najvišem nivou, ali i proaktivne građane.\n„Jedino tako možemo razvijati održiv sistem prevencije, i jedino u takvom okviru represivne mjere neće biti sredstvo političkih obračuna, već izraz posvećene i neselektivne borbe protiv korupcije koja će mijenjati naše društvo na bolje“, navela je Uljarević.\nPrema njenim riječima, preduslovi uspješne borbe protiv korupcije su postojanje neupitne političke volje, funkcionalan antikorupcijski zakonodavni i institucionalni okvir, kao i kontinuirano, dosljedno i sadržajno sprovođenje strateških dokumenata.\n„Posljedično, nedostatak rezultata treba tražiti upravo upravo u nedostatku političke volje, neefikasnosti postavljenog sistema, ali i u odabranom formalističkom pristupu ovom pitanju od strane nadležnih institucija na nacionalnom i na lokalnom nivou“, ukazala je Uljarević.\nOna je ocijenila da „ključne poluge borbe protiv korupcije imaju višak neprimjerenog političkog uticaja, a manjak integriteta, stručnosti i hrabrosti, što predstavlja ozbiljno ograničenje za suštinsku borbu protiv korupcije“.\nUljarević je mišljenja da Vlada mora promijeniti sistem nejednakog odnosa prema opština u zavisnosti od toga ko ih vodi, kao i da Tužilaštvo, Agencija za sprječavanje korupcije (ASK) i Državna revizorska institucija (DRI) moraju dati potreban pečat borbi protiv korupcije, „bez selektivnosti i inertnosti koja danas karakteriše njihov rad“.\n„Vjerujem da su naši građani razumjeli da je borba protiv korupcije i njenih nosilaca suštinski borba za našu budućnost i bolji kvalitet života, “ rekla je ona uz zaključak da je „razvoj građanskog aktivizma najteži udarac za sistemsku korupciju“.\nIzvršna direktorka Centra za monitoring i istraživanje (CeMI), Nikoleta Đukanović, predstavljajući izvještaj o efikasnosti nadležnih državnih tužilaštava i sudova u borbi protiv korupcije, ocijenila je da je uočljiv zabrinjavajuće mali broj predmeta za krivična djela korupcije, koji su pokrenuta 2017. i 2018.godine.\n„Ovaj trend je karakterističan i za onaj prethodni period. Značajan broj osnovnih državnih tužilaštava uopšte nije imao predmete za ovu vrstu krivičnog djela“, rekla je Đukanović.\nOna je pojasnila da su odgovore dobili samo od šest tužilaštava, iako su svima poslali zahtjev za slobodan pristup informacijama, uz ocjenu da se i iz toga može izvući zaključak da ne postoji jedinstven metodološki pristup za vođenje evidencije o ovoj vrsti krivičnih djela, „što smatramo problematičnim, s obzirom na njihovu važnost“.\n„U Kotoru u toku su dva predmeta protiv pet lica za krivično djelo zloupotreba službenog položaja. U Ulcinju su podnešene četiri krivične prijave u vezi sa korupcijom na lokalnom niovou. U Rožajama imamo dva predmeta vezana za povredu ravnopravnosti u zapošljavanju, jedan predmet koji se tiče utaje poreza i doprinosa, navođenje na ovjeravanje neistinitog sadržaja i tri predmeta koji se tiču nesavjesnog rada u službi. Tužilaštva u Kolašinu i Pljevljima su nas izvjestila da nijesu imali predmete u vezi sa procesuiranjem korupcije“, navela je Đukanović.\n„Zabrinjava podatak da raste broj neriješenih prijava za krivična djela protiv platnog prometa i privrednog poslovanja“, ukazala je Đukanović.\nOna je poručila da borba protiv korupcije na lokalnom nivou treba da bude vođena i u okviru osnovnih državnih tužilaštava i osnovnih sudova.\n„Kada smo analizirali procesuirane i riješene slučajeve kad je u pitanju visoka korupcija i pranje novca na lokalnom nivou, primjetno je da je došlo do povećanja broja neriješenih prijava za visoku korupciju. U 2017. postoji veći broj prijava u radu nego 2018, ali je manji je broj neriješenih slučajeva u 2017. nego u 2018.godini“, rekla je Đukanović.\nOna je rekla i raste broj neriješenih optužnica za krivična djela visoke korupcije. „Na kraju 2017, taj broj je bio 33, a na kraju 2018.godine 53 neriješene optužnice“, precizirala je Đukanović.\nŠef odjeljenja za saradnju u Delegaciji Evropske unije u Crnoj Gori, Herman Špic, kazao je da su dobro upravljanje i vladavina prava fundamentalni za svaku demokratsku državu.\n„Zato su reforme u oblasti vladavine prava važne i kritične, a EU je mnogo puta naglasila da će se napredak Crne Gore u reformi oblasti vladavine prava odrediti brzinu pregovora“, naveo je Špic.\nOn je stava da su decentralizacija upravljanja i javna odgovornost donosilaca odluka na lokalnom nivou preduslovi za efikasnu borbu protiv korupcije, a posebno imajući u vidu da je nivo lokalne samouprave građanima najbliži.\n„Prevencija korupcije doprinosi rastu opštinskih prihoda i posljedično boljim mogućnostima za razvoj lokalne samouprave. Takođe, to vodi i unaprijeđenju kvaliteta servisa koji se odnose na građane i koji građane stavljaju u fokus i time jačaju povjerenje javnosti u njihov rad“, rekao je on.\nOn je kazao da mu je drago što primjećuje da sve više crnogorskih građana na lokalnom nivou „diže glas“, ukazuje na slučajeve korupcije i preduzima akcije kako bi zaštitili javni interes. „A izražavanje nezadovoljstva nije samo pravo, već i dužnost građana“, naglasio je Špic.\n„Ignorisanje korupcije znači uskraćivanje građana za prednosti razvoja, uključujući i kvalitet usluga. Javni resursi treba da služe javnom interesu a ne interesu pojedinaca,“ naglasio je on.\n„Korupcija na lokalnom novou, kao i u svakom drugom obliku, neće nestati sama po sebi. Zahtjeva akcije, bolne rezove, učinkovite procese koje treba da sprevodu kompetentne vlasti, ali i snažnu političku volju“, poručio je Špic.\nMinistarka javne uprave, Suzana Pribilović, zahvalila se CGO-u i CEMI-ju, kao i njihovim partnerskim organizacijama na lokalnom nivou, „što istrajno, kroz ove aktivnosti, doprinose unaprijeđenju transparentnosti lokalnih samouprava, ali i antikoruptivnih politika“.\nOna je kazala je da korupcija ugrožava univerzalni princip jednakosti građana pred zakonom a što ima i šire implikacije.\n„Stoga je, borba protiv korupcije na lokalnom nivou, kao prvom i najbližem nivou građanima i privredi, ključni izazov u izgradnji vladavine prava, kao temelja demokratskog društva kome teži i Crna Gora“, navela je ona.\n„Nažalost, često zaboravljamo da je jedna od osnovnih karakteristika demokratije – transparentnost sistema. Upravo u transparentnosti leži početak i kraj svih naših nastojanja u borbi protiv korupcije… Svjesni smo činjenice da je dobra javna uprava samo ona koja je pravi servis građana na svim nivoima i u svakom trenutku, i koja je svjesna da je tu zbog građana koji je plaćaju“, istakla je Pribilović.\nOna je podsjetila da je Ministarstvo u prethodnom periodu, kroz donošenje novog Zakona o lokalnoj samoupravi i Akcionog plana inicijative Partnerstva za otvorenu upravu pokrenulo niz aktivnosti, a koje treba da doprinesu unapređenju transparentnosti lokalnih samouprava.\n„Istovremeno, sprovođenjem procesa optimizacije, kao i shodnoj primjeni novog Zakona o državnim službenicima i namještenicima na lokalnom novu, značajno smo unaprijedili transparentnost procesa zapošljavanja, ali i generalno službenički sistem koji predstavlja motor svake kvalitetne uprave“, pojasnila je Pribilović.\nOna je podsjetila da je Vlada donijela i Operativni dokument za sprječavanje korupcije u oblastima od posebnog rizika – kao Aneks Akcionog plana za Poglavlje 23 – Pravosuđe i temeljna prava, kojim između sedam oblasti posebno rizičnih za nastanak korupcije obuhvata i oblast lokalne samouprave. Na kraju, ona je izrazila, uvjerenje da će i „lokalne samouprave u narednom periodu usmjeriti svoje aktivnosti na sprovođenje lokalnih akcionih planova za borbu protiv korupcije“.\nDržavni sekretar u Ministarstvu finansija, Nemanja Katnić, kazao je da su u tom resoru fokusirani na jačanje stabilnosti javnih finansija, uspostavljanje efikasne regulative, kao i na povećanje transparentnosti sistema uz punu svijest da smanjivanje rizika od korupcije predstavlja jedan od preduslova za uspješno sprovođenje reformi.\n„U tom smislu napredak u ostvarivanju tog dugoročnog cilja zavisi i od uvođenja unutrašnjih kontrola. Dobro uspostavljen sistem unutrašnjih kontrola u značajnoj mjeri smanjuje mogućnost korupcije u subjektima javnog sektora“, istakao je Katnić.\nPrema njegovim riječima, jačanje odgovornosti za donijete odluke i upravljanje budžetom ima presudan značaj za efikasnu državnu upravu i borbu protiv korupcije u njoj.\n„Ministarstvo finansija je prepoznalo značaj uspostavljanja procesa upravljanja rizicima u javnom sektoru i u Zakonu o upravljanju i unutrašnjim kontrolama u javnom sektoru dalo dobar okvir za upravljačku odgovornost i uspostavljanje unutrašnjih kontrola za upravljanje rizicima, uključujući i rizike od korupcije“, rekao je Katnić.\nKako je istakao, u vezi sa odnosom Vlade i lokalnih samouprava, namjera za jačanjem stabilnosti finansija lokalnih samouprava rezultirala je i novim Zakonom o finansiranju lokalne samouprave.\n„Rješenjima iz Zakona unaprijeđuje se sistem kontrole i namjenskog trošenja budžetskih sredstava i uspostavlja veći stepen budžetske fiskalne discipline od strane jedinica lokalne samouprave“, zaključio je on.\nSaradnica na programima u CGO-u, Mira Popović, kazala je, predstavljajući neke od ključnih nalaza godišnjeg izvještaja o primjeni mehanizama prevencije i borbe protiv korupcije na lokalnom nivou u Crnoj Gori, da se nastavlja praksa inertnosti opštinskih uprava u odnosu na preuzete obaveze definisane nacionalnim dokumentima, „uz izostanak proaktivnosti, odnosno inicijative za sopstvene osmišljene aktivnosti“.\n„Aktivnosti centralnog nivoa vlasti u uspostavljanju institucionalno-normativnog antikorupcijskog okvira još uvijek ne ostvaruju vidljiv efekat na lokalni nivo vlasti u dijelu sprovođenja adekvatnih antikorupcijskih politika i mehanizama“, navela je Popović.\nOna je kazala da su se, planovi integriteta kao novi mehanizam za spriječavanje nastanka i razvoja koruptivnih ponašanja u okviru organa lokalne samouprave u Crnoj Gori, u dosadašnjoj primjeni, pokazali nefunkcionalnima.\n„Podaci ukazuju da se nastavlja trend nerealizovanja ključnih mjera koje bi trebale doprinijeti sprječavanju korupcije na lokalnom nivou, kao što je to, na primjer, zapošljavanje kadra sa odgovarajućom kvalifikacijom i popunjavanje sistematizovanih radnih mjesta u određenim organizacionim jedinicama. To indicira da planovi integriteta ne uspijevaju da razbiju sistem partijskog zapošljavanja u opštinama a to je jedan od najsnažnijih uzroka i posljedica korupcije na lokalnom nivou“, zaključila je Popovič.


