Vreme 726 - Prodaja "Knjaza Milosa": Ko muti vodu\n<< VREME | BR 726 | 2. DECEMBAR 2004.\nProdaja "Knjaza Miloša" >\nKo muti vodu\nStalno postavljanje pitanja i zahtevi da izvršna vlast na njih odgovori nisu znak nečije mrzovolje ili političke nesklonosti, već iznad svega dokaz zrelosti javnog mnjenja da zajedno sa državnom administracijom i nevladinim (civilnim) sektorim učestvuje u poslovima od interesa za društvo\nSumnje na korupciju u slučaju preuzimanja akcija aranđelovačke fabrike mineralne vode "Knjaz Miloš" negativan su primer nedelje u, inače višemesečnoj, akciji "Bistro–mutno" Transparentnosti Srbije, ogranka specijalizovane međunarodne organizacije koja istražuje korupciju.\nU komentaru se, tim povodom, navodi da je prilikom prikupljanja i ocenjivanja ponuda za preuzimanje deonica "Knjaza Miloša" ozbiljno poljuljan ugled države Srbije. "Ekonomska logika možda nalaže da taj proces nastavi i da se slučaj završi što pre. S druge strane, očigledno je da se u tom periodu neće okončati već pokrenuti sudski procesi, niti razvejati sumnje i nedoumice koje su se pojavile u javnosti", navodi Transparentnost Srbija.\n"Mutan" primer "Knjaza Miloša" izabrali su urednici najuticajnijih srpskih medija, a Transparentnost Srbija u svom komentaru konstatuje da bi, "budući da 'Knjaz Miloš' nije jedino preduzeće koje će prolaziti kroz privatizaciju po sličnom modelu, bilo mudro, pre nego što se to učini, da se sumnje otklone ili utvrde eventualni krivci i slabosti u sistemu".\nUmesto normalnog utvrđivanja činjenica i odgovornosti nekih od aktera, primetno je poslednjih nekoliko dana nastojanje da se proizvedeni skandal zataška (vicepremijer Labus u Pančevu: "Za mene je afera završena.") U tom kontekstu moglo bi se protumačiti i nastojanje nekih medija da aferu "Knjaz" posmatraju samo kao (istina, sasvim legitimnu) dilemu vlasnika akcija da li će ih prodati po najvišoj ceni bilo kome ili će se pri prodaji rukovoditi i nekim drugim razlozima. Te dileme, kao i količine popijenog "bensedina" u Aranđelovcu ali i srozavanje ugleda države, biće ubuduće manje u nekom drugom gradu i privatizaciji nekog drugog preduzeća tek kada se, kako je primetila Transparentnost Srbija, "slučaj Knjaz" učini toliko transparentnim pred domaćom i međunarodnom javnošću da se – nikad više ne ponovi.\nStalno postavljanje pitanja i zahtevi da izvršna vlast na njih odgovori nisu znak nečije mrzovolje ili političke nesklonosti, već iznad svega dokaz zrelosti javnog mnjenja da zajedno sa državnom administracijom i nevladinim (civilnim) sektorim učestvuje u poslovima od interesa za društvo.\nNamera ovog teksta nije da optužuje, sudi i presuđuje. To rade i radiće nadležni državni organi, a ovde su samo hronološki poslagane činjenice koje bi, ako se posmatraju u nizu, mogle imati neku unutrašnju logiku.\nPočetak te "unutrašnje logike" dogodio se prvih dana avgusta 2004. godine kad je američka firma LLC-12, čiji je vlasnik košarkaš Vlade Divac, potpisala sa Agencijom za privatizaciju Memorandum o razumevanju kojim je predviđena dokapitalizacija "Knjaza Miloša". Bio je to ekskluzivni ugovor mimo javne procedure i pomovisanje Divca u strateškog partnerta sa jasnom porukom domaćim i svetskim investitorima da Vlade Divac u poslu oko "Knjaza" ima državnu podršku. To je najbolje shvatila jedna od multinacionalki, francuska kompanija Danone, i nešto kasnije s Divcem napravila zajedničku firmu Apurna da učestvuje u kupovini zajedničkog paketa državnih i akcija malih akcionara "Knjaza Miloša". Tada se govorilo da je Danone ušao u "dil" s Divcem (80:20 odsto je odnos vlasništva) zato što je poznati košarkaš dobar tržišni brend, ali nije ponuđen primer iz koga bi se videlo da su takvo vezivanje i vlasnički odnos sa poznatim imenima iz sveta sporta poslovna praksa Danonea. Pa da se vidi da su, recimo, Zinedin Zidan ili Tjeri Anri postali zaštitni znak mineralne vode Evian i da u toj firmi imaju 20 odsto vlasništva.\nDa li je Divac izabran kao dobar brend ili kao siguran lobista za posao u kome će i država Srbija (preko svoje izvršne vlasti i njenih organa) igrati važnu ulogu?\nSled događaja govori nešto i o tome.\n"Pripreme" su, naime, počele 17. avgusta kad Ministarstvo privrede, odnosno, ministar Predrag Bubalo dostavlja Vladi (uredno zavedeno u Pisarnici) "Informaciju u vezi s problemima nastalim povodom neusklađenosti propisa iz oblasti privatizacije sa zakonom kojim je uređeno tržište hartija od vrednosti". U njoj se objašnjava da Zakon o hartijama od vrednosti u delu koji se odnosi na ponudu za preuzimanje akcija nije u skladu sa Zakonom o privatizaciji i Zakonom o akcijskom fondu. I da je zbog toga srpski Akcijski fond, koji ima više od 25 odsto državnih akcija u više od 400 preduzeća, u teškom položaju jer ga Zakon o tržištu hartija od vrednosti sprečava da te akcije prodaje kroz postupak javne prodaje. Pri tom ministar Bubalo navodi konkretan primer neprijateljskog preuzimanja (FPP Balkan limitid) putem javne ponude preduzeća "Knjaz Miloš" koje spas traži u dokapitalizaciji sa poznatim investitorom. Ministar za privredu Predrag Bubalo taj težak položaj Akcijskog fonda ilustruje sledećim dokazom:\n"Od početka rada Akcijskog fonda, odnosno od 30. aprila 2002. do 1. oktobra 2003. godine, odnosno do stupanja na snagu Zakona o tržištu hartija od vrednosti i drugih finansijskih instrumenata, prosečno je mesečno u budžet Republike Srbije i PIO fond prihodovano preko osam miliona evra. Od 1. oktobra 2003. godine do 31. decembra 2003. godine prosečno je mesečno prihodovano oko tri miliona evra zbog zaustavljanja prodaje paketa preko 25 odsto, a od 1. januara 2004. godine zbog navedenih problema u budžet Republike Srbije i PIO fond prihodovano je samo oko pet miliona evra prodajom na Beogradskoj berzi. Zbog sprovođenja ponuda za preuzimanje od strane Komisije za hartije od vrednosti, bez mogućnosti Akcijskog fonda da te ponude prihvata, Akcijski fond kao akcionar doveden je u neravnopravan položaj u odnosu na druge akcionare."\nNa osnovu ove argumentacije, ministar Bubalo traži od Vlade Srbije da omogući Akcijskom fondu da ravnopravno učestvuje kao prodavac u javnim ponudama za preuzimanje akcija.\nDva dana kasnije, 19. avgusta 2004. godine, Vlada Republike Srbije donosi zaključak (broj 06-585/2004) ispod kojeg je potpisan potpredsednik Miroljub Labus: "Promet akcija koje su prenete Akcijskom fondu vrši se primenom propisa iz oblasti privatizacije, osim u slučaju kada zainteresovani kupac podnese ponudu za preuzimanje akcija, u kom slučaju se na prodaju akcija iz Akcijskog fonda primenjuju odredbe Zakona o tržištu hartija od vrednosti u delu koji se odnosi na ponudu za preuzimanje akcija."\nI još jedan: "Akcijski fond može da objavi javnu ponudu iz člana 69, stav 3. Zakona o privatizaciji i tada zainteresovani kupac podnosi ponudu za preuzimanje akcija u skladu sa članom 67. do 83. Zakona o tržištu hartija od vrednosti."\nInače, na taj zaključak (broj 06-585/2004) pozivaju se Agencija za privatizaciju i Akcijski fond prilikom objavljivanja Javne ponude u listu "Politika" od 29. septembra. Ali, on (zaključak) nigde nije objavljen, jer Vlada nije obavezna da ga publikuje u "Službenom glasniku", što inače mora da uradi sa zakonom ili uredbom.\nOvakvom odlukom Vlada Srbije preuzela je nadležnost Skupštine (zakonodavna uloga) jer je svojim zaključcima počela da uspostavlja pravila igre na tržištu hartija od vrednosti za šta je, inače, jedini nadležan zakon usvojen u parlamentu.\nAko je tako, onda to znači da je čitav kasniji postupak nezakonit jer država nije imala pravo da firmi Apurna (Danone&Divac) proda akcije "Knjaza Miloša" koje su u posedu Akcijskog fonda?\nDok se ta dilema (ako je uopšte ima) razreši, ostaje činjenica da je ovakvim zaključkom Vlada otvorila put kasnijoj odluci (od 24. septembra) da državne akcije iz Akcijskog fonda ponudi na udruživanje malim akcionarima "Knjaza Miloša". Tu, istina postoji jedna mala nevolja. Jeste da je Vlada svojim zaključkom omogućila Akcijskom fondu da se uključi u javnu ponudu, ali javni poziv za udruživanje akcija i dalje nije predviđen kao model prodaje državnih akcija, bar ga nema među dozvoljenim modelima prodaje na sajtu Akcijskog fonda. Možda je ilegalnost javnog poziva dozvolila Vladi previše mašte i umetničke slobode u kreiranju uslova za prodaju zajedničkog paketa državnih i akcija malih akcionara, čime je malim akcionarima pružila previše utopističkih očekivanja. Naime, u javnoj ponudi o preuzimanju akcija neke firme uslove prodaje, odnosno cenu, diktira kupac jer on prvi objavljuje tu nameru. Prodavac je u poziciji da jedino izabere najpovoljniju cenu i time je ta kupoprodajna transakcija na finansijskom tržištu završena. U javnoj ponudi, kao jednom od modela prodaje akcija, nije predviđena obaveza kupca da se izjašnjava o investicionom i socijalnom programu, kao što je to obaveza u drugom modelu prodaje akcija – u privatizaciji kroz tender. Tek u tenderskoj prodaji država uz pomoć finansijskog savetnika pregovara (i diktira) sa potencijalnim kupcima o tome šta još mogu da ponude osim cene, na primer da neće otpuštati radnike, da će uložiti novac u investicije, da će zaštititi životnu sredinu, da će finansirati lokalni fudbalski klub ili izgraditi dom zdravlja...\nStanovište da je Javni poziv za udruživanje akcija države i malih akcionara zapravo samo simulacija javne ponude izgleda da su prihvatile stručne službe i Upravni odbor Agencije za privatizaciju koji je 26. septembra 2004. godine zaključio da se 27. septembra ne objavljuje Javni poziv (oglas u dnevnom listu "Politika") o zajedničkoj prodaji akcija, jer narušava započeti proces javne ponude (FPP Balkan limitid je već bio izašao sa prvom ponudom za kupovinu akcija "Knjaza Miloša"). Vlada je, međutim, već bila obećala da će 27. septembra objaviti Javni poziv, pa kad je to odloženo, pred zgradu Vlade 28. septembra stigli su kamioni i radnici "Knjaza Miloša" koji su ceo dan držali centar Beograda u blokadi. Nakon razgovora sa koordinatorom u Ministarstvu privrede Srbije Predragom Bubalom, demonstrantima je rečeno da oglas nije objavljen 27. septembra, zbog "tehničkih problema".\nTako je (suprotno zakonu) usred već započetog postupka ponude za javno preuzimanje (inicirao ga FPP Balkan limitid, a učestvuju Pivovarna Laško i Danone) 29. septembra u dnevnom listu "Politika" izašao Javni poziv Agencije za privatizaciju, Akcijskog fonda i malih akcionara u kome traže 20.000 dinara po akciji, 20 miliona evra investicija u prvoj godini i trogodišnji moratorijum na otpuštanje radnika.\nDo tada je FPP Balkan limitid već otkupio 25 odsto akcija po ceni od 17.200 dinara, jer je Danone nudio cenu od 15.000 dinara, a Laško 16.000 dinara po akciji.\nJavni poziv države i malih akcionara odmah je podigao cene ponuđača: FFP Balkan limitid dostavio je ponudu od 22.000 dinara po akciji, Laško 18.000 dinara a Danone 17.500 dinara. Pošto država nije bila zadovoljna ponuđenim cenama, "okrenula je još jedan krug" konsultacija posle kojih je FPP Balkan limitid ponudio 23.000 dinara za akciju, Laško 19.000 dinara, dok Danone nije povećavao ponuđenu cenu.\nDa li je Danone bio potpuno siguran da će i sa najnižom nepromenjenom cenom kupiti dovoljno akcija "Knjaza Miloša" i tako postati većinski vlasnik? Da li se u tom trenutku otkriva prava uloga Divca kao faktora sigurnosti za Danone? Ili je toj kompaniji neko nešto unapred garantovao?\nUsred postupka za preuzimanje akcija "Knjaza Miloša", potpredsednik Vlade Miroljub Labus 7. oktobra u svom stanu prima potpredsednika kompanije Danone. Gostujući na TV B92 Labus je potvrdio tu informaciju, dodajući da je jedna strana ambasada tražila da se državni zvaničnici susretnu sa delegacijom Danonea: "Nažalost, u međuvremenu sam se razboleo i zvanična služba protokola dovela je te ljude kod mene kući", rekao je Labus. Član Glavnog odbora Demokratske stranke Srbije Zoran Drakulić smatra da je nedopustivo što su predstavnici Danonea bili u privatnoj poseti potpredsedniku Vlade Miroljubu Labusu u trenutku borbe za akcije "Knjaza Miloša": "U ozbiljnom svetu u procesu prodaje jedne firme neprihvatljivo je da vam neko dođe kući. To da li ste bolesni ili ne, nema veze. Ima neko drugi da ih primi, zamenik, neko ko nije bolestan", rekao je Drakulić.\nU utorak 16. novembra Agencija za privatizaciju saopštila je da nijedna od prispelih ponuda ne ispunjava uslove i razdružila paket sa malim akcionarima.\nZašto Agencija za privatizaciju i Akcijski fond nisu tada, što je zakonski jedino moguće, proglasili kao neuspešan javni poziv pošto nije postignuta tražena cena?\nUmesto takve odluke, dva dana kasnije (četvrtak 18. novembar) Agencija za privatizaciju i Akcijski fond donose odluku da državni paket akcija (41,7 odsto) u "Knjazu Milošu" deponuju na račun Apurne (Danone&Divac) koja je ponudila najnižu cenu od 17.500 dinara po akciji, uz obrazloženje da je ponudila najbolji socijalni i investicioni program.\nTo, međutim, nije dovoljno da bi se napravio većinski paket u "Knjazu Milošu" i zato sledi dodatna (ali zakonom nedozvoljena) akcija ubeđivanja malih akcionara da prodaju svoje akcije Apurni. Kako je to zaista izgledalo, konstatovala je Komisija za hartije od vrednosti, iz čije odluke od 24. novembra kojom je poništen postupak prodaje akcija "Knjaza Miloša" prepisujemo najvažnije detalje. Dakle, Komisija konstatuje "da se u toku ponude za preuzimanje, dana 20. 11. 2004. godine malim akcionarima kompanije 'Knjaz Miloš' obratila Snežana Divac (supruga Vlade Divca) u ime Apurne na sastanku u Aranđelovcu s početkom u 15 časova i pored ostalog izjavila sledeće: nekadašnji košarkaški reprezentativac Predrag Danilović saopštio joj je (telefonskim putem) da je spreman da pokloni 3500 dinara po akciji svim malim akcionarima ukoliko se odluče da prihvate ponudu kompanije Danone i košarkaša Vlade Divca."\n"Javno istupanje navedenog lica sa naznakom poboljšanja ponude obećanjem poklona u ime jednog od ponudilaca dana 20. i 21. novembra 2004. godine može se direktno dovesti u vezu sa postupanjem akcionara, u smislu povlačenja naloga za deponovanje akcija i davanje novih naloga za deponovanje akcija na račun drugog ponudioca", konstatovala je Komisija.\nI to potkrepila sledećim dokazom dobijenim iz Centralnog registra: 20. novembra na depo računa FPP Balkan limitida broj akcija iznosio je 100.124, na računu Apurne – 150.868 akcija, dok na računu Pivovarne Laško nije bilo deponovanih akcija. Dva dana kasnije, 22. novembra stanje na računima bilo je sledeće: FPP – 59.618 akcija, Apurna – 200.204 akcije, a kod Pivovarne Laško opet nije bilo deponovanih akcija.\nOvde je mesto za malu digresiju, odnosno pitanje: ko je "bio po ušima" male akcionare da prenesu akcije koje su deponovali kod FPP na račun Apurne, iako je njena ponuda od 21.000 dinara (17.500 + 3500 poklona od Danilovića) bila niža od 23.000 koliko je nudio FPP Balkan limitid?\nNeko će reći da je to lakomislenost, neko da udruživanje s državom stvara utisak snage, neko će reći da je ljubav prema Divcu bila presudna, neko će tvrditi da su nacionalni interesi prevagnuli, a neko opet može da tvrdi da je strah od gubljenja radnog mesta (kojim je pretio menadžment "Knjaza") bio presudan.\nZanimljivost odluke Komisije za hartije od vrednosti jeste u tome što je zaključila da poništi ceo postupak prodaje akcija, a u obrazloženju kao jedinog krivca navela firmu Apurna. Utisak je da je Komisija morala da se služi ezopovskim metodama da bi sačuvala profesionalni ugled a ipak ispoštovala zahtev izvršne vlasti, pa je tako na obrazloženje odluke donete dva dana ranije o diskvalifikacije Apurne samo nakalemila novi zaključak o poništavanju čitavog procesa prodaje akcija.\nNe zna se u kakvom je zdravstvenom stanju bio potpredsednik Vlade Srbije Miroljub Labus, koji je 24. novembra po podne zapretio izlaskom G17 plus iz Vlade ukoliko se ne poništi, kako je rekao, "nezakonita" odluka Komisije za hartije od vrednosti o diskvalifikaciji Apurne. Labusu niko tog dana nije skrenuo pažnju da možda preuzima ulogu Skupštine i Vrhovnog suda (koji jedini mogu da kažu da li je Komisija radila po zakonu). On je kao netačne odbacio optužbe da je uzeo pare zato što se zalagao za Danone.\nOdluka o poništavanju čitavog postupka prodaje akcija suštinski je doneta na čuvenoj noćnoj sednici Vlade na kojoj je izvršna vlast naredila Republičkom javnom tužilaštvu da zatraži od Komisije za hartije od vrednosti da kao nezakonito poništi rešenje kojim je iz procesa preuzimanja akcija "Knjaza Miloša" diskvalifikovana firma Apurna. To je na ponoćnoj konferenciji za novinare saopštio ministar pravde Zoran Stojković. A ministar finansija Mlađan Dinkić otkrio je novinarima da iza firme FPP Balkan limitid finansijski stoji ministar za privredu i privatizaciju u Miloševićevoj vladi Milan Beko i to je narednih dana ponovio nekoliko puta, a Dušana Bajeca pitao je da li je insistirao na diskvalifikaciji Apurne iz profesionalnih razloga ili zato što je Milan Beko uticao na njega.\nSutradan je Tužilaštvo ekspresno podnelo Komisiji za hartije od vrednosti zahtev da oglasi ništavnim rešenje o diskvalifikaciji firme Apurna jer je donošenjem tog "rešenja povređen zakon" i zapretilo dodatnim argumentom da "postoji osnovana sumnja da su pri tom učinjena krivična dela koja se gone po službenoj dužnosti".\nPotpredsednik Vlade Labus izjavio je zatim da je zadovoljan što su se javni tužilac i državni organi konačno probudili i počeli da rade svoj posao. "Ovo je očigledno bila prljava tržišna igra dva investitora i našli smo solomonsko rešenje", rekao je Labus.\nBiljana Kovačević-Vučo iz Komiteta pravnika za ljudska prava tvrdi da Tužilaštvo ne može da nalaže promenu odluke bilo kog tela: "Neko zbog takvog ponašanja Tužilaštva mora da odgovara. Tužilaštvo može da pokreće krivične postupke ako nađe da je neko protivzakonito postupio, odnosno da je izvršeno krivično delo. Ponašanje Tužilaštva samo govori o tome da je na njega izvršen takav pritisak da je ono donelo besmislenu odluku. Zahtevima da Tužilaštvo nešto uradi, Vlada je rekla da neće poštovati zakone ove zemlje, da će UBPOK i Tužilaštvo raditi po njenom nalogu i samo po njenoj volji. Vlada je srušila sistem."\nPoslovno udruženje berzi i berzanskih posrednika ocenilo je da će najnovija dešavanja u vezi s ponudom za preuzimanje akcija "Knjaza Miloša" izazvati dugoročno štetne posledice na rad tržišta hartija od vrednosti.\nPredsednik Komisije za hartije od vrednosti Milko Štimac hospitalizovan je u Urgentnom centru i (kako je saznao i objavio dnevni list "Blic") u razgovoru sa predstavnicima UBPOK-a Štimac je rekao da su ga zbog javnog preuzimanja „Knjaza Miloša" najviše zvali Miroljub Labus i ministar privrede Predrag Bubalo. A Dušan Bajec podneo je ostavku na članstvo u Komisiji zbog, kako je rekao, grubog uplitanja dela izvršne vlasti u rad te komisije. Zatim je Uprava za borbu protiv organizovanog kriminala (UBPOK) saslušala sve članove Komisije, osim Đorđa Jovanovića koji je u bolnici.\nUplitanje izvršne vlasti nastavilo se i posle odluke o poništavanju postupka i raspisivanju novog koji traje do 6. decembra i na koji mogu da se ponovo jave ista tri ponuđača. Naravno, s poboljšanim ponudama, kako traži srpska vlada. Ali, ponovo se ponavlja stara praksa lobiranja za jednog od ponuđača. Tipičan primer nezakonitog uticanja na akcionare su četiri puta izrečene pohvale (TV B92, u Pančevu, agenciji Beta i u intervjuu listu "Politika") potpredsednika srpske vlade Miroljuba Labusa na račun firme Danone. Kad je prvi put rekao "nama treba mercedes, a ne seoske kočije" (B92), to je izgledalo kao mala nespretnost, ali kad je četvrti put izgovorio ("Politika") "naravno da je 'Danone' mercedes u ovoj oblasti", bilo je očigledno da Labus otvoreno lobira za jednog od ponuđača.\nLabusov koalicioni partner Socijaldemokratska partija najavila je da će podržati formiranje anketnog odbora koji bi ispitao uslove privatizacije "Knjaza Miloša", a poslanik SDP-a Ljiljana Nestorović izjavila je "da postupci i odluke vladinih institucija i pojedinaca izazivaju sumnju da se iza privatizacije 'Knjaza' krije ozbiljna korupcija".\nMinistar privrede Predrag Bubalo, gostujući na BK TV-u izrazio je očekivanje da će istraga Uprave za borbu protiv organizovanog kriminala (UBPOK) pokazati da niko od ministara nije uzimao novac. Ministar Bubalo je zatim rekao da je kompanija Danone povukla svog predstavnika iz Beograda, ali da ne zna da li zbog konsultacija ili se taj ulagač potpuno povlači iz trke oko akcija "Knjaza Miloša".\nIako je najavila da će u ponedeljak 29. novembra saopštiti da li ostaje u igri za kupovinu "Knjaza", kompanija Danone nije to učinila.\nSamo je Pivovarna Laško najavila da će u utorak odlučiti o pokretanju sudskog spora zbog neregularnosti u postupku preuzimanja akcija "Knjaza Miloša". Savetnik Pivovarne Laško Marko Vilfan rekao je da su netačne izjave predstavnika Vlade Srbije da je ponuda Apurne bila najbolja i da je po njegovoj oceni to bila najlošija ponuda.\nŠta čeka Republiku Srpsku >\nTužibaba i oponenti\nEKSKLUZIVNO - Dokumenti - Legija >\nPukovnik ima kome da piše\nSalon naš, novac vaš\nPanić protiv Galenike >\nTranzicija poljoprivrede (2) >\nSrpske telekomunikacije >\nMonopol trči poslednju milju


Crippled Corner: FILIP FILIPOVIĆ\nMiša Radivojević je značajan reditelj u srpskim, pa i jugoslovenskim okvirima, i njegovi filmovi su ostavili značajan trag. Ipak, teško je napraviti konsenzus oko toga koji su njegovi zapravo ključni i najznačajniji filmovi, naročito u kontekstu jugoslovenske filmske tradicije. Da li su to njegovi rani radikalniji filmovi na liniji BEZ ili TESTAMENTa, urbane melodrame poput KVARA odnosno odrazi stanja u percepciji popularne kulture (mada ne i u popularnoj kulturi samoj) kao što je DEČKO KOJI OBEĆAVA. Ipak, posle reprize njegovog filma SNOVI, ŽIVOT, SMRT FILIPA FILIPOVIĆA, rekao bih da je to njegov najznačajniji doprinos našoj, pa zašto ne i evropskoj kinematografiji.\nZa početak, FILIP FILIPOVIĆ je Radivojevićev stilski najdosledniji film, a da nije reč o radikalnom konceptu "filma bez reči" i sl. Naročito je stilska doslednost važna je FILIP FILIPOVIĆ nije eksperiment već se može smestiti u kontekst priča o predratnim revolucionarima i značajnim ličnostima koji su nicali širom Evrope na "levoj" filmskoj sceni, pa i kod nas. Među tim "žitijima", FILIP FILIPOVIĆ zbilja zauzima posebno mesto. Za početak, nastao je u zemlji u kojoj se nije moglo tako lako preispitivati revolucionarno nasleđe, a naročito generacija prvih "babica" revolucije čije su priče bile rezervisane za razne hagiografske "strogo kontrolisane" televizijske projekte, između ostalog i zbog i raznih kontroverzi koje su postojale upravo unutar tih istorijskih previranja.\nNema sumnje da je na Zapadu bilo mnogo lakše, u jakoj tradiciji sartrovskog preispitivanja, praviti ovakve priče, a u Jugoslaviji su one svakako bile prisutne eventualno u formi nekakve fikcije, i sa jasnim naravoučenijima kako je nepravilnost unutar sistema prepoznata.\nTek nekoliko godina kasnije, kod Kusturice i drugih autora koji su se dotakli teme Informbiroa, počinje da prevladava taj fatalistički karakter priča o revoluciji koja jede svoju decu i da se stvara ta nova tradicija filmova o NOBu, koja je prekinuta a u stvari je reflektovala različite narative koji su se javljali u društvu.\nFILIP FILIPOVIĆ je dakle napravio nekoliko krupnih koraka dalje od filmova koji su preispitivali revoluciju, bilo da su to DALEKO JE SUNCE ili filmovi Živojina Pavlovića, upravo zbog toga što se izvukao izvan tematizovanja revolucije kao prostora na kome su se mogle ispoljiti najmračnije težnje sakrivene u pojedincu i gurnuo ih u pravcu svoje osnovne autorske opsesije kojom se detaljnije bavio Ivan Velisavljević, a to je položaj intelektualca.\nFILIP FILIPOVIĆ je film koji se pre svega bavi temom sukoba ideja, i u tom pogledu je sartrovski, a scenario po svojoj deklarativnosti čak i prevazilazi domen "političke drame" koja prerasta u polemičku dramu. Ovo je priča o intelektualcu koji je učestvovao u bitnim događajima, nekada pobeđivao, nekada gubio sa svojim idejama, i na kraju sve platio glavom. Dramaturgija je epizodična i vrlo dinamična što nije svojstveno Radivojevićevom opusu a scenario potpisuje čak pet pisaca - Aleksandar Popović, Milovan Vitezović, Slobodan Stojanović, Miša Stanisavljević i sam Radivojević po Damjanovićevoj knjizi o Filipoviću.\nFILIP FILIPOVIĆ u svojih sto minuta trajanja uspeva da dosta pitko i ubedljivo sabije nekoliko decenija Filipovićevih aktivnosti, sa stilizovanim pasažima koji ne remete "konkretnost" izlaganja. To su pre svega zasluge izuzetno snažnog rediteljskog rukopisa Miše Radivojevića u tom trenutku, i izuzetnoj centralnoj ulozi Aleksandra Berčeka. Iako je u korenu pripovedačkog mehanizma arhaična postavka da junak piše svoju autobiografiju kako bi se uključio u partijske organe, ona zahvaljujući Radivojevićevoj egzekuciji i Berčekovoj igri deluje moderno i ne preterano mehanički, a čak u nekim situacijama, kao recimo u sceni kada Berčekov pripovedač simultano prevodi sastanak sa ruskim komunistom, čak i maestralno.\nRadivojevićev tretman likova i epohe je vrlo radikalan u kontekstu načina na koji smo navikli da se epoha prikazuje, i u jugoslovenskom pa i u svetskom filmu. Umesto statičnog prikaza, punog pijeteta i ukočenosti, kamera Bože Nikolića je neprekidno u pokretu, kao u najdinamičnijem novotalasovskom filmu, agresivno se koristi širokougaona optika koja izobličuje lica, pretvara junake u pojedinim scenama u svojevrsne lutke, a u pogledu izbora lokacija i njihovog tretmana, FILIP FILIPOVIĆ ima izgrađenu likovnost.\nU određenom smislu, iako FILIP FILIPOVIĆ ne vrca od revolucionarnog entuzijazma zbilja liči na film koji bi stari revolucionari, po prirodi skloni avangardi, rado voleli da gledaju.\nU tom pogledu, ako možemo da kažemo da se naratiov o NOBu tokom osamdesetih raslojio na nekoliko različitih, na Đilasov, Tempov, Lekin, Kočin... onda je FILIP FILIPOVIĆ rani reprezent Kočinog pogleda na revoluciju, iako se zapravo ne bavi događajima u kojima je Koča učestvovao, ni Španijom, ni Prvom proleterskom ni posleratnom diplomatijom. Ali u sebi definitivno sadrži korene "liberalizma" i skepse prema Sovjetima koja će kasnije krasiti Kočin politički kredo.\nOdređeni odjek estetike FILIPA FILIPOVIĆA možemo prepoznati kasnije u filmu KAKO SU ME UKRALI NEMCI, međutim u njemu nema ni ove stilske snage niti ideološkog kreda koji je krasio rani rad.\nRaslojavanje revolucionarnog narativa koje on najavljuje se dogodilo ali nešto kasnije. Ako uzmemo u obzir da su se drugim Radivojevićevim uspešnim formama bavili drugi autori, poput Makavejeva, Žilnika, Gorana Markovića ili Srđana Karanovića i Rajka Grlića, sa uporedivim rezultatima, samo FILIP FILIPOVIĆ ostaje film u kome je Radivojević praktično sam u svom dostignuću.\nU jugoslovenskim okvirima, FILIP FILIPOVIĆ je bio film ispred svog vremena. U evropskim okvirima, ovo je bio film kog se ni Werner Herzog tih dana ne bi postideo.\nPosted by Krunić at 8:12 AM