ZAJEDNO ZA ZDRAVIJI ŽIVOT ROMA U KORMANU – Barijere\nHumanitarne akcije i NVO Kragujevac\n27/11/2021 barijereLeave a Comment on ZAJEDNO ZA ZDRAVIJI ŽIVOT ROMA U KORMANU\nUokviru projekta Zajedno za zdraviji i uređeniji život Roma i Romkinja u Kormanu, danas su uručene plastične kante, kese za otpad, čizme i rukavice. Sa koordinatorom za romska pitanja Zoranom Pavlovićem, direktorkom Udruženja Integrativni global centar Svetlanom Lazović, koordinatorkom projekta, porodice u ovom naselju obišla je dr Gordana Damnjanović, članica Gradskog veća za zdravstvenu i socijanu zaštitu sa saradnicama.\nLokalni akcioni plan za inkluziju Roma i Romkinja a u skladu sa Nacionalnom strategijom za socijalno uključivanje predviđa pet prioritetnih oblasti zdravstvo, socijalu, obrazovanje, stanovanje i zapošljavanje. Zbog specifičnih uslova tokom pandemije Kovid-19 i unapređenja stanovanja Roma i Romkinja u naselju Korman sprovodi se projekat koji se odnosi na unapređenje stanovanja u smislu uklanjanja otpada, čišćenja naselja i korita reke koja protiče kroz ovo naselje. Pored stanovanja projekat obuhvata i druge komponente kao što su zdravstveno – edukativne radionice na temu očuvanja reproduktivnog zdravlja Romkinja, psihosocijalne podrške, komponentu ekonomskog osnaživanja, informisanja. Projektom su za domaćinstva u ovom naselju obezbeđeni kontejneri, plastične kese i zaštitna oprema za uklanjanje komunalnog otpada, ali i zaštitne maske i dezinfekciona sredstva. Ono što je najvažnije jeste da su stanovnici Kormana iskazali potrebu i želju da učestvuju u projektnim aktivnostima i sami učestvuju u raščišćavanju komunalnog otpada. Pored toga, u okviru projekta na mostu koji povezuje romsko naselje sa ostatkom sela, postavljena je zaštitna ograda, a JKP Šumadija će jednom mesečno kontejnerima odvoziti prikupljeno smeće i otpad, kazala je dr Damnjanović.\nZa realizaciju projekta Zajedno za zdraviji i uredniji život Roma u Kormanu Udruženja Integrativni global centar, Vlada Švajcarske kroz program Swiss Pro odobrila je 12 637 evra. Grad Kragujevac je jedan od deset gradova u Srbiji gde će uz podršku Vlade Švajcarske, u visini od 123 000 evra u narednih devet meseci biti realizovan projekat usmeren na ublažavanje posledica pandemije korona virusa u podstandardnim romskim naseljima, objasnila je koordinatorka projekta i direktorka Udruženja Integrativni global centar Svetlana Lazović.\nInače, projekti su odabrani u okviru javnog poziva koji je početkom godine bio otvoren za 57 lokalnih samouprava iz Šumadije, zapadne, istočne i južne Srbije a koje su u skladu sa Mapiranjem podstandardnih romskih naselja i imaju na svojoj teritoriji najmanje jedno neformalno naselje sa najmanje 100 građana i građanki.


Stefanović: Značajne promene Glavnog odbora na Skupštini SNS - Izazov\nNovi magazin 2. januara 2016. 09:58\nNa predstojećoj Skupštini SNS, koja će biti održana 13. februara, očekuju se značajne promene u sastavu Glavnog odbora, kao najvažnijeg stranačkog organa, poručio je danas potpredsednik te stranke Nebojša Stefanović.\n„Time želimo da proverimo šta ljudi koji nas predstavljaju i biraju misle o nama, šta možemo da popravimo i očekujemo, šta je naša budućnost i šta je to sve dobro što tek možemo da uradimo za Srbiju“, istakao je Stefanović.\n„Vučić je jedan od retkih ljudi koji se trudi da čak i one sa kojima se u okruženju ne slaže privuče i da ih zadrži, da ne dozvoli da suprostavljeni stavovi i lične razmirice budu najvažniji razlozi da neko bude ili ne bude tu. Premijer se trudi da ljude koji razmišljaju različito ima na istom mestu, da kvalitet koji imamo i u svojim razlikama i posebnostima gaji i neguje i u SNS i u Vladi Srbije“, rekao je Stefanović.\n„Za razliku od drugih, mi imamo važno pravilo – na stranačkim forumima govorimo na način na koji želimo, razmenjujemo argumente, sučeljavamo mišljenja, nekada su te sednice veoma burne i nisu uvek u kamernoj atmosferi, ali princip SNS je da kada se odluka donese i kada je donese većina, onda je naš stav jedinstven i prema javnosti se nastupa jedinstveno“, objasnio je Stefanović.\n„Srbija ne želi bilo kakav haos, Srbiji je potrebna stabilnost i zato je stabilnost u SNS važna poruka za čitavu zemlju“, ukazao je Stefanović.\n„U ovom trenutku treba da se koncentrišemo na ono što građane čini srećnim, imućnijim, što jača našu privredu, povećava plate i penzije i to je posao za koji smo birani, a da li će i kada biti izbora tu temu ne treba otvarati, jer kada bi je otvarali na svakih mesec dana to bi bilo besmisleno“, istakao je Stefanović.\nBudući da su sa njegove adrese često stizale kritike na račun koalicionog partnera – SPS, da funkcioneri te stranke u nedovoljnoj meri brane politiku Vlade Srbije, Stefanović objašnjava da je to sada raščišćeno.\n„Moje suštinske zamerke su bile programskog tipa u vezi politike Vlade Srbije i možda nedovoljno, po mom mišljenju, angažovanje u tom smislu ljudi iz SPS. To smo raščistili, ja sam izneo javno svoj stav i pred tim ljudima, ali to ne znači da ne treba da radimo zajedno“, ističe Stefanović i dodaje da nekada postoje i zamerke na račun ministara iz SNS.\nPoručuje da je u ovom trenutku za zemlju najvažnije da se svi „late posla“ i da političko prepucavanje ostave iza sebe, a da u 2016. godini svi rade na tome da građani koji su dali poverenje aktuelnoj vladi imaju razloga da veruju da je ona uradila dobar posao.\nZa Stefanovića je tema ministra odbrane Bratislava Gašića „završena“, budući da je sve već rečeno najavom da on više neće biti ministar.


EL - Rimejk finala iz 1995. godine - Sportske.net\nEL - Rimejk finala iz 1995. godine\nU reprizi finala iz sezone 1994-95 aktuelni šampion Evrope Olimpijakos će pokušati da se revanšira Real Madridu za poraz iz Saragose (73:61) i postane tek treći tim koji je, od kako je 1988. uveden fajnal-for, odbranio titulu, dok "kraljevski klub" ima ogromnu želju da sa svog imena skine prokletstvo i posle 18 godina ponovo stavi krunu na glavu.\nU velikom finalu Evrolige u londonskoj "O2" Areni sastaće se ekipe koje su kako je sezona odmicala igrale sve bolje. U petak u polufinalnim duelima senzacija iz Pireja očitala je lekciju, pogotovu u odbrani, prvom favoritu CSKA i moćnu "armiju", kao i prošle godine u Istanbulu, ostavila bez trofeja, a da su u dobroj formi igrači Reala potvrdili su trijumfom u "El Klasiku" protiv Barselone.\nReal je šest puta gubio finalne utakmice, ali od 1995. nije bio učesnik odlučujućeg duela za trofej. S druge strane, tim iz Pireja tri puta je bio u finalu i poražen je samo jednom, već pomenute 1995. baš od Španaca.\n"Ponovo su nas mnogi otpisali pre vremena, ali pokazali smo da naši uspesi nisu slučajnost. Odbrana u meču protiv CSKA je bila fenomenalna i ukoliko u finalu budemo na istom nivou možemo do titule. Verujem u ove momke. Puni smo samopouzdanja" izjavio je plejmejker crveno-belih Vasilis Spanulis.\n"Na završnim turnirima nema favorita. Odlučuje jedna utakmica i trenutak inspiracije. Uostalom znamo kako je Olimpijakos prošle godine došao do titule. Imamo ogroman motiv da Realu donesemo trofej posle 18 godina i nadam se da nas ovaj podatak neće sputati" kaže Serhio Rodrigez, organizator igre kluba koji je sa osam osvojenih titula prvaka Evrope i dalje apsolutni rekorder.\nOd 18 sati (Sport klub plus, direktan prenos), u borbi za treće mesto sastaće se CSKA i Barselona, ekipe koje su pre početka sezone etiketirane kao glavni favoriti za osvajanje Evrolige.\nFinale je na programu od 21 sat na Sport klubu.