Na narednim lokalnim izborima cenzus će biti povećan sa tri na pet posto – Radio Feral\n“Situacija u FBiH povoljna u protekla dva mjeseca, rezultat dobrih mjera”\nPredsjedavajući Interresorne radne grupe za izmjenu izbornog zakonodavstva BiH Branko Petrićizjavio je da će najvjerovatnije na sljedećim lokalnim izborima cenzus biti povećan sa tri na pet posto, te da postoji mogućnost uvođenja poluzatvorenih lista.\nPetrić je istakao da bi se time otklonili problemi u vezi sa zastupljenošću žena, ali i radom biračkih odbora i inženjeringom.\nOn je rekao za Nezavisne novine da očekuje da će Interresorna radna grupa do kraja februara parlamentu BiH predložiti izmjene zakona, te da odgađanja izbora vjerovatno neće biti, s obzirom na prekomplikovanu proceduru koja podrazumijeva izmjene entitetskih ustava, zakona, statuta opština i gradova, te ustava kantona.\n“Mnogo se vode rasprave o cenzusu i postoji velika vjerovatnoća da cenzus sa tri posto bude podignut bar na pet. Da bi se osvojio lični mandat, moguće je da unutarstranački cenzus bude povećan sa pet na deset odsto, a kada je riječ o vlasništvu mandata, velika je vjerovatnoća da će stanje ostati kao i sada jer je u svim zemljama Vijeća Evrope tako, osim u Bjelorusiji”, naveo je Petrić.\nOn je dodao da postoji mogućnost djelimičnog zatvaranja izbornih lista, čime bi se riješili problemi rodne zastupljenosti i problemi unutarstranačkog inženjeringa izbornih rezultata nakon zatvaranja biračkih odbora.\n“Birački odbori su najslabija karika u dijelu u kome se pod njihovim rukovodstvom i dozvolom nakon završetka izbora u okviru lista za pojedine kandidate vrši inženjering”, upozorio je Petrić.\nPrema njegovom mišljenju, opšta politička volja za izmjenu izbornog zakonodavstva postoji, ali niko nije definisao zadatak, odnosno dubinu i širinu izmjena.\n“Izbornim zakonom BiH nije moguće mijenjati nešto što bi bilo suprotno ustavima entiteta. Imamo situaciju da prošli opšti izbori nisu do kraja sprovedeni, nije do kraja formiran jedan dom parlamenta Federacije BiH, zato što je to tako propisano u nametnutom Ustavu ovog entiteta i mi nemamo mogućnost da Izbornim zakonom to promijenimo”, rekao je Petrić.\n← Enver Baručić preminuo na rođendanskoj zabavi\nU BiH godišnje 352 kg komunalnog otpada po stanovniku →\nFIFA: BIH 19. REPREZENTACIJA SVIJETA\n09/02/2010 Mirza Musanovic\t0


Od petmagazine.rs - 28/09/2020\nOd ovog jutra na svim kioscima možete pronaći novi broj magazina “Pas”.\nI u ovom broju potrudili smo se da vam damo korisne savete o zdravlju, ishrani i nezi vaših ljubimaca. Naši stručni saradnici – veterinari i ovoga puta pišu o temama koje vas zanimaju, kao što su poremećaj sna, strah od nepozantih podloga, o tumoru kostiju i terapijama, ali i o tome kako ishrana utiču na boju dlake vašeg ljubimca.\nPisali smo i o tome kako da psu koji ima tri noge učinite život kvalitetnijim i kako da starijeg psa naučite novim trikovima. U rubrici PROFIL predstavili smo dugo traženog “tragača za tartufima” ali i najpopularnije lovačke pse kod nas.\nNaš magazin je ovog leta, u saradnji sa TOS, Kinološkim savezom Srbije i “Premilom” delio vodiče “Pet-frendli Srbija” i poklone Beograđanima i njihovim ljubimcima. Sve smo zabeležili fotografijama koje možete da pogledate u magazinu.\nU rubrici INTERVJU možete da pročitate razgovor sa dve najpoznatije influenserke – Sarom Jovanović i Dunjom Jovanić. Osim toga što su uspešne u poslovima kojima se bave, Dunji i Sari je zajedničko i to što su vlasnice dva preslatka psa o kojima su pričale u najnovijem broju.\nTema broja “Zašto pse tretiramo kao decu” donosi razne studije i mišljenja, a naša sagovornica bila je psiholog, Aurelija Đan.\nU sklopu festivala Beldocs prikazana su dva filma o psima i u ovom broju vam donosimo intervjue sa rediteljima filmova “Svemirski psi” i “Drenjine”.


Mahmutbegović: Borba protiv nasilja nad ženama treba i mora biti kontinuirana - Bug.ba - Info portal Bugojno\nPovodom globalne kampanja “16 dana aktivizma protiv nasilja nad ženama, potpredsjednica FBiH Melika Mahmutbegović tim povodom ističe kako borba protiv nasilja nad ženama treba i mora biti kontinuirana. Da bi se žena adekvatno suprostavila nasilniku, uz odgovarajuću zakonsku regulativu, treba posebno raditi na afirmaciji žene u društvu i na njenom obrazovanju. Jasno je da će se svaka obrazovana žena, žena koja je finansijski nezavisna, lakše suprostaviti nasilniku, povući rez da prekine vezu u kojoj trpi nasilje te poduzeti korake da prijavi nasilje.\nZbog svega ovoga, prevazilaženje rodno zasnovanog nasilja i nasilja u porodici predstavlja jedan od velikih izazova našega društva i pred sve nas stavlja obavezu da društvo u cjelini, iskoristi sve raspoložive resurse da smanji broj slučajeva nasilja i da adekvatno kazni počinioce\nOvogodišnja globalna kampanja “16 dana aktivizma” fokusirat će se na temu silovanja.\nU kampanji, koja se obilježava od 25. novembra do 10. decembra, učestvuju pojedinci i grupe širom svijeta, koji nastoje kroz razne aktivnosti ukazati na ovaj problem te preventivno djelovati na jačanju svijesti o nasilju nad ženama, na svim nivoima,od lokalnog do međunarodnog.\nJuniorska rukometna reprezentacija BiH saznala protivnike na Evropskom prvenstvu u Bugojnu


A. J. 30. oktobra 2020. 15:34\n„U težim slučajevima može doći do višestrukog otkazivanja organa, čovek zapravo ostaje bez sopstvenih crvenih krvnih zrnaca i počinje da se guši. Respiratori ne pomažu, jer nema ko da transportuje kiseonik. Za efikasniju terapiju takvih pacijenata neophodno je ubrizgavanje crvenih krvnih zrnaca i vitamina B12″, navodi se u članku.\n„Mehanizam obnavljanja oštećenih eritrocita još uvek nije proučen. Preuranjeno raspadanje crvenih krvnih zrnaca primarna je reakcija na virus SARS-KoV-2, koji postepeno nastaje. Pacijent može da sazna da je oboleo osećajući ukus gvožđa, pošto se hemoglobin oslobođen iz crvenih krvnih zrnaca u krvotoku oslobađa pljuvačkom“, navodi se u medicinskom časopisu.


Naslovna strana za utorak, 5. septembar 2017. godine\nBeta 5. septembra 2017. 10:25\nBeogradski dnevni listovi na naslovnim stranama izdanja od utorka najviše pišu o incidentu od subote kada je automobil marke „bentli“ na Topčiderskoj zvezdi u Beogradu naleteo na vozilo predsednika Srbije Aleksandra Vučića, kao i o političkom delovanju bivšeg predsedničkog kandidata Luke Maksimovića, odnosno Belog Preletačevića.\nALO – „Narko-diler umalo ubio Vučića“, list piše da je trojici mladića odredjen pritvor od 30 dana jer su u subotu automobilom „bentli“ naleteli na vozilo predsednika Srbije Aleksandra Vučića. U tekstu „Nameštaljka u ‘Slagalici'“ list piše da su u kvizu „Slagalica“ koji se emituje na Radio-televiziji Srbije „unapred pripremljene kombinacije slova i da učesnici u kvizu ne mogu uticati na izbor govoreći ‘stop'“.“\nBLIC – Pod naslovom „Vozač ‘bentlija’ na vezi s visokim funkcionerom iz policije“ list piše o incidentu kada je automobil „bentli“ naleteo na vozilo predsednika Srbije Aleksandra Vučića. U tekstu „Za 200 evra pričaju da sam sa SNS“ Luka Maksimović (Beli Preletačević) iz Mladenovca komentariše navode da nije više deo opozicije.\nVEČERNJE NOVOSTI – List piše da „Vozača ‘bentlija’ traže zbog ranjavanja Čečena“. Pod naslovom „Mladić: Hoću da me leče u Srbiji“ list prenosi želju haškog optuženika Ratka Mladića.\nDANAS – Bivši direktor BIA Andrija Savić u tekstu pod naslovom „Za čuvanje Vučića ‘kobre’ nisu najstručnije“ govori za list o incidentu sa automobilom „bentli“ i predsednikovom kolonom. „SNS me plaća novcem sa Palminim likom“ kaže Luka Maksimović (Beli Preletačević) o navodima da nije više deo opozicije.\nINFORMER – Pod naslovom „Mladić umire, Haki sud se sprda“ list piše o zdravstvenom stanju haškog optuženika Ratka Mladića.\nKURIR – „Vozač ‘bentlija’ čuvao starletu“, list piše o jednom od mladića koji su u subotu automobilom marke „bentli“ na Topčiderskoj zvezdi u Beogradu naleteli na vozilo predsednika Srbije Aleksandra Vučić. „Gradonačelnik iz SNS tukao sugradjanina“, list piše da je predsednik opštine Kostolac Ivan Savić „pesnicama nasrnuo na gradjanina Vladana Kerića i pretio mu“.\nPOLITIKA – Politika piše da putnici automobila „bentli“ „Tvrde da nisu videli kolonu u kojoj je bio predsednik Vučić“. Pod naslovom:“Protesna nota Zagrebu zbog raspirivanja nacionalne mržnje“, o novom zaoštravanju odnosa Srbije i Hrvatske.\nSRPSKI TELEGRAF – U tekstu „Šešelj: Karadžić da bude predsednik svih Srba“ list piše o „tajnom izveštaju službi bezbednosti po kojima je lider Srpske radikalne stranke Vojislav Šešelj nudio Evropskoj uniji da haški optuženik Radovan Karadžić bude predsednik Srba sa obe strane Drine.\nUpozorenje RHMZ: Uveče i tokom noći obilne padavine sa grmljavinom i olujnim vetrom\nTužiteljka za ratne zločine kosovskog tužilaštva: Nedovoljno tužilaca, bez saradnje…\nDanas uglavnom suvo i toplo\nNoćas u Beogradu četiri udesa, povređeno dete\nNaslovna strana za nedelju, 22. jul 2018. godine\nAMSS: Pojačan saobraćaj ka Bugarskoj i Makedoniji\nNa placu „Lidla“ u Paraćinu groblje iz bronzanog doba\nUpozorenje RHMZ: Uveče i tokom noći obilne padavine sa…\nTužiteljka za ratne zločine kosovskog tužilaštva: Nedovoljno…\nStefan Cvetković sutra drži konferenciju za novinare u…\nZašto plavuša beži u ćošak kad joj je hladno?\nZato što je čula da tamo ima 90 stepeni!\nIzrael optužio CNN i BBC za neuravnoteženo izveštavanje o…\nTramp – državnik s najviše pratilaca na tviteru