Turske snage se kreću ka Manbidžu, 14. oktobar\nRusija je saopštila da neće dozvoliti sukobe između turskih i sirijskih snaga, dok se vojna ofanziva Turske na severu Sirije nastavlja. "To bi jednostavno bilo neprihvatljivo ... i zato to, naravno, nećemo dozvoliti", rekao je specijalni izaslanik Moskve za Siriju Aleksandar Lavrentjev, prenosi BBC.\nLavrentjev je tokom posete Ujedinjenim Arapskim Emiratima opisao ofanzivu Turske kao "neprihvatljivu". Rekao je da su turski i sirijski zvaničnici bili u kontaktu kako bi izbegli bilo kakav sukob.\nIzjavio je da Turska nema pravo trajno rasporediti svoje snage u Siriji, dodavši da, prema ranijim sporazumima, turska vojska može preći u 5 do 10 kilometara na teritoriju Sirije.\nKazao je i da Moskva ne odobrava operaciju.\nU međuvremenu, Ministarstvo obrane Rusije saopćilo je da njihove trupe patroliraju duž linije fronta između sirijskih i turskih snaga izvan severnog grada Manbidža, zapadno od reke Eufrat, kako bi ih držali odvojenima, preneli su ruski državni mediji.\nRusija, ključni vojni saveznik sirijskog predsjednika Bashara al Assada, raspoređuje trupe u zemlji od 2015. godine.\nVelika Britanija obustavlja izvoz oružja Turskoj\nPostupci Vašingtona i Ankare dovešće do obnove 'Islamske države'\nTurska je u sredu, 9. oktobra, započela novu vojnu akciju pod nazivom "Operacija mirno proleće", koja je započeta vazdušnim napadima na položaje kurdskih snaga.\nOfanziva je počela nakon odluke predsednika Sjedinjenih Država Donalda Trumpa da povuče američke trupe sa ove teritorije.\nKurdske snage, koje su pomogle u porazu militantne grupe Islamska država u Siriji, opisale su povlačenje američkih snaga kao "nož u leđa".\nAnkara tvrdi da je cilj operacije da se stvori tampon zona u pograničnom području, da bi se tu smestile sirijske izbeglice koje se nalaze u Turskoj.\nAdministracija kurdskih vlasti u severnoj Siriji saopštila je u nedelju, 13. oktobra, da su vlasti u Damasku pristale da pošalju vojsku na granicu sa Turskom kako bi pomogle Kurdima da se odbrane od turske ofanzive, započete u sredu, 9. oktobra.\nKurdi su zauzvrat obećali da će kontrolu nad gradovima na granici prepustiti Damasku, uključujući poluautonomne gradove Manbidž i Kobani.\nSirijska televizija "El ikbarija" javila je ranije da su se snage koje se bore na strani sirijskog predsednika Bašara el Asada rasporedile unutar grada Manbidž na severu Sirije.


Skupština slobodne Srbije (SSS) uputila opozicionim strankama predlog podele kvota – SIA\nUdruženje građana Skupština slobodne Srbije (SSS) uputilo je predlog podele kvota vodećim opozicionim partijama, Stranci slobode i pravde, Narodnoj stranci i Demokratskoj stranci za predstojeće izbore.\nU dokumentu pod nazivom Dogovor 4, kako prenosi Nova.s, predlaže se način raspodele mandata, kao i kako bi se birali kandidati za predsednika i gradonačelnika Beograda.\nU SSS smatraju da bi ovaj dokument morao da bude usaglašen do 15. novembra, a potpisnici bi, prema njemu, postavili sebi kao ciljeve -osvajanje minimum 25 odsto glasova na beogradskim izborima, 20 odsto na parlamentarnim izborima i ulazak u drugi krug predsedničkih izbora.\nČlan Skupštine slobodne Srbije Božo Prelević za Novu kaže da njihova ponuda važi u slučaju da su lideri stranaka spremni da stave na stranu lične interese i navodi da su predložili da lideri stranaka ne mogu biti ni na jednoj izbornoj listi, kako bi se otvorila mogućnost pobede na sledećim izborima.\nOn dodaje da je njihov predlog da kandidati za predsednika i nosilac liste za beogradske izbore budu ljudi iz kruga uglednih, kredibilnih, nekompromitovanih nestranačkih ličnosti.\nOpozicione stranaka se još nisu dogovorile oko zajedničkog učešća na predstojećim izborima.\nTags: IZBORI Kvote Skupština slobodne Srbije\nPrethodna vest: Milićević potvrdio da će SPS podržati Vučića na izborima\nSledeća vest: Brnabić: SNS kontinuirano ulaže u zaštitu životne sredine


13 spa hotela u regiji: Mrtvo more Booking.com\nspa hoteli: Mrtvo more\nPotražite spa hotele na destinaciji Mrtvo more\nHoteli Smeštaji u okviru domaćinstva Apartmani Smeštaji za odmor Pansioni sa uslugom doručka Pansioni Hosteli Brvnare\n13 spa hotela u regiji: Mrtvo more\nHerods Dead Sea – A Premium Collection by Leonardo Hotels Ovaj objekat učestvuje u našem Programu preporučenih partnera. Preporučeni partneri pružaju sjajnu uslugu, nude odličnu vrednost za novac i imaju fantastične ocene gostiju koji koriste Booking.com veb sajt. Ti objekti mogu da plaćaju kompaniji Booking.com nešto višu proviziju kako bi učestvovali u programu.\nCrowne Plaza Dead Sea Hotel Ovaj objekat učestvuje u našem Programu preporučenih partnera. Preporučeni partneri pružaju sjajnu uslugu, nude odličnu vrednost za novac i imaju fantastične ocene gostiju koji koriste Booking.com veb sajt. Ti objekti mogu da plaćaju kompaniji Booking.com nešto višu proviziju kako bi učestvovali u programu.\nEin Gedi Kibbutz Hotel Ovaj objekat učestvuje u našem Programu preporučenih partnera. Preporučeni partneri pružaju sjajnu uslugu, nude odličnu vrednost za novac i imaju fantastične ocene gostiju koji koriste Booking.com veb sajt. Ti objekti mogu da plaćaju kompaniji Booking.com nešto višu proviziju kako bi učestvovali u programu.\nHotel Kibbutz se nalazi na sjajnoj lokaciji, na samo 5 minuta vožnje od Mrtvog mora.\nRizort David Dead Sea nudi elegantne sobe sa sopstvenim balkonom sa panoramskim pogledom na more i planinu.\nLeonardo Plaza Hotel Dead Sea Ovaj objekat učestvuje u našem Programu preporučenih partnera. Preporučeni partneri pružaju sjajnu uslugu, nude odličnu vrednost za novac i imaju fantastične ocene gostiju koji koriste Booking.com veb sajt. Ti objekti mogu da plaćaju kompaniji Booking.com nešto višu proviziju kako bi učestvovali u programu.\nLeonardo Club Hotel Dead Sea - All Inclusive Ovaj objekat učestvuje u našem Programu preporučenih partnera. Preporučeni partneri pružaju sjajnu uslugu, nude odličnu vrednost za novac i imaju fantastične ocene gostiju koji koriste Booking.com veb sajt. Ti objekti mogu da plaćaju kompaniji Booking.com nešto višu proviziju kako bi učestvovali u programu.\n2 402 recenzije\nOasis Dead Sea Hotel Ovaj objekat učestvuje u našem Programu preporučenih partnera. Preporučeni partneri pružaju sjajnu uslugu, nude odličnu vrednost za novac i imaju fantastične ocene gostiju koji koriste Booking.com veb sajt. Ti objekti mogu da plaćaju kompaniji Booking.com nešto višu proviziju kako bi učestvovali u programu.\n2 632 recenzije\nSvi spa hoteli: Mrtvo more\nPreporučene destinacije sa spa hotelima


Predsednik Vlade Republike Srbije Ivica Dačić primio je pripadnike Sektora za vanredne situacije koji su bili angažovani na pruzanju pomoći Grčkoj u gašenju požara.\nU istrazi o Agrobanci neće biti zaštićenih, poručio je danas premijer Srbije Ivica Dačić i ocenio da Socijalistička partija Srbije nema nikakve veze sa ovim slučajem.\nPremijer Srbije Ivica Dačić primio je danas pripadnike vatrogasno-spasilačkih jedinica koje su učestvovale u gašenju požara na Svetoj Gori u Grčkoj. Dačić je posle toga odgovarao na pitanja novinara - između ostalog i o slučaju Agrobanka, kao i o nastavku dijaloga Beograda i Prištine.\nU istrazi o Agrobanci neće biti zaštićenih, poručio je danas premijer Srbije Ivica Dačić i ocenio da Socijalistička partija Srbije nema nikakve veze sa ovim slučajem. Ipak, na pitanje da li će istragom biti obuhvaćene i osobe bliske SPS-u, Dačić je odgo-vorio da, što se njega tiče, istraga može da ide dokle god hoće i da u tome nema nikakvih ograničenja. On je dodao i da je potpuno pogrešno da se o informacijama iz istrage govori javno, po medijima, jer se tako može doći u drugu krajnost:\n"Postoje nadležni organi koji istragu vode, a ja bih samo podsetio da će ta istraga biti obimna i da neće biti završena tako brzo. Istraga će naravno obuhvatiti sve one gde je bilo korupcije i kriminala. A da li je poslovni rezultat bio dobar ili ne - to je sada stvar samih tih preduzeća i banaka", ocenjuje Dačić.\nPremijer je najavio je i da će 4. septembra u Briselu razgovarati sa najvišim evropskim zvaničnicima, a jedna od tema biće i nastavak pregovora Beograda i Prištine:\n"Za sada još nije iskristalisano pitanje ni kada će početi, ni u kom formatu, niti koje bi bile teme. Niti da li uopšte postoji spremnost prištinske strane da se taj razgovor i dijalog podigne na viši nivo."\nGovoreći o pitanju predstavljanje Kosova na regionalnim skupovima sa fusnotom, Dačić je rekao da će Vlada Srbije primeniti sve dogovore koje je prethodna vlada postigla u Briselu, ali je, po njegovim rečima problem što se dogovori tumače na različite načine. On je objasnio da sadašnja Vlada Srbije nije u situaciji da ispravlja dogovore koje je prethodna vlada postigla, ali je bitno je da je Kosovo obeleženo asimetrično - zvezdicom koja ukazuje na to da nema isti status kao Srbija.


Predstavljamo: Lincoln Navigator - Lako do kola\nPredstavljamo: Lincoln Navigator\nLincoln Navigator je napisao istoriju kada je debitovao 1997. godine kao prvi premijum SUV sa tri reda sedišta.\nIako je prodaja u početku bila veoma visoka, godine zapostavljanja su rezultarali u tome da kontrolu u klasi preuzmu Cadillac Escalade kao i nemački i japanski rivali.\nProšle godine na salonu automobila u Njujorku, Lincoln je privukao veliku pažnju sa novim Continentalom, a ove godine na istoj lokaciji je predstavljen novi Navigator i opet odvukao svu medijsku pažnju na ovaj brend.\nNavigator je za sada samo koncept i najavljuje četvrtu generaciju serijskog modela, a nasuprot verovanjima da bi on mogao da promeni ime, Fordova premijum divizija je odlučila da zadrži ovo ime uz objašnjenje da je ono veoma poznato među kupcima.\nSa dizajnerske strane Navigator deli mnoge linije sa nedavno predstavljenim Continentalom, ali i osveženim MKZ.\nMnogi će se složiti da su neke linije pozajmljene sa Range Rovera, posebno u vidu krova u zadnjem delu vozila, ali nema sumnje da je novi Navigator u jednakoj meri pravi Lincoln kao što su bili i prethodni modeli.\nJedan od detalja koji privlači najviše pažnje su velika "gullwing" (galebova krila) vrata, ali su ona urađena specifično da se privuče pažnja publike i sigurno neće biti ponuđena u serijskoj proizvodnji. Sa druge strane, enterijer pruža prostor za šest putnika i on se sigurno neće menjati u velikoj meri kao i generalni dizajn.\nLincoln obećava da će izbor standardne i opcione opreme biti veći nego ikada pre i da će mu pozavideti i mnogi skuplji proizvodi.\nPo pitanju mehanike američki proizvođač vozila je potvrdio da će Navigator biti urađen sa "školjka na šasiji" strategiji, što znači da će nastaviti da bude SUV umesto krosovera.\nKoncept pruža 3.5L EcoBoost (turbo) V6 motor sa preko 400 ks, što je rast od 20 ks u poređenju sa sadašnjim modelom, ali ostaje žal što u ponudi više nema nijedna V8 verzija. Lincoln je prošle godine završio tek na sedmom mestu u klasi po prodaji, a kompanija još uvek traži svoj identitet.\nTradicionalni kupci Lincolna, koji su u prošlosti voleli velike i udobne proizvode, su prešli na konkurenciju, a kompanija nije uspela da privuče novu generaciju kupaca.\nIpak, novi MKC se pokazao velikim uspehom najviše zahvaljujući podatku da se konekcija sa Fordom ne može primetiti, pa se očekuju identični uspesi i sa Continentalom i Navigatorom.