Početna > Novost > Općina Centar nastavlja podršku poboljšanju uslova rada u školama\n–Veoma smo obradovani ovom informacijom da je Općina Centar na čelu sa načelnikom Ajnadžićem izdvojila za našu školu dodatna sredstva iz budžeta. Prethodno smo od Općine Centar dobili iznos od 5.200 KM također za zamjenu starih podova, tako da ćemo zahvaljujući tome obnoviti podove u šest učionica. Tokom narednog perioda planiramo pokrenuti zakonsku proceduru odabira izvođača radova koji bi trebalo da se izvode tokom zimskog raspusta. Nadam se da će na veliko zadovoljstvo učenika, roditelja, nastavnika i uprave škole, naša djeca početkom drugog polugodišta u februaru naredne godine, uči u učionice sa novim podovima. Ovom prilikom se zahvaljujem Općini i načelniku Ajnadžiću za nastavak pružanja podrške našoj školskoj ustanovi za poboljšanje uslova obrazovanja, objasnila je direktorica Prohić.\nU Centru kulture i mladih danas izvedena bajka „Trinaestić“


“Dinamika vakcinacije dobra, cilj je vakcinisati 3 miliona ljudi” | Ekspres.net\n“Dinamika vakcinacije dobra, cilj je vakcinisati 3 miliona ljudi”\nDinamika vakcinacije je dobra, konstatovao je danas epidemiolog dr Predrag Kon, dodajući da je cilj da se dostigne brojka od 80.000 vakcinacija koja može dnevno da se obavi, kako bi se što pre dostigao “bedem imuniteta”.\n“Dinamika vakcinacije je dobra, sada kreće i davanje druge doze, uz paralelno vakcinisanje prvom. Stiglo je još 8.000 Fajzerovih vakcina, prva komponenta ruske vakcine, a očekujemo i ”Sinofarm”, pa ćemo imati veće količine vakcina, a onda će i broj poziva za prvu dozu da se poveća”, rekao je Kon.\nPovezane vesti – Od danas se prima druga doza vakcine – kakva je procedura i šta morate poneti sa sobom\n“Cilj je da vakcinišemo do tri miliona ljudi. Već sam rekao da nam 1,5 miliona vakcinisanih obezbeđuje nešto bolju situaciju, a tri miliona je željeni broj koji bi smanjio prisustvo virusa na pojedinačne slučajeve”, rekao je Kon.\nKON: Čudo se očekuje od vakcine, a čuda uglavnom nema “Vakcina za masovno korišćenje tek sledeće godine” “POSTOJIMO SAMO MI” Kon: Ne računajmo za sada na vakcinu “Počela vakcinacija, veliki dan za Srbiju u borbi protiv koronavirusa”


Javne ustanove u Vojvodini dobile sredstava za izradu elaborata energetske efikasnosti | Energetski portal Srbije\nJavne ustanove u Vojvodini dobile sredstava za izradu elaborata energetske efikasnosti\n20.12. 2018 Vesti | Energetska efikasnost\nPokrajinski sekretar za energetiku, građevinarstvo i saobraćaj Nenad Grbić uručio je 33 ugovora predstavnicima javnih ustanova u Vojvodini, koje su dobile ukupno osam miliona dinara bespovratnih sredstava za izradu elaborata energetske efikasnosti.\nPrema rečima sekretara Grbića, sredstva su opredeljena u okviru Programa energetske efikasnosti Pokrajinskog sekretarijata za energetiku, građevinarstvo i saobraćaj.\nOn je naveo da je izrada elaborata energetske efikasnosti – prvi i osnovni korak ka sprovođenju mera energetske efikasnosti na objektima javnih ustanova – škola, predškolskih ustanova, domova zdravlja, biblioteka. Istovremeno, elaborat je neophodan korak, koji ustanovama omogućava da apliciraju za podsticajna sredstva iz fondova Evropske unije.\n– Imajući u vidu značaj energenata za razvoj jednog društva i privrede, a s druge strane i direktive i projekcije Evropske unije, da se do 2050. godine potrošnja energenata smanji za 41 odsto, u 2019. godini smo za izradu elaborata predvideli povećanje sredstva na 9,5 miliona dinara, kazao je Grbić.\nOn je naveo podatak da su vrata i prozori na 55 odsto zgrada javnih ustanova, prosečne starosti 20-30 godina, fluo rasveta je sprovedena u 88 odsto zgrada, dok LED rasveta postoji u svega tri odsto zgrada.\nGrbić je još dodao da trenutno u Vojvodini svega 12 odsto zgrada ima energetski pasoš, a kao nepovoljnu, istakao je činjenicu da 89 odsto zgrada uopšte nije pregledano.\nŠto se tiče krovova, na svega tri odsto zgrada su sprovedene mere energetske efikasnosti, dok 62 odsto krovova nije pregledano.\n– Ovi podaci ukazuju na potrebu da svi zajedno treba da uložimo mnogo napora da u ovoj oblasti rezultati budu bolji. Zbog toga nam je namera da formiramo budzetski fond, koji bi se pre svega bavio sprovođenjem mera energetske efikasnosti za javne ustanove i za fizička lica, kazao je Grbić i dodao da je cilj da se smanji potrošnja energenata, zagađenje životne sredine, ali i da se rastereti budzet ustanova i domaćinstava.


Selakovic stigao u dvodnevnu posetu Belgiji i Luksemburgu\nTanjug 16. septembra 2021. 08:50\nBRISEL – Ministar spoljnih poslova Srbije, Nikola Selaković, stigao je u dvodnevnu zvaničnu posetu Kraljevini Belgiji i Velikom Vojvodstvu Luksemburga.\nSelaković će danas u Briselu imati sastanke sa predsednicom Predstavničkog doma federalnog Parlamenta Belgije, Elijan Tiliju, a zatim i sa potpredsednciom Vlade i ministarkom spoljnih i evropskih poslova Belgije, Sofi Vilmes.\nŠef diplomatije Srbije će sa minsitarkom spoljnih poslova Belgije potpisati u Briselu Memoradnum o razumevanju i saradnji dva ministarstva.\nNakon toga, Selaković će učestvovati na okruglom stolu sa predstavnicima belgijskih kompanija gde će briti reči o ekonomskoj saradnji Kraljevine Belgije i Republike Srbije.\nU popodnevnim časovima predviđeno je da delegacija Srbije, na čelu sa minisitrom spoljnih poslova otputuje za Luksemburg, gde će se Selaković u večernim časovima sastati sa šefom diplomatije Velikog Vojvodstva, Žanom Aselbornom.\nDrugog dana posete, u petak, Nikola Selaković se sastaje sa sa predsedavjućim Parlamenta Luksemburga, Fernandom Etgenom, kao i sa predsedavajućim Odbora lukemburškog Parlamenta za spoljna i evropska pitanja, migracije i azil, Ivom Kruhtenom i članovima tog Odbora.\nPredviđeno je da ministar spoljnih poslova Srbije poseti i Privrednu komoru Luksemburgra.\nSvoju zvaničnu posetu Luksembrgu, šef diplomatije Srbije završava sastankom sa premijerom Lukesemburga, Gzavijerom Betelom.


PREMIJERA PREDSTAVE 'DVE ŽENE I RAT'\nPREMIJERA PREDSTAVE 'DVE ŽENE I RAT'\nIzvor: Blic,Lokalne novine | Obrenovac, 21.12.2019.\nMarija Bergam i Vjera Mujović u predstavi O PRIJATELJSTVU SRBA I AMERIKANACA\nOd 21. i 22. decembra u Domu Jeverema Grujića igra se nova predstava "Dve žene i jedan rat" o dve istorijske ličnosti - Mabel Grujić i Jeleni Lozanić.\nPredstavu je po tekstu Jelene Kajgo režirao Alek Conić, a po rečima Vjere Mujović, to je komad o prijateljskom odnosu dva naroda, srpskog i američkog tokom Velikog rata, teškog perioda naše istorije, a koja se ogleda kroz sudbinu dveju žena, koje su višegodišnjim, strastvenim zalaganjem za Srbiju širile diplomatsku misiju širom sveta.\n- Jedna je Amerikanka - Mabel Danlop Gordon Grujić, udata za srpskog diplomatu, Slavka Grujića, a druga Srpkinja - Jelena Lozanić, kasnije udata za najvećeg američkog dobrotvora srpskog naroda Džona Frotingama. Obe imaju dve domovine - Srbiju i Ameriku. One su primer zaboravljenih srpskih heroine, potisnute u tišinu i zaborav, što nas je podstaklo da ih ponovo oživimo u našem sećnju - kaže Vjera Mujović.\nMabel Grujić igra Vjera Mujović a, pomenimo, reč je o ženi koju je svetska štampa prozvala srpskom Jovankom Orleankom. Prepričavalo se kako je okupila i ujedinila američke dame iz visokog društva da pletu vunene čarape za srpske vojnike na frontu i sa svojim usvojenim narodom prešla Albaniju, tokom čega je zauvek izgubila šansu za potomstvom. Zajedno sa Mihajlom Pupinom gradila je domove za napuštenu srpsku siročad i mobilisala američke lekare da dođu u Srbiju i pomažu svojim kolegama u bolnicama. Njenom predavanju o stradanju srpskog naroda na Univerzitetu Prinston prisustvovalo je preko 4.000 studenata, kao i tadašnji predsednik Univerziteta - Vudro Vilson, koji postaje njen veliki prijatelj.\nJedna od najvećih zasluga ovog srpsko-američkog para, Mabel i Slavka Grujića, jeste animacija Karnegi fondacije da uputi novac - tadašnjih 100.000 dolara, za izgradnju Univerzitetske biblioteke u Beogradu, što će ostati jedan od njihovih najvećih doprinosa.\nMarija Bergam igra Jelenu Lozanić, ćerku prvog rektora Beogradskog univerziteta Sime Lozanića koja je bila veliki borac za ženska prava, a tokom rata dobrovoljna bolničarka koja se brinula o ratnoj siročadi. Kao predstavnica jugoslovenskog Crvenog krsta, tokom rata od 1915. do 1920. godine, odlazi u veliku humanitarnu misiju u Ameriku gde sakuplja novac za srpsku vojsku i iznemogao narod. Poput Mabel i ona je pokretala radionice u kojima su Amerikanke i Kanađanke šile zavoje i odeću za srpske vojnike, gostovala na brojnim univerzitetima i držala predavanja širom Amerike.\nUpravo tamo upoznaje svoju veliku ljubav, Džona Frotingama, čoveka koji je privržen Srbiji u kojoj je proveo najlepše godine tokom kojih je odhranio preko 600 dece iz Vranja i okoline. Ovaj zaboravljeni američki dobrotvor je poklonio Srbiji u vidu donacija iznos od čak četiri državna budžeta naše zemlje iz 1915. godine. Autorke projekta su Branka Conić i Gordana Bekčić Pješčić, a predstava će se igrati u Muzeju Dom Jevrema Grujića svakog meseca, pred auditorijumom od samo 35 gledalaca.\nMabel Grujić igra Vjera Mujović, a pomenimo da je reč o ženi koju je svetska štampa prozvala srpskom Jovankom Orleankom.


Japanski proizvođači automobila bez carine u EU od sledeće godine - Auto Republika\nEvropska unija i Japan su potpisali trgovinski sporazum koji ukida carinu od 10 odsto na uvoz japanskih vozila i tri odsto na većinu automobilskih komponenti.\nJapanski proizvođači bi mogli da povećaju prodaju u Evropi, gde zaostaju za evropskim rivalima. Očekuje se da na osnovu najnovijeg sporazuma profitiraju Toyota, Nissan, Honda, Suzuki i Mazda.\nTržišni udeo Toyote u EU je bio 4,7 odsto u prvom polugodištu po podacima ACEA-e. Nissan je imao učešće od 3,3 odsto a Honda 0,9 odsto. Sva tri navedena proizvođača imaju fabrike u Evropi.\nJapanski snabdevači, Denso, Aisin Seiki i JTEKT, takođe će izvući beneficije sa ukidanjem carine od tri odsto na njihovu robu.\nOvaj trgovinski ugovor je praktično kreirao najveću svetsku slobodnu ekonomsku oblast, a dolazi usred aktuelnih strepnji da će trgovinski rat između SAD i Kine smanjiti ulogu slobodne trgovine u globalnom ekonomskom poretku.\n„Postoji rastuća zabrinutost u vezi sa protekcionizmom, ali ja želim da Japan i EU povedu svet držeći zastavu slobodne trgovine“, rekao je japanski premijer, Šinzo Abe pred novinarima nakon ceremonije potpisivanja.\nSAD su ovog meseca uvele carinu od 25 odsto na kinesku robu vrednu 34 milijarde dolara, da bi na taj način smanjile trgovinski deficit, a Kina je odmah recipročno uzvratila.\nDogovor između Japana i Evropske unije je takođe znak globalnih promena, jer je Trampova administracija distancirala SAD od tradicionalnih saveznika poput EU, NATO-a i Kanade.\n„Mi šaljemo jasnu poruku da smo stali nasuprot protekcionizma. EU i Japan ostaju otvoreni za saradnju“, rekao je Donald Tusk, predsednik Evropskog saveta, koji zastupa 28 nacionalnih lidera.\nEvropska prehrambena industrija pobeđuje\nOva grana industrije je jedan od najvećih profitera iz novog sporazuma, jer će izvući kapitalne beneficije iz velike potražnje japanskog tržišta za visokokvalitetnim sirom, čokoladom, mesom i testom.\nOčekuje se da će izvoz obrađene hrane Evropske unije, uključujući mesne i mlečne proizvode, porasti za do 10 milijardi evra, onog momenta kada sporazum u potpunosti stupi na snagu, kaže Evropska komisija.\nJapanski proizvođači mleka i mlečnih proizvoda, kao što su Meiji i Megmilk Snow Brand će se suočiti sa jakom konkuencijom. Oni su zaštićeni carinom koja ide do 40 odsto na sireve, što će postepeno biti ukinuto. Megmilk drži dve trećine domaćeg tržišta mekih sireva, tako da bi mogao da izgubi dobar deo kupaca. Evropska konkurencija je veoma jaka, a tu su firme kao što su Danone, Lactalis i Nestle. Mesna industrija je pojedinačno bila najveći izvoznik u Japan 2017. Izvoznici iz Danske i Španije se nadaju da će profitirati na rastućoj potražnji Japanaca za mesnim prerađevinama kao što su šunka, salame i slanina.\nJapanska trgovinska firma, Kanematsu, proizvođači pića i napitaka Kirin Holdings i Asahi Group Holdings uvoze vina iz Evrope, tako da mogu da se nadaju većoj zaradi nakon ukidanja carina.\nFrancuski snabdevači, Pernod Ricard i Moet Hennessy Louis Vuitton, takođe će profitirati na prodaji premijum alkoholnih pića, kvalitetnih vina itd.\nI Japan i EU, nakon Trampovih ekonomskih „egzibicija“, žele da ostanu posvećeni rušenju barijera radi većeg obima trgovine, kažu analitičari.\n„Liberalizacija trgovine i otvaranje tržišta nastavljaju da marširaju u azijsko-pacifičkom regionu“, rekao je Adžaj Šarma, regionalni šef sektora globalne trgovine i bankarskog finansiranja, u kompaniji HSBC.\nSporazum EU sa Singapurom i Vijetnamom je u fazi ratifikacije, dok su ugovori sa Indonezijom, Australijom i Novim Zelandom u procesu pregovora, rekao je on.\nTramp je povukao SAD iz Trans-pacifičkog partnerstva sa Japanom i 10 drugih država već u januaru 2017., a u međuvremenu je pokrenuo revidiranje sporazuma o slobodnoj trgovini sa Kanadom i Meksikom.\nAmerički predsednik kaže da je zauzeo tvrd stav u vezi sa trgovinom da bi zaštitio američke radnike i američke kompanije, međutim, njegovi kritičari kažu da je takav pristup u suprotnosti sa pravilima multilateralne globalne trgovine.\nNa Japan i EU se odnosi oko trećina globalnog BDP-a, a u odnosima ove dve ekonomske sile postoji prostora za rast, kažu zvaničnici Evropske unije, koji očekuju da će novi sporazum dati vetar u leđa evropskoj ekonomiji i inicirati rast od 0,8 odsto, kao i 0,3 odsto za Japan u dugoročnom smislu.\nSporazum trenutno čeka ratifikaciju od strane Evropskog parlamenta i odgovarajućih japanskih organa, a na snagu bi mogao stupi tokom 2019.\ntags: carine EU evropska unija izdvojeno japan trgovinski sporazum ukidanje carina\nprevious SUV/krosoveri doprineli većoj prodaji automobila u Evropi (TABELE)\nnext Operisani Markione propušta kvartalni izveštaj FCA\nDaimler živnuo, ostvario dobit u trećem kvartalu i sada može da obustavi tužne priče\n16/10/2020 - 20:21\nVolvo i Geely će u budućnosti zajednički razvijati SUS motore


"Svetski poredak se raspada, moramo se boriti za Evropu" - B92.net\nIzvor: Beta, Jutarnji.hr subota, 16.02.2019. | 13:00 -> 14:31\nKako prenosi Hina, ona je kritikovala izolacionistièku i nacionalistièku politiku amerièkog predsednika Donalda Trampa.\nRetko je u istoriji bilo toliko mnogo neslaganja izmeðu SAD i Nemaèke: trenutno se spore oko Irana, odbrambenog proraèuna i gasovoda Severni tok koji bi trebalo da dovede ruski gas u Nemaèku.\nBerlin je zabrinut za multilateralnu saradnju nakon povlaèenja SAD pod predsednikom Donaldom Trampom iz nekoliko meðunarodnih ugovora, ukljuèujuæi Pariški klimatski sporazum i iranski nuklearni sporazum, oba potpisana 2015.\n"Ko æe pokupiti komadiæe raspadajuæeg svetskog poretka? Mi. Svi mi, zajedno", poruèila je Merkelova u govoru koji je izazvao snažan aplauz uèesnika konferencije.\nNjin dugooèekivani nastup može se smatrati odgovorom na Trampovu politiku "Amerika na prvom mestu".\nKritikujuæi amerièku trgovinsku politiku, rekla je da je "šokirana" izjavama amerièkih zvaniènika da su nemaèki automobili pretnja nacionalnoj bezbednosti SAD.\n"Jesu li nemaèki automobili, ukljuèujuæi one koji se proizvode u SAD-u, pretnja? Šokirani smo", rekla je Merkelova pred okupljenim politièarima i diplomatima, ukljuèujuæi i Trampovu kæerku Ivanku Tramp.\nOdbacila je kritike da æe Severni tok uèiniti Nemaèku zavisnom o ruskom gasu i postavila pitanje isplativosti amerièkog LNG-a koji SAD želi prodavati evropskim saveznicima.\nMerkelova je rekla da je ukidanje Sporazuma o nuklearnim snagama srednjeg dometa (INF) loša stvar, ali i primer kako o evropskoj bezbednosti odluèuju druge zemlje.\n"Ukidanje INF je loša vest, iako posle višegodišnjeg ruskog kršenja sporazuma, ali zanimljivo je da je reè o sporazumu o razoružavanju koji je najvažniji za evropsku bezbednost a ukinule su ga SAD i Rusija", rekla je Merkel na bezbednosnoj konferenciji.\nOna je navela da je razoružanje tema na koju ceo svet treba da se fokusira i pozvala Kinu i druge sile da se ukljuèe.\nGovoreæi o meðuzavisnosti, nemaèka kancelarka je navela da su današnje meðunarodne strukture nastale kao posledica Drugog svetskog rata i da se sada nalaze pod pritiskom.\n"Današnji izazovi traže da reformišemo postojeæe strukture, ali ne možemo ih uništiti", navela je Merkel.\nOna je rekla da je NATO potreban Evropi kao garant bezbednosti ali i kao stub zajednièkih vrednosti koje èlanice dele.\nMerkel je odala priznanje premijerima Grèke i Severne Makedonije, Aleksisu Ciprasu i Zoranu Zaevu, na hrabrosti da postignu dogovor i prevaziðu višedecenijski spor i tako omoguæe ulazak Severne Makedonije u NATO.\n"U svakom konfliktu je moguæe pronaæi rešenje ako se pokaže hrabrost", navela je kancelarka.