Dobra knjiga - Ženski portreti - Kultura, religija -\nprilozi za istoriju srpske književne teorije i kritike (autorke rođene u periodu 1961-1970)\nŽenski portreti Igora Perišića jedna je od prvih knjiga u celosti posvećena srpskoj ženskoj književnosti, a uže posmatrano: istoriji srpske ženske književne teorije i kritike svakako je prva. Zbog insistiranja na aktuelnosti književne kritike i esejistike, Perišić je odabrao da u knjigu uključi autorke rođene od 1961. do 1970. godine.\nAko je tipološka odrednica "ženska književnost“ već ustaljena u nauci o književnosti, pojam „istorija srpske ženske književne teorije i kritike“ predstavlja Perišićevu terminološku inovaciju čiji je cilj da se „studije roda“ i "ženska književnost“ u srpskoj kulturi aktualizuju i uvedu kao zaseban segment u opštu istoriju srpske književne kritike.\nVidovi komike i smeha u romanima Mrtve duše Nikolaja Gogolja, Uliks Džejmsa Džojsa i Zlatno runo Borislava Pekića! "Igor Perišić jedan je od najvrednijih mlaðih mislilaca o književnosti. On može imati naučnu budućnost u meri jedne "utopije ...\nStudija Igora Perišića, objavljena u Glasnikovoj kolekciji "Pojmovnik", posvećena je najneuhvatljivijem književno-teorijskom pojmu – smehu. O smehu se do sada pisalo i piše se u filozofskom, psihološkom, fiziološkom, sociološkom, ...


Legenda Bajerna zatražila transfer, stiže zamena iz Sitija? - Sportske.net\nDa li imamo transfer koji će obeležiti naredni prelazni rok.\nCunami u PL - Junajtedu ultimatum, Murinjov povratak, Gvardiola najavio odlazak?!Nije šala, Mančester siti želi Marina!Miler razmišlja, odlazak realan!Gvardiola pred najtežim ispitom u karijeri, nemoguća misija?Špancu dozlogrdilo, Kovač ga rasplakao!\nPisali smo već, Tomas Miler je otkrio svoje planove saigračima da želi selidbu iz Minhena. Nemački reprezentativac je jedan od simbola kluba, ali pored velike konkurencije ne može doći do svojih minuta.\nPostoji naznaka da bi transfer mogao da se desi već u januaru, u tom slučaju čelnici Bajerna bi se okrenuli ka drugom "panceru", krilnom igraču koji nastupa u Mančester Sitiju. Naravno radi se o Leroju Saneu, bivši igrač Šalkea je bio blizu odlaska već tokom leta, ali ga je povreda u Komjuniti Šildu sprečila o tome.\nNemački mediji navode da je prošle nedelje došlo do sastanka između Davida Gardnera, agenta Sanea i Đovanija Branćinija, čoveka koji je već doveo par igrača u Bavarsku. Ostaje da se vidi koliko će koštati Sane, ali i koliko Bavarci mogu zaraditi na transferu Milera.


Posao za najbolje učesnike regionalnog „Big Deal” projekta | Punjeni paprikaš\nHome » Posao za najbolje učesnike regionalnog „Big Deal” projekta\nBig Deal projekat čiji je idejni tvorac i koordinator advokatska kancelarija JPM (Janković, Popović i Mitić) i 2016. godine organizovala je studije slučaja za najbolje studente pravnih fakulteta iz regiona. Cilj projekta je da studenti prava na praktičan način, uz vrsne advokate iz Srbije i zemalja u okruženju, ovladaju znanjima i veštinama kompanijskog prava kroz višemesečnu studiju slučaja. Svake godine nekoliko najboljih učesnika postaje praktikant u nekoj od advokatskih kancelarija, a većina njih se tako i zaposli.\nOvogodišnje finale razlikovalo se od prethodnog po tome što su studenti ispred sebe imali mnogo kompleksnije i teže zadatke, kao i mnogo više obaveza oko prikupljanja prateće dokumentacije. Advokati TLA udruženja dodatno su ekipama otežali zadatak uvođenjem i nepredviđenih izmena u zadatom slučaju, kao i otvaranjem niza nerešenih pitanja, kao i potencijalnih pravnih sporova koji se veoma često dešavaju u slučajevima prodaje, odnosno kupovine jednog preduzeća. Gotovo svi timovi su se veoma dobro snašli, čak i u situacijama koje zahtevaju uključivanje stručnjaka iz drugih pravnih oblasti. Pobedile su nijanse – bio je zaključak svih advokata koji su ocenjivali studente.\nNikola Poznanović partner iz JPM Janković, Popović i Mitić advokatske kancelarije koja je ujedno inicijator i idejni tvorac projekta je izjavio: “Ja sam od prvog Big Deal projekta ocenjivao studente i moram da priznam da je ove godine borba među ekipama učesnicama bila najozbiljnija i najvatrenija. Ovogodišnji Big Deal projekat je još jednom pokazao kako među studentima pravnih fakulteta u Srbiji i regionu zaista postoji veliki potencijal i da ima pojedinca koji mogu rame uz rame da stanu sa iskusnim advokatima. Pored sticanja novih znanja i dragocenog iskustva ogromna vrednost Big Deal projekta se ogleda i u međusobnom druženju studenata i razmeni znanja između njih – tako lepi kontakti prosto transformišu ljude, daju im neku posebnu energiju da dodatno zavole svoj poziv i ozbiljno rade na sebi u budućnosti. Mislim da smo zajedno sa profesorima i mentorima koji su vodili ekipe učesnika puno uradili za ovu sjajnu decu i da smo im omugućili da na pravi način osete kompleksnost jedne kupoprodajne transakcije”.\nBig Deal na Facebook-u: www.facebook.com/bigdeal.srbija\nViše o Big Deal projektu\nBig Deal projekat, osnovan od strane advokatske kancelarije JPM Janković Popović Mitić, započeo je 2012. godine i prve tri godine je okupljao najbolje studente prava iz Srbije. Od 2015. godine, projekat uključuje i članice TLA (Top-Tier Adriatic), udruženja nezavisnih advokatskih kancelarija iz Bosne, Hrvatske, Makedonije, Crne Gore, Srbije i Slovenije. Oslanjajući se na sličnosti pravnih sistema i jezika, cilj saveza je da proširi svoje mogućnosti servisa klijenata udruživanjem sredstava i stručnosti, deleći ih preko jurisdikcije, kao i obezbeđivanje standardizovane usluge iz svake od firmi članica.\nViše o TLA udruženju možete pronaći na www.toptierlegal.org\numetnost prikaz knjige naučna fantastika trejler vesti triler evropski film intervju arhitektura sport horor muzika turizam kriminalistički film najava filozofija blokbaster politika najava filma izložba analiza recenzija albuma pozorište distopija drama serija hip hop domaći bend komedija lista psihološki triler psihologija nauka recenzija serije rok gluma događaji književnost domaći film recenzija igre adaptacija istorija strani autor informacione tehnologije društvo film akcija režija srpska istorija avanturistički film fotografija video igra strip beograd geografija biblioteka biografski film putovanje fudbal biografija


SPAS OD TROPSKE VRELINE! Cisterne sa vodom za piće od sutra u najprometnijim delovima Beograda - Informer\nZbog najavljenih visokih temperatura, Grad Beograd će od sutra postaviti cisterne sa vodom za piće u najprometnijim delovima grada.\nTo je izjavio vršilac dužnosti sekretara za poslove odbrane, vanrednih situacija, komunikacije i koordinaciju odnosa sa građanima Darko Glavaš.\nOn je najavio da će javna komunalna preduzeća "Beogradski vodovod i kanalizacija" i "Gradska čistoća" postaviti cisterne u najtoplijem delu dana od 10 do 18 sati.\nCisterne će biti postavljene na Zelenom vencu, Trgu republike, Trgu Nikole Pašića, kod TC "Ušće", u blizini Opštine Novi Beograd i kod Beogradskog sajma.\nGlavaš je dodao da će cisterne biti postavljene do četvrtka, a ukoliko bude bilo neophodno, taj period će biti produžen.\nApelovao je na sugrađane da racionalno troše vodu u najtoplijem delu dana, kako bi cela teriotrija grada bila ravnomerno snabdevena vodom za piće.\n- Ceo komunalni sistem Beograda će u vreme najavljenih visokih spoljnih temperatura racionalno koristiti vodu - rekao je Glavaš prenosi Beoinfo.\ncisterna cisterna za vodu Beograd Voda\n16:12 Beograd 0\nDOK TRAJU RADOVI Surčin i delovi Novog Beograda i Zemuna bez vode u subotu!


Vingleti za C-295 - Tango Six\nVingleti za C-295\nBEOGRAD – Na jučerašnjoj konferenciji za novinare u Sevilji, Španija, Erbas Militari predstavio je modernizovani višenamenski srednji transportni avion C-295 sa oznakom C-295W (Winglet).\nSa jučerašnje premijere, foto: Shepard media\nPoboljšanja se pre svega odnose na ugradnju jačih motora Pratt and Whitney Canada PW127 od 2750 KS čime je pored smanjenja potrošnje goriva povećan dolet i vreme patroliranja, zatim je povećana nosivost za jednu tonu a vrhunac leta za 2.000 metara. Na krajevima krila ugrađeni su aerodinamičke površine tzv. ‘’vingleti’’ koji smanjuju vazdušna vrtloženja oko krajeva krila i samim tim se poboljšava efikasnost aviona što se tiče doleta i štednje goriva. Do sada su nešto drugačiji ‘’vingleti’’ ispitivani na demonstratoru varijante C-295AEW&CO, letećeg radarskog sistema za rano otkrivanje, upozoravanje i kontrolu vazdušnog prostora.\nKako se avion C-295 još uvek proizvodi predviđeno je da C-295W bude setifikovan u maju 2014. a osnovna konfiguracija od četvrog kvartala 2014. godine. Prvi let ove varijante očekuje se u januaru iste godine. Vingleti će se nuditi i kao paket modernizacije postojećih aviona ovog tipa a kako će avion imati bolje performanse biće idealan za zemlje sa toplijom klimom i većom nadmorskom visinom – kompanija će potencijalne kupce tražiti pre svega u Južnoj Americi i Aziji.\nWhiskey, foto: bmd blog\nC-295 je unapređena verzija aviona CN.235 koji su zajedno proizvodile Španija i Indonezija. To je turboelisni dvomotorni visokokrilni srednji transportni avion koji je prvi put poleteo 28. novembra 1997. a uveden u upotrebu novembra 2001. Ima nosivost od 9.250 kg tereta i sa tim teretom može da preleti 1.300 km a može prevesti 71 vojnika.\nOptimalan dolet je 4.600 km sa 3.000 kg tereta. Koristi ga 15 država sa ukupno 94 letelica a naručeno je još 27. Najveći korisnik je Poljska sa 16 aviona. Postoji i specijalizovana mornarička patrolna varijanta C-295MPA Persuader.\n2009. godine španski C-295M je bio na međunarodnom aeromitingu Batajnica 2009. gde se pokazao u odličnom svetlu pre svega zbog izuzetnog letačkog programa.\nOvaj avion bi jednom mogao postati i kandidat za novi srpski transportni avion jer će uskoro morati da se razmišlja o zameni sada već starih aviona An-26. SFRJ je u periodu 1975 – 76. nabavila 14 aviona a 1984. stigao je još jedan. Tri aviona su uništena 1999, dva aviona su 1997 prodata Kongu, dva su rashodovana a dva prodata privatnim kompanijama.\nV i PVO Vojske Srbije trenutno raspolaže sa šest aviona An-26 ali su operativna samo dva koji lete u sastavu 138. transportne avijacijske eskadrile, 204. vazduhoplovne brigade na Batajnici. Jedan od njih je remontovan 2008. a drugi 2009. kada su i značajno modernizovani pre svega elektronskom opremom. Tada su dobili odobrenje da lete još 6 godina. Avioni će morati ponovo na remont 2014. odnosno 2015. godine.


NACRT ZAKONA O SPOLJNIM POSLOVIMA: Beogradski centar za bezbednosnu politiku ukazuje na manjkavosti Nacrta zakona i poziva Ministarstvo spoljnih poslova da pokrene ozbiljnu javnu raspravu o ovoj regulativi\nOvaj Nacrt zakona u svom obrazloženju ističe da politika Vlade zavisi od stavova i postupaka predsednika Republike čime se nagoveštava protivustvano uvećanje moći predsednika u vođenju spoljne politike. Nacrtom značajno jačaju i diskreciona ovlašćenja ministra, a smanjuje se nadzorna i kontrolna funkcija Narodne skupštine. Nastavlja se kultura tajnosti u radu institucija i trend njihovog zatvaranja za pristup informacijama od javnog značaja, kao što su pitanja javnih nabavki. Uvodi se autonoman informacioni i telekomunikacioni sistem za prikupljanje, čuvanje i obradu podataka koji nije u skladu sa Zakonom o tajnosti podataka ("Sl. glasnik RS", br. 104/2009). Praksa da ministar ima diskreciona prava pri zapošljavanju u ministarstvu mimo konkursa na neodređeno vreme je i dalje zakonski omogućena.\nIzvor: Vebsajt Beogradski centar za bezbednosnu politiku, 15.10.2021.


Nikolić: UN značajne u očuvanju mira i stabilnosti u regionu\nBeta 1. juna 2016. 17:55\nPredsednik Srbije ukazao je danas na značaj mirovnih snaga Ujedinjenih nacija (UN) i njihovo učešće na očuvanju mira i stabilnosti u svetu, a posebno regionu.\nKako je saopšteno iz Predsedništva Srbije, Nikolić je na sastanku sa pomoćnikom generalnog sekretara UN za mirovne operacije El-Gasimom Vejnom rekao da Srbija snažno podržava aktivnosti UN i daje svoj doprinos kroz mirovne operacije širom sveta.\n„Posebno smo ponosni na činjenicu da pripadnici Vojske Srbije dobijaju sve pohvale u mirovnim misijama“, kazao je Nikolić i dodao da je Srbija spremna da poveća svoju ulogu u mirovnim misijama u skladu sa finansijskim mogućnostima.\nPredsednik Srbije je naveo i da je Srbija potpuno posvećena miru i stabilnosti i da saradjuje sa svima, „bez obzira na ultranacionalizam koji je u ekspanziji u pojedinim zemljama“.\nNikolić je ponovio i da je Srbija posvećena evroiegracijama, ali ne po cenu priznavanja nezavisnosti Kosova i Metohije.\n„Mi vodimo razgovore sa Prištinom u Briselu, a sve ono oko čega ne možemo da se saglasimo, zato što nije u skladu sa Rezolucijom 1244, Priština pokušava da dogovori bilateralno sa drugim državama i ostvari ulaskom u medjunarodne organizacije. Smatram da Brisel treba da reaguje i omogući dijalog isključivo u Briselu“, rekao je predsednik Srbije.\nPomoćnik generalnog sekretara UN za mirovne operacije El-Gasim Vejn je rekao da Srbija može da računa na pomoć i doprinos njihove misije.\n„Mi ćemo uložiti maksimalne napore da pomognemo u pomirenju i uspostavljanju vladavine prava“, rekao je Vejn.\nOn je pozitivno ocenio ulogu Srbije u doprinosu regionalnom miru i stabilnosti i ukazao na značaj dijaloga u suočavanju sa izazovima koji postoje u regionu.\nIstovremeno, generalni sekretar UN za mirovne operacije je izrazio zahvalnost na tome što je Srbija spremna da poveća učešće svojih jedinica u mirovnim operacijama.\nGrupa za slobodu medija zatražila prestanak urušavanja sloboda medija u Srbiji\nDačić pozdravio odluku da se ne ide na vanredne parlamentarne izbore\nAmbasador Bjornstad: Poseta Ane Brnabić Norveškoj jača bilateralnu saradnju\nJovanović: Sledeću godinu iskoristiti za rešavanje ključnih problema zemlje\nStanković: Srbi bi trebalo zajedno da izadju na lokalne izbore u Preševu\nVlasi: Nije nemoguće da Srbija traži učešće Rusije u dijalogu\nGrupa za slobodu medija zatražila prestanak urušavanja…\nDačić pozdravio odluku da se ne ide na vanredne…\nAmbasador Bjornstad: Poseta Ane Brnabić Norveškoj jača…


Centrir - Vodič kroz dobru praksu: Učešće civilnog sektora u strateškom planiranju na lokalnom nivou\n26.02.2015. - Vodič kroz dobru praksu: Učešće civilnog sektora u strateškom planiranju na lokalnom nivou\nNova publikacija CenTriR-a „Učešće civilnog sektora u strateškom planiranju na lokalnom nivou- Vodič kroz dobru praksu“ sadrži ključne nalaze istraživanja o učešću organizacija civilnog društva u dosadašnjem lokalnom strateškom planiranju u Srbiji, zatim preporuke za unapređenje postojećeg stanja, ali i primere dobre prakse u ovoj oblasti.\nDa li su i u kojoj meri jedinice lokalne samouprave uključivale lokalni civilni sektor u izradu i sprovođenje strateških dokumenata? Koji problemi su obeležili saradnju lokalnih vlasti i udruženja u ovom, za lokalnu zajednicu, izuzetno važnom poslu? Kakav su doprinos predstavnici OCD dali dosadašnjem strateškom planiranju na lokalnom nivou i gde možemo naći primere dobre prakse? Koje naučene lekcije treba da budu uvažene kako od lokalnih samouprava koje nisu uključivale udruženja u strateško planiranje, tako i od predstavnika OCD koji do sada nisu participirali u ovim procesima? Da li je i zašto uključivanje civilnog sektora u strateško planiranje i dalje izazov za neke opštine i gradove u Srbiji, iako je za nama čitava decenija na ovom planu? O odgovorima na ove dileme možete saznati više u elektronkom izdanju naše publikacije, koju možete preuzeti OVDE.\nPublikacija ja nastala kao jedan od rezultata na projektu „Strateški planiramo-dajemo doprinos bržem razvoju naše zajednice“, koji je finansirala Evropska unija i sufinansirala Kancelarija za saradnju sa civilnim društvom Vlade Republike Srbije.\nMožete preuzeti primere dobre prakse za svaku opštinu/grad pojedinačno:


Srbija i dalje bez zelenog svetla\nBoris Tadić i Oli Ren\nU Briselu danas nije donesena odluka o davanju "zelenog svetla" Srbiji za trgovinski sporazum sa Evropskom unijom. Odbijanje Holandije da se priključi ostalim članicama Unije i odblokira proces u Beogradu se doživljava kao nepravda. Sledeća šansa je decembar ove godine, ali ekonomisti upozoravaju da se u međuvremenu gubi niz prednosti.\nOdbijanje Holandije da se priključi većini članica EU u odluci da odblokiraju prelazni trgovinski sporazum sa Srbijom, zvaničnici u Beogradu doživljavaju kao nepravdu, ali ističu da će nastaviti rad na procesu integracija i saradnji sa Haškim tribunalom. Sledeća šansa za eventualnu odluku o primeni trgovinskog Sporazuma je decembar, ali ekonomisti navode da građani Srbije do tada gube niz pogodnosti.\nOptimizam srpskih zvaničnika kada je reč o mogućnosti odmrzavanja Privremenog trgovinskog sporazuma sa Srbijom naglo je splasnuo dan uoči zasedanja Saveta ministara EU. Tako je potpredsednik srpske vlade Božidar Đelić, koji je svakodnevno uveravao da 15. septembra stiže zeleno svetlo za trgovinski sporazum, neposredno pred put u Brisel izjavio kako poslednje informacije nisu povoljne, te da je mala verovatnoća da će Sporazum biti odblokiran. Ocenio je da bi u tom slučaju EU učinila nepravdu Srbiji:\n“Ne bi to bila ni prva, a verovatno ni poslednja nepravda, ali to nije razlog da se promeni strateški kurs naše zemlje.”\nDa će Srbija nastaviti da radi na procesu evropskih integracija, ali i ispunjavanju Haških obaveza poručuje i predsednik Srbije Boris Tadić:\n“Imaćemo problema da objasnimo našoj javnosti ovakav pristup Holandije, ili nekih retkih država Evropske unije, ali moramo da se suočimo sa realnošću. Mi ćemo da nastavimo sve što je u našoj nadležnosti, nastavićemo saradnju sa Haškim tribunalom i Srbija će kroz proces reformi bivati sve bliže svim evropskim standardima, i na kraju će to pitanje integracija u EU biti tehničko pitanje.”\nSledeća šansa za eventualnu odluku o primeni trgovinskog Sporazuma sa Srbijom je u decembru, kada se održava Samit EU, kaže za naš program šefica Vladine kancelarije za evropske integracije Tanja Miščević, ali ističe da je odlaganje izuzetno loše za Srbiju jer:\n„Gubi tri meseca prilagođavanja i usklađivanja, tri meseca u smislu dobijanja statusa kandidata, tri meseca koja dosta mogu da znače i u smislu osećanja i jačanja pripadnosti i shvatanja da jesmo Evropljani.“\nBeograd je uoči sastanka ministara EU nade polagao u glavnog tužioca Haškog tribunala Serža Bramerca. Procenjivalo se da bi njegova pozitivna ocena prošlonedeljne posete Srbiji, mogla da bude ključni argument protiv tvrdog stava Holandije da vlada u Beogradu još nije ostvarila punu saradnju sa Hagom. Međutim, iako je pohvalio napredak koji uključuje hapšenje Stojana Župljanina i Radovana Karadžića, Bramerc je srpskim vlastima tada ipak poručio:\n“Hapšenje dva preostala begunca još uvek ostaje ključni cilj za našu punu saradnju.”\nI upravo je takva puna saradnja ono od čega ne odustaje Holandija, uprkos stavu većine zemalja EU, koje smatraju da je hapšenje Karadžića dovoljno poboljšanje saradnje Beograda sa Hagom za realizaciju trgovinskog dela sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju. Kritikujući Holandiju, predsednica Beogradskog fonda za politicku izuzetnost Sonja Liht ističe da posledice njene odluke neće biti loše samo za Srbiju, već i za ceo region:\n“I ovako ceo region Zapadnog Balkana i dalje, da tako kažem, grca u brizi oko toga kako će ići približavanje evropskim integracijama, naročito posle Lisabonskog ugovora. To sa sobom nosi određene probleme i za stabilnost regiona, ali pre svega za njegov ekonomski i politički razvoj. Zato i dalje ne mogu da verujem da će se pokazati takva kratkovidost i takav nedostatak vizije gde, ne samo Balkan, nego cela Evropa treba da idu.”\nI dok se čeka decembar, kao sledeći termin razmatranja odluke o primeni trgovinskog Sporazuma, ekonomisti upozoravaju da će se posledice odlaganja osetiti na polju cena, deviznog kursa i kreditnog rejtinga zemlje u inostranstvu. Direktor Centra za tržišna istraživanja Miroslav Prokopijević:\n“Građani Srbije će niz roba plaćati skuplje nego što bi plaćali jer bi u međuvremenu stupilo na snagu snižavanje carina koje bi dalo mogućnost da neke robe ovde pojeftine.”\nProkopijević zaključuje da će, pored završetka saradnje sa Haškim tribunalom, Srbija do decembra morati da radi na rešavanju još nekoliko krupnih problema:\n„Status EULEX-a, tužba Srbije protiv zemalja koje su priznale nezavisnost Kosova, gasni aranžman sa Rusijom... Sve su to neke stvari koje moraju da se izbistre, i naravno povrh svega, da li srpska Vlada, koja je reklamirana kao proevropska, radi ikakve reforme ili ne radi. Znači, sve će to biti neki faktori koji će uticati na to šta će se događati u narednom periodu.“


Stanje javnog duga BiH | Horizon 2024\nStanje javnog duga BiH\nAko trenutni podaci o stanju javnog duga ukazuju da se Bosna i Hercegovina još uvijek kreće unutar definisanih granica održivosti duga (Mastriški kriterij), sama dinamika kretanja javnog duga ukazuje na potrebe uvođenja sistemske kontrole u daljnjem zaduživanju. Ovo je naročito važno u kontekstu poteškoća koje entitetske vlade imaju u finansiranju tekućih obaveza kao i dospijevanje dugoročnih obaveza na naplatu u narednim godinama.\nPrema podacima koje objavljuje Ministarstvo finansija i duga Bosne i Hercegovine, ukupan javni dug u junu 2016. godine iznosi 11,923 milijardi KM i odnosu na kraj 2015. godine je manji za 5 miliona KM. Ukoliko se posmatra u kontekstu okvira kretanja duga u skladu sa Bruto domaćim proizvodom, ukupan javni dug je još uvijek na prihvatljivom nivou koji je u 2015. godini iznosio 42,3% BDP. Iz ovih brojki bi se mogao izvući zaključak da je BiH umjereno zadužena zemlja. No realnost u BiH je drugačija naročito kada se uzme u obzir ekonomsko stanje u državi kao i stanje u javnim finansijama.\nPoznata je činjenica da se BiH zadužuje kod ino kreditora pod mnogo povoljnijim uslovima nego u zemlji. Osnovni razlog leži u činjenici da BiH nije u mogućnosti da se direktno zadužuje na tržištu kapitala i kod privatnog sektora, nego kod međunarodnih finansijskih institucija kao i kod razvojnih fondova vlada razvijenih zemalja. Sama namjena ovih sredstava je većinom usmjerena u razvojne i strukturalne projekte te same po sebi imaju nižu kamatnu stopu u odnosu na tržišne kamatne stope.\nOd ukupnog iznosa javnog duga u prvoj polovini 2016. godini, na vanjski dug se odnosi 8.656,26 milijardi KM. Vanjska zaduženost zemlje (sektora vlade) u odnosu na isti period prethodne godine manja je za 4,43 miliona BAM (0,05%). Na ovo smanjenje je uticala veća otplata vanjskog duga u odnosu na povlačenja novog duga.\nPrema raspoloživim podacima u junu 2016. godine najveći dio kredita (52,14%) uzetih u inostranstvu se odnosi na kredite usmjerene za realizaciju infrastrukturnih projekata, te kredite (34,50%) za potrebe javnog sektora i za privredne djelatnosti (13,36%).\nKrediti za infrastrukturu većinom su usmjereni na projekte u cestovnu infrastrukturu, telekomunikacijama, vodosnadbijevanju i slično dok su projekti za javni sektori uključuju Standby aranžman, obrazovanje, zdravstvo i lokalni nivo.\nIako je u 2016. godini zaključen novi sporazum sa MMF-om i dobijena prva rata kredita, nastavak aranžmana je zaustavljen zbog neusvajanja seta važnih zakona i mjera. To se odrazilo i na punjenje entitetskih budžeta te su entitetske vlade morale da nastava sa politikom povećanja domaćeg zaduživanja u cilju održavanja fiskalne stabilnosti.\nUkupna zaduženost sektora generalne vlade kod komercijalnih banaka na kraju prvih šest mjeseci 2016. godine iznosi 1.022,3 milijardi KM i u odnosu na isti period prethodne godine su manji za 121,2 miliona KM. Do ovog smanjenja je prvenstveno došlo zbog činjenice da su se vlade nastavile sa politikom izdavanja hartija od vrijednosti kao primarnom izvoru finansiranja na domaćem tržištu.\nNa kraju juna 2016. godine stanje obaveza sektora generalne vlade po pitanju hartija od vrijednosti iznosi 2,5 milijarda KM i veća na godišnjem nivou za 241,7 miliona KM ili 10,8%. U najvećoj mjeri sredstva prikupljena izdavanjem HoV se koriste za izmirenje tekućih obaveza entitetskih vlada.\nAnalizirajući podatke iz zemalja regiona, vidljivo je da Bosna i Hercegovina ima najmanji javni dug u odnosu na Bruto domaći proizvod. No i pored toga, činjenica je da javni dug BiH raste iz godine u godinu zbog nedovoljog ekonomskog rasta. Problem rasta javnog duga ne leži u tome da on ako takav raste nego je problem u tome u koje svrhe se troše novo pozamljena sredstva. Sve dok se prikupljena sredstva koriste za krpljenje budžetskih rupa, a ne u razvojne svrhe, do tada će i postojati bojazan da ovakva vrsta zaduživanja nije dugoročno održiva.\nPrema podacima Centralne banke BiH strana direktna ulaganja u 2015. godini iznose 12.201,1 miliona KM, što je manje za 34,8% u odnosu na strana ulaganja u prethodnoj godini.\nPosmatrajući strana direktna ulaganja po zemljama u 2015. godini, najviše je bilo ulaganja iz Austrije (2.488,4 mil. KM), Srbije (2.063,3 mil. KM) i Hrvatske (2.059,2 mil. KM).\nNajveće povlačenje kapitala je bilo u Francusku (40,8 mil.KM), Švajcarsku (17,6 mil. KM) i Slovačku (16,7 mil. KM).\nSmanjenje u stranim direktnim ulaganjima je najvećim dijelom rezultat smanjenja učešća u oblasti prerađivačke industrije i to u oblastima proizvodnje koksa i naftnih derivata (‐30,6%), rudarstva odnosno vađenja uglja i lignita ( ‐12,4%), oblasti trgovine (‐13,7%), proizvodnje baznih metala (‐9,7%) i oblasti smještaja ( ‐3,6%).\nDa bi se povećao nivo stranih direktnih ulaganja u BiH je neophodno olakšati procedure za dobivanje raznih dozvola, osigurati certifikate izvoznicima, poticati reinvestiranje i izvoz. Da bi se ovo moglo ostvariti potrebno je da se poboljša efikasnost javne adminstracije i da se krene sa daljnjim reformama neophodnim za razvoj realnog sektora.


Pripadnici Inžinjerijskog bataljona na obuci u Austriji\nSaradnja Inžinjerijskog bataljona Brigade taktičke podrške sa MTT Austrije nastavljena je i kroz realizaciju obuke na teme „Obuka u rušenju” i „Obuka u traženju i spašavanju”. Navedena obuka je realizovana u periodu od 19.02. do 09.03.2012. godine u bazama Alnštajn i Vinernoštat u Austriji, a na istoj je prisustvovalo 25 pripadnika iz sastava Inžinjerijskog bataljona.\nNakon teoretskog dijela nastave, koji su realizovani tokom prošle godine u kasarni “Zdravko Čelar” u Derventi, realizovan je i praktični dio u posebnim centrima za obuku OS Austrije. U ovim centrima pripadnici Inžinjerijskog bataljona su obučavani za pronalaženje, izvlačenje i spašavanje lica u slučaju prirodnih katastrofa te su imali priliku da se upoznaju i obuče u rukovanju sa savremenim sredstvima i metodama kod akcija spašavanja iz ruševina uzrokovanih zemljotresom.\nNastavak saradnja Inžinjerijskog bataljona sa MTT Austrije očekuje se već u aprilu i maju ove godine kada je opet planiran odlazak pripadnika ove jedinice na novi ciklus obuke u Austriju.