► Redakcija Nedeljnika: Vulin komentarisao tekst koji nije objavljen\nIz te redakcije navode da je Tanjug danas preneo izjavu ministra Vulina, u kojoj je on ocenio da "bivši ministar odbrane i predsednik Demokratske stranke (DS) Dragan Šutanovac uvek iskoristi priliku da napadne Srbiju, kada u posetu treba da stigne ruski ministar odbrane Sergej Šojgu".\nUz izjavu Vulina, navedeno je da je on to rekao "odgovarajući na autorski tekst Dragana Šutanovca u Nedeljniku u kojem kritikuje saradnju Srbije i Rusije", a izjavu su preneli i drugi mediji.\nRedakcija Nedeljnika saopštila je da se ova izjava ne bi ni po čemu razlikovala od uobičajenih u političkom životu Srbije da nije jedne činjenice - tekst u Nedeljniku nikada nije objavljen.\nPo oceni tog lista postavlja se mnogo veće pitanje od reakcije na neobjavljeni tekst, a to je "odakle Vulinu taj tekst i gde ga je pročitao".\nU saopštenju je navedeno da je Šutanovac prošle nedelje, kao i nekoliko puta ranije, pitao glavnog urednika Veljka Lalića da li bi objavio njegov autorski tekst u rubrici "Otvoreno", u kojoj javne ličnosti iznose svoje stavove, i poslao tekst u ponedeljak, da bi mu u utorak po podne glavni urednik javio da tekst neće biti objavljen, pa se nije našao ni u štampanom izdanju, niti na internet sajtu Nedeljnika.\nTekst je ostao samo u mejlovima Dragana Šutanovca, Veljka Lalića i odgovornog urednika Marka Prelevića,\ni zato Nedeljnik zvanično postavlja pitanje kako je ministar Vulin znao šta piše u tekstu.\nDratgan Šutanovac rekao je večeras za Nedeljnik da "polemika sa neobjavljenim tekstom nepobitno potvrđuje da je Vulin nezakonito došao u posed" teksta koji su razmenili on i urednik Nedeljnika.\n"Ako je iko imao sumnju da Vulin koristi resurse tajnih službi kako bi presretao komunikacije, u ovom slučaju elektronsku poštu, današnjim saopštenjem u kojem Vulin odgovara na tekst koji nikad nije izašao na svetlo javnosti se te sumnje apsolutno potvrđuju", rekao je Šutanovac.\nRedakcija Nedeljnika obratila se i novinarskim udruženjima i zvanično je zahtevala od istražnih organa da utvrde odakle ministru Vulinu sadržaj teksta koji su imali samo Dragan Šutanovac i urednici Nedeljnika, a koji nigde drugde nije objavljen, navedeno je u saopštenju.


"Amerikanci ponavljaju scenario s Kosmeta" - BIGportal.ba\n6 Novembra, 2019 7 Novembra, 2019 0107\nPredsedavajući međunarodnog odbora Saveta Federacije Rusije Konstantin Kosačov uporedio je akcije SAD u Siriji s potezima koja je ta zemlja povlačila na KiM.\nKosačov smatra da izgradnja dve američke vojne baze u sirijskoj provinciji Dejr el Zor narušava suverenitet Sirije i naglašava da ga to podseća na izgradnju američke vojne baze na KiM nakon bombardovanja Jugoslavije 1999. godine.\nOn je upozorio Sirijce, rekavši da mu je sve to već poznato, jer su Amerikanci odmah nakon bombardovanja Jugoslavije 1999. godine izgradili vojnu bazu „Kamp Bondstil“ u samoproglašenom Kosovu, čija je teritorija bila deo Jugoslavije. Ta baza je danas druga na listi najvećih američkih vojnih baza u Evropi.\n„Nezakonita vojna operacija — vojna baza na okupiranoj teritoriji — samoproglašavanje te teritorije… Da li je američki san na delu? Sirijci, budite na oprezu“, upozorio je Kosačov, prenosi “Sputnjik”.


Početna > Novost > Produžen rok do 20. augusta za prijave na edukaciju za programere, najdeficitarniji kadar u BiH\nProdužen rok do 20. augusta za prijave na edukaciju za programere, najdeficitarniji kadar u BiH\nKako bi što više mladih fakultetski obrazovanih nezaposlenih osoba iskoristilo mogućnost da se educiraju za programere i što prije dobiju posao, načelnik Općine Centar dr. Nedžad Ajnadžić je produžio rok do 20. augusta 2017. godine za prijave zainteresiranih na javni poziv za besplatnu obuku za programere koji je objavljen 12. juna.\nPravo prijave imaju stanovnici općine koji su najmanje tri godine prijavljeni u Centru, zatim da su prijavljeni na Birou za zapošljavanje najmanje godinu dana i da imaju završeno fakultetsko obrazovanje, izuzev završenih fakulteta informatičke struke.\nImajući u vidu da je nezaposlenost jedan od gorućih problema u našoj zemlji, načelnik Ajnadžić je u svom programu smanjenje nezaposlenosti svrstao u vrh liste prioriteta, pa su tako pokrenuti mnogi projekti kako bi se u narednom periodu zaposlio što veći broj ljudi, a posebno mladih. Jedan od projekata je i obuka za programere koju finansira Općina Centar u cilju prekvalifikacije i edukacije nezaposlenih osoba sa visokom stručnom spremom za poslove u oblasti primjene informacionih tehnologija.\nNaime, istraživanja koja su uradile renomirane ustanove pokazala su da u Bosni i Hercegovini nedostaje 25 hiljada programera. Obrazovne ustanove nisu u mogućnosti educirati dovoljan broj kadrova u ovoj oblasti, pa je tako potražnja za programerima jako velika. Ovaj izuzetno dobro plaćeni posao i potreba za kadrom bili su dovoljan signal da se načelnik Ajnadžić odluči da nezaposlenim stanovnicima općine Centar pruži priliku da se educiraju i steknu uslove da odmah po završetku obuke dobiju jako kvalitetan i dobro plaćen posao.\nOpćinski načelnik će zaključiti ugovor o provođenju IT obuke za informatičke programere sa onom edukacijskom ustanovom koja se obaveže da će zaposliti najmanje 85 posto polaznika koji uspješno završe obuku.\nPrijava kandidata se vrši online putem web stranice Općine Centar www.centar.ba, gdje je objavljen i javni poziv (rubrika ''Konkursi i oglasi''). Svi online prijavljeni kandidati koji ispunjavaju kriterije utvrđene Pravilnikom o kriterijima i načinu dodjele stipendija za nezaposlene osobe u cilju prekvalifikacije i edukacije u oblasti primjene informacionih tehnologija pristupit će testiranju koje obavlja edukacijska ustanova. Nakon rezultata testiranja izvršit će se rangiranje i izbor kandidata sa kojima će Općina sklopiti ugovor o finansiranju troškova prekvalifikacije i edukacije.\nDodatne informacije mogu se dobiti u Službi za privredu i lokalno ekonomski razvoj Općine Centar (telefon 562-347).


Tag / Nemanja Matić / Vesti online\nSupruga fudbalera Nemanje Matića proslavila 28.rođendan (FOTO)\nAleksandra Matić važi za jednu od najlepših "vagsica" (WAG – skraćenica za "wives and girlfriends", supruge i devojke poznatih sportista), a njen izabranik, "najskuplji" fudbaler Srbije i...\nNemanja Matić neće biti na raspolaganju selektoru Mladenu Krstajiću u kvalifikacionom meču protiv Portugalije u ponedeljak, koja se igra u Lisabonu.\nMatić isprva nije smeo da gleda Rašfordov penal. Pitao sina: Je l` gol? (VIDEO)\nNaš as, pošto zbog povrede nije otišao na revanš Mančester junajteda protiv Pari Sen Žermena u osmini finala Lige šampiona, i sa zebnjom se, gledajući televizijski prenos u kućnoj atmosferi,...\nOsmina finala Lige šampiona počela sa Mančester junajted - Pari Sen Žermen 0:2, Roma - Porto 2:1.\n15:20 >> 17:21\nŠvedski fudbaler počeo je pripreme za novu sezonu pesmom "Beograđanko mala" od Halida Bešlića.\nOrila se “Beograđanka” u svlačionici LA Galaksija, a onda je stigao odgovor Halida Bešlića\nZa sve je to "kriv" Zlatan Ibrahimović.