Istražujemo: Šta muči srpsku dijasporu - Sputnjik Srbija\n08:08 27 Februar 2021\nIstražujemo: Šta muči srpsku dijasporu\n07:41 22.03.2015 (osveženo 13:50 11.06.2019) Preuzmite kraći link\nIzvan Srbije živi oko četiri miliona Srba i njenih državljana, u više od 100 zemalja. Uz 300 hiljada otišlih 90-tih, svake godine se iseli još oko 30 hiljada stanovnika naše zemlje. Najbolji položaj imaju u zemljama gde su priznati kao nacionalna manjina, a najteža situacija je u Albaniji, gde oko 30 hiljada njih nemaju nikakva nacionalna prava.\nNajveći problem srpske dijaspore je gubitak nacionalnog identiteta, već u drugoj generaciji. Za razliku od nekih drugih naroda, oni su veoma podložni asimilaciji, odnosno pretapanju u većinsku naciju sa kojom žive. Srbi u inostranstvu ističu kako bi matična država trebalo više da ih podrži u borbi za nacionalna i manjinska prava u kontaktima sa vlastima zemalja u kojima žive, kao i u naporima da uče i informišu se na svom jeziku. Takođe, napominju i probleme kada žele da investiraju u Srbiji, jer se često menjaju propisi poslovanja.\nČetiri miliona u rasejanju\nProcenjuje se da Srbi žive u više od 100 zemalja u svetu i da imaju oko dve hiljade udruženja i organizacija. Van Srbije živi oko četiri miliona Srba i državljana Srbije. U regionu ih je oko dva miliona, a još dva miliona državljana Srbije i Srba živi u ostalim zemljama sveta. Onih koji su otišli devedesetih je preko 300 hiljada, a svake godine dodatno se iseli oko 30 hiljada ljudi. U susednim zemljama Srbi su autohtono stanovništvo, dok u drugima državama žive kao useljenici. Zato srpsko zakonodavstvo pravi podelu na dijasporu i Srbe u regionu.\nNema preciznih podataka o njihovom broju u svim državama. Najviše Srba izvan Srbije živi u BiH, pretpostavlja se oko milion i trista hiljada. U Nemačkoj i Americi ih je najmanje oko 500 hiljada, u Austriji i Kanadi živi po oko 300 hiljada, a u Švajcarskoj, Hrvatskoj, Crnoj Gori i Australiji nalazi se po oko 200 hiljada Srba. Oko 150 hiljada ljudi iz Srbije naselilo se u Francusku, a oko 70 hiljada u Švedsku.\nPoslednjih godina u Ruskoj Federaciji je nastala srpska kolonija koja prema nekim podacima broji oko 50 hiljada ljudi. Toliko Srba živi i u Sloveniji i u Makedoniji. U Rumuniji ih živi oko 18 hiljada, a u Mađarskoj oko 10 hiljada. U Južnoafričkoj Republici je oko 25 hiljada doseljenika iz Srbije.\nRazličita prava i položaj od države do države\nAleksandar Čotrić, član Odbora za dijasporu i Srbe u regionu Skupštine Srbije kaže za Sputnjik da je najbolji položaj Srba u onim zemljama u kojima imaju zakonom priznat status nacionalne manjine. Priznati su u Češkoj i Slovačkoj, a u Rumuniji, Mađarskoj, Makedoniji i Hrvatskoj su i priznati i imaju pravo na školovanje na maternjem jeziku koje se finansira iz budžeta ovih zemalja. Takođe, njihove nacionalne, kulturne i prosvetne organizacije u pomenutim državama dobijaju finansijska sredstva za rad.\nSrpske organizacije, kako nam pojašnjava Aleksandar Čotrić, dobijaju neka sredstva na konkursima od vlasti u Švedskoj, Nemačkoj i Austriji, ali su ona minimalna. On dodaje kako SAD uopšte ne pomažu srpske iseljeničke organizacije.\nSrbi u Rusiji žive na velikom prostoru i nisu dovoljno povezani, jer se uglavnom radi o građevinskim radnicima koji su okrenutim svom osnovnom poslu. Međutim, u velikim gradovima poput Moskve i Sankt Peterburga su dobro organizovani i priređuju koncerte, izložbe, promocije. U tome im redovno pomažu gradske i ruske federalne vlasti, kao i Ruska pravoslavna crkva.\nNerešen status u Crnoj Gori i Sloveniji\nU Sloveniji i Crnoj Gori Srbi nemaju rešen status, jer nisu priznati ni kao konstitutitvni narod, ni kao manjina. Dobijaju određena sredstva od ovih zemalja, ali neredovno i nedovoljno.\n„U Crnoj Gori se iz popisa u popis smanjuje broj ljudi koji se izjašnjavaju kao Srbi, vrše se veliki pritisci na njih, posebno na Srpsku pravoslavnu crkvu“, precizira Čotrić.\nOn podseća da je u Sloveniji posle 1991. oko 20 hiljada Srba ostalo bez ličnih dokumenata. „Izgubili su osnovna ljudska prava, jer vlasti nisu htele da im daju slovenačko državljanstvo. Njihovi problemi su počeli da se rešavaju tek posle presude Evropskog suda za ljudska prava u Strazburu“, dodaje Čotrić.\n25 godina atmosfere nesigurnosti u Hrvatskoj\nSrbi u Hrvatskoj, napominje Aleksandar Čotrić, već 25 godina žive u atmosferi nesigurnosti i straha. Više od 400 hiljada njih je prognano, a iseljavanje traje i poslednih godina.\n© Foto : screenshoot/portalnovosti.com\nU Hrvatskoj Srbi imaju nedeljnik “Novosti” i mesečni časopis “Izvor”.\n„Veliki broj njih je ostao bez stanarskih prava, a neki i bez penzija i ušteđevine u bankama. Mnogi su nepravedno optuženi pred tamošnjim sudovima i još postoje tajne optužnice“, tvrdi Čotrić.\nSaša Milošević, zamenik predsednika Srpskog narodnog veća u Hrvatskoj ističe za Sputnjik kako od strane države nije bilo pritisaka poslednjih godina, ali da postoji zameranje relevantnog broja političkih snaga. „Poslednje dve godine imamo oživljavanje desničarskih, što stranaka, što pokreta, i snažnu antićiriličnu kampanju, koja je jednim delom i antisrpska“, precizira Milošević.\nNajteža situacija u Albaniji\nPrema Aleksandru Čotriću, najteža situacija što se Srba u dijaspori tiče je u Albaniji, gde danas živi oko 30 hiljada njih i gde nemaju nikakva nacionalna prava.\nAlbanija nema zakon o nacionalnim manjinama, a Srbi i druge manjine su bojkotovali poslednji popis stanovništva, jer nisu imali mogućnost da se slobodno izjasne o nacionalnoj i verskoj pripadnosti. Srbi u ovoj zemlji nemaju pravo da službeno koriste svoj jezik i ne postoji nijedan medij na srpskom. Njihova imena su nasilno albanizovana, a u pokušaju da vrate svoja izvorna imena susreću se sa visokim taksama i administrativnim preprekama.\nDelegacija srpskog parlamenta je nedavno posetila Albaniju i razgovarala sa njihovim zvaničnicima, ali i sa predstavnicima OEBS-a u Tirani. Započeta je izrada zakona, koji bi trebalo da omogući rešavanje svih ovih pitanja.\nPozitivni primeri položaja u Rumuniji i Mađarskoj\nPozitivni primeri položaja srpske zajednice su Rumunija i Mađarska. U Rumuniji neprekidno od 1992. Srbi imaju svog poslanika u parlamentu, na osnovu pozitivne diskriminacije.\nSlavomir Gvozdenović, književnik i srpski poslanik u parlamentu Rumunije kaže za Sputnjik da Rumunija izdvaja oko 800 hiljada evra godišnje za subvencionisanje tamošnje srpske zajednice. On napominje da odlično sarađuju sa rumunskom državom i ističe kako od nje očekuju da sve ono što je obuhvaćeno kroz više zakona, nađe malo bolju praktičnu primenu.\n„Od Srbije očekujemo institucionalno povezivanje jer nam je važno kada dođemo zbog nekog specifičnog problema, koji možemo da rešimo samo sa maticom, da znamo kojim se institucijama obraćamo, a ne da lutamo od nemila do nedraga. Veoma smo nezadovoljni što je Ministartvo za dijasporu najpre svedeno na kancelariju, a sada na upravu“, kategoričan je Gvozdenović.\nCentralizovana baza medija\nSrbi u dijaspori i regionu nisu dovoljno informisani o dešavanjima u Srbiji, ali ni Srbija nema dovoljno informacija o tome šta se dešava u dijaspori, a posebno u regionu. Zato je dogovoreno formiranje baze medija koji postoje u dijaspori, gde bi bile sabirane sve informacije, a koje bi kasnije bile distribuirane domaćim medijima.\nSrbi u SAD izdaju više novina, koje je osnovala nekadašnja politička emigracija, ali ovi listovi nemaju nekadašnji značaj, tiraž i uticaj. Mediji na srpskom postoje i u Kanadi, „Novine“ u Torontu, i u Australiji, „Srpski glas“ u Sidneju. Poslednjih godina informisanje preko interneta postalo je preovlađujuće.\nU Rumuniji Srbi imaju nedeljnik „Naša reč“, tromesečni časopis za književnost „Književni glasnik“, dnevnu emisiju na srpskom jeziku na Radio Temišvaru i dva puta sedmično emisiju na TV Rumunija.\nKako za Sputnjik kaže reporter Radio Temišvara Vesna Stepanov, emisija na srpskom jeziku emituje se na Radio Temišvaru od 1956, sa kratkim prekidom 80-tih. Izveštavaju i o pojedinim političkim i kulturnim temama iz Srbije, ali se prvenstveno bave temama iz kulture, politike, poljoprivrede, omladine i sporta koje se tiču Srba u Rumuniji. Ona napominje da imaju autonomiju u izboru tema, nezavisnu od politike tamošnje vlasti.\nU Mađarskoj Samouprava Srba izdaje nedeljnik „Srpske nedeljne novine“, a u ovoj zemlji postoji i dnevna radio emisija na srpskom na Radio Pečuju i jednom nedeljno na TV Mađarska. U Sloveniji izlazi mesečnik na srpskom „Mostovi“, koji izdaje Savez srpskih društava Slovenije. Srbi imaju časopise na svom jeziku u Češkoj, „Srpska reč“, i u Švedskoj, „Koreni“. U Hrvatskoj Srbi imaju nedeljnik „Novosti“ i mesečni časopis „Izvor“.\nGlavni urednik nedeljnika Novosti u Hrvatskoj Ivica Đikić, napominje za Sputnjik kako je za vreme vlasti HDZ-a bilo pritisaka, ali da ih danas od strane aktuelne vlade Zorana Milanovića nema.\nKako i u čemu Srbija može da pomogne\nVlada Srbije je, prema rečima Aleksandra Čotrića, još pre pet godina usvojila Strategiju o unapređenju odnosa između Srbije i dijaspore i Srba u regionu, ali nije usvojen i Akcioni plan za njeno sprovođenje.\nSrbija je donela i Zakon o dijaspori i Srbima u regionu 2010. koji je ustanovio Savet za Srbe u regionu koji bi trebalo da se sastaje najmanje jednom u tri meseca, ali se ne sastaje. Izabrana je i Skupština dijaspore i Srba u regionu, ali se nije sastala poslednje dve godine.\nČotrić napominje kako bi Srbija morala da više pomaže rad kulturno prposvetnih organizacija u dijaspori, ali i da omogući jednostavniju proceduru za sve Srbe koji žele da dobiju državljanstvo Srbije. Takođe, zaključuje Čotrić, Srbija bi trebalo da u kontaktima sa predstavnicima vlasti u zemljama gde žive Srbi stalno pokreće sporana pitanja i insistira na njihovom rešavanju.\nanaliza, dijaspora, Srbija


NOĆ MUZEJA - UŠĆE Shopping Center\n12. maja 2018. - 13. maja 2018.\n« MOZAK MORAMO TRENIRATI, POSTAVLJATI SEBI PITANJA I DAVATI ODGOVORE\nPAD DO POBEDE »\nPetnaesta Noć muzeja, najlepše majsko druženje uz kulturu i umetnost, biće održano 19. maja širom Srbije, a samo u Beogradu posetioce očekuju brojna iznenađenja na više od šezdeset lokacija u gradu!\nMuzeji, galerije, brojne ustanove kulture, ali i neka sasvim neočekivana i pomalo zaboravljena zdanja otvoriće svoja vrata u Noći muzeja i sve od 17 časova do sat iza ponoći osvetliće najlepše priče inspirisane pobedama i pobednicima, ovogodišnjom temom manifestacije.\nUmetnički paviljon Cvijeta Zuzorić postaće ove godine istorijski paviljon pod nazivom „Viasat History paviljon“ i ugostiće hrabre i za svoje vreme posve neobične vladarke dinastija Karađorđević i Obrenović. Muzej srpskog lekarskog društva prikazaće kako se od zbilja daleke prošlosti pa sve do danas primenjivala terapija otpuštanja krvi. Nesvakidašnje porodične priče oživeće u raskošnoj kući porodice Veljković, dok će legat našeg čuvenog Vojislava Jovanovića Maramboa biti otvoren prvi put u Noći muzeja! Ljubitelji avangardnih skulptura moći će da se dive skulpturama naše slavne Olge Jančić u Kući legata, dok će u galeriji ULUS-a oni naklonjeniji savremenoj umetnosti moći da istraže svet muškog akta koji je nepravedno sklonjen u drugi plan na srpskoj sceni. Secesijski dragulj Muzej Jovana Cvijića biće dom izložbe posvećene upravo secesiji na ulicama Beograda, a svoja vrata otvoriće i zgrada u kojoj se danas nalazi Radio Beograd, koja čuva kako kultne radijske, tako i brojne druge zanimljive beogradske priče.\nNoć muzeja predstavlja jedinstven kulturni spektakl u više od 120 gradova širom sveta, među kojima je od 2005. godine i Beograd. U evropskoj Noći muzeja prošle godine, učestvovalo je više od 3.000 muzeja u 30 država.\n12. i 13. maja Vas očekujemo na promo pultu u prizemlju Ušće Shopping centera gde možete dobiti sve potrebne infomacije o manifestaciji.\nOSTAVILA GA JE ZBOG SITNICE\nBLAŽENI SU RADOZNALI JER JE NJIHOV ŽIVOT PUN AVANTURA\nLAŽEM TE — LAŽEM SE\nZAR SE NE PRIMEĆUJE?


Mart 26, 2020 20:38\nDačić je, u Dnevniku RTS-a, istakao da će Srbija uložiti maksimalne napore da vrati sve svoje građane, ali da oni moraju da budu organizovani.\n“Moj savet im je, da ako mogu da se sa Tajlanda, Indonezije, približe Abu Dabiju, Dohi ili Istanbulu, to je jedini način da organizujemo prevoz”, naglasio je Dačić.\nNaveo je da kompanija Katar ervejs koja je organizovala letove niti je išta prijavila, niti se obratila da naša zemlja ne da nekome da dođe. “Ali neće niko da prevozi besplatno. Nama ne treba avion da ih dovozimo, ali mi na Tajland sigurno ne možemo ići“, poručio je on.\nUkazao je da sada niko nije urgentan, jer niko nije više na aerodromima na ničijem prostoru, već se radi, navodeći primer Malte, o ljudima koji su ostali bez posla, ili turistima koji su imali aranžmane. “Vlada Srbije nije turistička agencija i ne može da rešava problem svakog našeg turiste širom sveta”, rekao je Dačić.


BIA ćuti na zahteve N1 uprkos nalozima Poverenika - NOVA portal\nBIA ćuti na zahteve N1 uprkos nalozima Poverenika\nDruštvo Autor:N1 08. Nov. 202020:19 > 20:20\nBezbednosno informativna agencija oglušila se nekoliko puta na nalog Poverenika za informacije od javnog značaja, da televiziju N1 obavesti da li poseduje dokumente sa oznakom državna tajna, koje je predsednik Aleksandar Vučić, prošlog avgusta čitao u jutarnjem programu Pinka. Poverenik za informacije od javnog značaja, naložio je BIA i da tražene dosijee, ukoliko ih poseduje, dostavi televiziji N1. BIA to nije uradila, pa bi po zakonu trebalo da bude novčano kažnjena. Međutim, ima li ko zakon da sprovede?\nTužilaštvo traži 11 meseci zatvora zbog pretnji Vučiću\n22. Jul. 2020 26\nImaju li i drugi novinari, osim voditelja Pinka pred kojima je predsednik Vučić otkrivao državne tajne, pravo da vide te dokumente? Šta zapravo piše u tim dokumentima, imaju li građani pravo da čuju i od novinara, a ne samo od Vučića?\n“Kada bi Poverenik i raspolagao potrebnim podacima za donošenje rešnja o kažnjavanju, izvršenje tih rešenja bila bi stvar dobre volje izvršenika, s obzirom da su se svi potencijalno nadležni za sprovođenje njihovog prinudnog rešenja izjasnili da “nisu nadležni” (osnovni sudovi – prema stavu Vrhovnog kasacionog suda, Poreska uprava, Narodna banka, prekršajni sudovi, Komora javnih izvršitelja)”, navodi Poverenik.\n“Godinama Vlada ignoriše tu svoju obavezu i mi smo zaista u paradoksalnoj situaciji da jedan organ vlasti, najviši organ vlasti, čija je glavna funkcija da obezbedi izvršenje zakona, to ne čini, bar kada je u pitanju pravo javnosti da zna”, kaže Šabić.\n“Već četiri godine ne možemo da dobijemo podatke iz PIO fonda o radnom stažu Vučića, tri godine čekamo na dokumente iz predmeta zbog sumnje da je Siniša Mali prao novac, podaci o državnom udaru koje je Dragan Vučićević najavljivao, za sve postoji rešenje Poverenika, a institucije se jednostavno oglušuju”, kaže novinarka KRIK Jelena Radivojević.\nNikada nije odgovoreno ni na pitanje kada je tačno predsednik opozvao tajnost sa dokumenata. S obzirom na to da je na njima, kada su izneti pred kamere, i dalje pisalo “državna tajna”.\nAleksandar VučićN1Poverenik za informacije od javnog značaja i zaštitu podataka o ličnosti


SAM :: Održan sajam preduzetništva u Subotici\nSUBOTICA, 10. decembra, 2015. godine – Oko 200 preduzetničkih inicijativa predstavljeno je danas na Sajmu preduzetništva u Subotici, u organizaciji Srpske asocijacije menadžera (SAM), agencije DNA Communications i Američke agencije za međunarodni razvoj (USAID), a uz veliku podršku gradske uprave Subotice i lokalnih partnera. Sajam je organizovan u okviru projekta „Šansa za novi početak“.\nSajam preduzetništva u Subotici je treći sajam u nizu koji će biti organizovani širom Srbije u narednih šest meseci. Sajam je posetilo više od dvesta građana, koji su imali prilike da se informišu o više od 200 preduzetničkih ideja, osmišljenih na osnovu višemesečnog istraživanja i u skladu sa specifičnostima i potrebama svakog regiona u Srbiji, razvrstanih po visini investicije, kao i po delatnostima. Posetioci sajma su takođe dobili informacije o tome šta je potrebno za započinjanje novog biznisa, kako se smanjuje rizik i ostvaruje pristup fondovima podrške preduzetništvu.\n„Potpredsednik Narodne skupštine Srbije Vladimir Marinković, najavio je u novembru ove godine da će 2016. u Srbiji biti proglašena ’Godinom preduzetništva’ i da će Vlada Srbije podržati nove preduzetnike. Nadamo se da će ovi sajmovi preduzetništva dati motivaciju i inspiraciju ljudima koji su nedavno ostali bez posla i da će im pomoći da prepoznaju priliku da započnu svoj biznis.\nOvaj projekat zovemo ’Šansa za novi početak’ jer verujemo da proces restrukturiranja nije kraj njihove karijere, već prilika za njihov novi početak. Do sada smo ovakve sajmove održali u Nišu i Kruševcu, gde smo zabeležili veliko interesovanje, a nadam se da će i građane Subotice inspirisati neka od predstavljenih preduzetničkih inicijativa da pokrenu svoj biznis“, kazala je na otvaranju sajma izvršna direktorka SAM Jelena Bulatović.\nProjekat je dobio podršku Ministarstva državne uprave i lokalne samouprave, Privredne komore Srbije, gradske uprave Subotice, Kancelarije za lokalni ekonomski razvoj Subotice, lokalne samouprave Subotice, Niša i Kruševca, organizacije ENECA, Regionalnih privrednih komora, lokalnih filijala Nacionalne službe za zapošljavanje, kao i brojnih lokalnih partnera koji se bave razvojem preduzetništva.\n„Zahvalio bih se osnivačima ovog projekta što su prepoznali Suboticu kao jednu od gradova u kojoj će predstaviti preduzetničke ideje i pokušati da podstaknu naše sugrađane na pokretanje biznisa. Gradska uprava je prepoznala potencijal ovog projekta i podržala organizovanje sajma. Svoje programe podrške će na sajmu predstaviti deset lokalnih partnera koji se bave promovisanjem preduzetništva. Nezaposlenost je veliki problem u celoj zemlji i mislim da je ovo dobra prilika za mnoge koji su ostali bez posla da razmisle o osnivanju biznisa, sami ili udruženi“, rekao je pomoćnik gradonačelnika Subotice za oblast male privrede Ljuben Hristov.\n„Šansa za novi početak“ je projekat koji sprovodi SAM sa agencijom DNA Communications i uz finansijsku pomoć USAID. Za više informacija o projektu posetite sajt www.novipocetak.rs kao i Facebook stranicu www.facebook.com/sansazanovipocetak.