PU Kragujevac i poreska policija u suzbijanja finansijskog kriminala i korupcije - Kragujevac online - Sve o gradu na jednom mestu\nTrenutno se nalazite na strani: Vesti Info Hronika PU Kragujevac i poreska policija u suzbijanja finansijskog kriminala i korupcije\nčetvrtak, 03 maj 2018 17:37\tKragujevac Online\nSumnja se da su oni izvršenjem krivičnih dela budžetu Republike Srbije i drugim privrednim subjektima i fizičkim licima naneli materijalnu štetu od oko 800 hiljada evra. Osumnjičenima, koji su uhapšeni na teritoriji policijskih uprava Beograd, Pančevo, Kruševac, Bor, Valjevo, Kragujevac, Novi Pazar i Sremska Mitrovica, na teret se stavljaju zloupotreba službenog položaja, davanje mita, poreska utaja, nedozvoljen promet akciznih proizvoda, nedozvoljena proizvodnja, nedozvoljena trgovina, pronevera u obavljanju privredne delatnosti, falsifikovanje službene isprave i neosnovano dobijanje i korišćenje kredita i druge pogodnosti.\nMeđu uhapšenima su ovlašćeno lice preduzeća „Soko interprodukt“, odgovorno lice doo „Ratatouille“ iz Pančeva, vlasnik agencije za ketering „Jelena & White symphony“, odgovorno lice zanatsko molerske radnje „Panelan“ u Pančevu, odgovorno lice agencije „Vision media“; ovlašćeno lice preduzeća „Eurosicam plus“, odgovorno lice preduzeća „Stojković prevoz plus“. Takođe, krivične prijave u redovnom postupku podnete su protiv još 42 osobe, među kojima je policijski službenik, četiri carinska službenika, odgovorno lice Narodnog univerziteta Mali Iđoš u Lovćencu, odgovorno lice Specijalne bolnice za rehabilitaciju „Rusanda Melenci“, funkcioner saveta Mesne Zajednice „Zlot“, v.d. odgovornog lica JKP „Higijena Zaječar“, kao i vlasnici i odgovorna lica u više privrednih društava.\nPripadnici Ministarstva unutrašnjih poslova u Kragujevcu, po nalogu Posebnog odeljenja za suzbijanje korupcije Višeg javnog tužilaštva u tom gradu, uhapsili su odgovorno lice preduzeća ''Eurosicam Plus'' M.A. (1966), zbog postojanja osnova sumnje da je počinio krivična dela pronevera i falsifikovanje službene isprave. Sumnja se da je M.A. od oktobra do decembra 2016. godine, kao odgovorno lice preduzeća ''Eurosicam Plus'' kupio materijal, koji je prisvojio za sebe i time oštetio preduzeće ''Eurosicam Plus'' za oko tri miliona dinara.


Žestoke borbe sirijske vojske sa opozicijom kod Rake - Sputnjik Srbija\n09:31 26 Maj 2020\n07:30 19.06.2017 Preuzmite kraći link\nProvladine snage počele sukobile su se sa arapsko-kurdskim odredima koji ulazi u sastav Snaga demokratske Sirije, 40 km jugozapadno od Rake.\nAmerička koalicija oborila avion sirijske vojske\nRazmena vatre između vladinih snaga i kurdskih jedinica se vodi kod gradova Suvejhan i Džajadin koje kontrolišu opozicione Snage demokratske Sirije.\nRanije su kurdski odredi počeli ofanzivu na Raku — prestonicu DAEŠ-a. Iako, odrede SDS formalno čine Kurdi i Arapi, Kurdi vode glavnu reč.\nSinoć je Ministarstvo odbrane Sirije saopštilo da je međunarodna koalicija za borbu protiv terorističke organizacije DAEŠ predvođena SAD oborila avion sirijskih snaga u okolini Rake. Pilot oborenog aviona mogao bi se nalaziti u zarobljeništvu terorista.


Coca-Cola sistem – uspešno poslovanje uprkos mnogobrojnim izazovima - Dimitar Andonov, direktor operacija za Srbiju, Makedoniju i Crnu Goru Kompanije Coca-Cola - Nedeljnik Vreme\n19. 11. 2014. / 11.32\nPoslednjih godina se nekolicina velikih kompanija povukla ili je smanjila svoja ulaganja na lokalnom tržištu usled posledica ekonomske krize od pre par godina. Coca–Cola je jedna od onih koji i uprkos teškim ekonomskim uslovima uspevaju da održe pozitivno poslovanje. Kako to objašnjavate?\nPre 46 godina proizvedena je prva coca-cola u Zemunu, a tokom decenija koje su usledile, naša kompanija je postala neraskidivi deo domaće zajednice sa kojom smo povezani na najrazličitijim nivoima. Bilo bi pretenciozno reći da u našem poslovanju poslednjih decenija nije bilo nikakvih izazova, ali smo uvek uspevali da prevaziđemo prepreke i okolnosti koje nisu uvek bile podsticajne. To nas je i podstaklo da uradimo studiju o uticaju Coca-Cola sistema na domaću privredu i ona je pokazala da ukupna dodata vrednost naše kompanije ekonomiji Srbije dostiže čak 224 miliona evra ili 0,7 odsto bruto domaćeg proizvoda. Oduvek smo znali da doprinosimo lokalnoj ekonomiji, ali smo sada u prilici da pokažemo i merljive, konkretne podatke na koje smo izuzetno ponosni. Uostalom, to potvrđuje i preko 37.000 partnera sa kojima poslujemo u Srbiji.\nU poslednje vreme se vode brojne polemike u vezi sa brojem zaposlenih u javnom sektoru i sasvim je jasno da je neophodno da Srbija napravi odlučnije rezove po ovom pitanju. Sa druge strane, na to se nadovezao i podatak Svetske banke, koja je procenila da svega milion ljudi radi u privatnom sektoru, što je dodatno aktuelizovalo problem. Kao neko ko dolazi iz privatnog sektora, kako posmatrate ovu situaciju?\nProfesor Itan Kapstajn, autor studije koju smo predstavili, naglasio je da su kompanije poput naše kao univerziteti, jer obučavaju ljude, obezbeđuju visokokvalitetne poslove i postavljaju standarde za domaću ekonomiju. A jedna od naših ključnih uloga jeste i otvaranje novih radnih mesta. Već godinama važimo za jednog od najpoželjnijih poslodavaca, a to je rezultat našeg ulaganja u zaposlene kojima nudimo svetsku poslovnu ekspertizu i obučavamo ih za rad u velikim poslovnim sistemima. Naša odgovornost je izuzetno velika jer u Srbiji direktno zapošljavamo 1100 ljudi, a ukupno 11.600 radnika je angažovano kao direktna posledica saradnje sa Coca-Colom u drugim kompanijama, što je jedan odsto ukupne radne snage u privatnom sektoru u Srbiji. Drugim rečima, naš sistem na svakog zaposlenog podržava još 10 radnih mesta u Srbiji. Smatramo da ovi podaci vrlo slikovito pokazuju koliko je značajna uloga privatnog sektora u unapređenju održivog ekonomskog rasta.\nJedna od četiri oblasti u kojima su za narednu godinu predviđene mere štednje jeste smanjenje sive ekonomije. Da li verujete da će one biti uspešne?\nNemoguće je prevideti činjenicu da je za pozitivan poslovni bilans neophodno stabilno i predvidivo poslovno okruženje. Siva ekonomija odgovara samo nekolicini. Podaci koje sam prethodno naveo govore o tome da se na svaki evro dodate vrednosti u Coca-Coli, ostvaruje sedam evra za srpsku privredu kroz plate radnika, profit i porez Coca-Cola sistema, ali i kroz firme koje sa nama sarađuju. Dalje, naša kompanija godišnje uplati sedam miliona evra u budžet, ali je povezana i sa 95 miliona evra koje država prihoduje od poreza, što je 1,4 odsto ukupnog poreskog prihoda Srbije. Dodatno, od svih naših poslovnih partnera zahtevamo, prema ugovorima o saradnji, da posluju u skladu sa postojećim zakonskim okvirima i na taj način takođe dajemo svoj doprinos. U tom kontekstu postaje jasnije zašto se toliko zalažemo za suzbijanje sive ekonomije i njeno prevođenje u legalne tokove. Povećanjem naplate poreza i doprinosa bio bi smanjen budžetski deficit i izbegao bi se pritisak na cene i krajnje potrošače.


Opet se igra Božićni turnir u malom fudbalu - PPmedia\nPosted on\t21 децембра, 2021 9:18 am by adminpp033\nNova Varoš – Nakon jednogodišnje pauze zbog epidemije korone, u Novoj Varoši se opet igra Božićni turnir u malom fudbalu. Turnir organizuje Sportski savez opštine pod pokroviteljstvom lokalne samouprave, a očekuje se znatno više učesnika nego na poslednjem 2020. godine, na kom je igralo 25 ekipe iz cele Srbije.\nPobednici jednog od prethodnih turnira, foto: A.Rovčanin\nBožićni turnir, 12. po redu, igra se u terminu od 3. do 5. januara iduće godine u gradsko sportskoj dvorani u Novoj Varoši. Po tradiciji takmicenje je u tri kategorije, ali će turnir za kadete nositi naziv Memorijalni turnir „Nikola Miletić“. Кao i na prethodnim turnirima i na ovom se očekuje da će najveće interesovanje biti za seniore.Prvoplasiranoj ekipi u konkurenciji seniora pripašće nagrada od čak 200.000 dinara, dok će nagradni fond za kadete i veterane zavisiti od broja prijavljenih ekipa. Drugoplasiranoj ekipi kod seniora pripašće 100.000 dinara, dok je nagrada za treće mesto 50.000, a za četvrto 10.000 dinara. Organizatori su obezbedili bogate nagrade i za publiku, a cena dnevne karte je 50 dinara. Кarta od 150 dinara za sva tri dana učestvuje za glavnu nagradu.\nBožićni turnir u Novoj Varoši je jedan od najbolje organizovanih i najmasovnijih turnira u malom fudbalu u zapadnoj Srbiji, a po tradiciji na tribinama se traži karta više. Interesovanje je već veliko, a zainteresovani za učešće se mogu prijaviti na telefon 064/ 158-93-97. Кotizacija po ekipi je 10.000 dinara za seniore, 6.000 za veterane (starije od 35 godina) i 3.000 dinara za kadete.\nNa 11. Božićnom turniru u januaru prošle godine, u konkurenciji seniora učestvovalo je 16 ekipa, a prvo mesto pripalo je ekipi „Apartmani Marta i Zlatar“ iz Ivanjice koja je u finalu nadigrala „Кolobau 12“ iz Novog Pazara rezultatom 3:2. Кod veterana najbolja je bila ekipa „Šogun“ iz Nove Varoši, a kod kadeta ekipa „Čurokot“.\nОзнаке: Božićni turnir, fudbal, Nova Varoš, sport


Nova Vlada Srbije, pa nastavak dijaloga u Briselu GracanicaOnline.Info\nNova Vlada Srbije, pa nastavak dijaloga u Briselu\n8. jula 2016. 1 min read\nNastavak dijaloga o normalizaciji odnosa Prištine i Beograda u Briselu zavisi od formiranja nove vlade u Srbiji, prenosi Radio Slobodna Evropa. Nemenovani zvaničnik EU je za Radio Slobodna Evropa naveo da datum, agenda i format sledećeg sastanka mogu da se odrede tek nakon što se u Beogradu formira vlada.\nU međuvremenu, zvaničnici Vlade Kosova kažu da su spremni da nastave dijalog, ali insistiraju na tome da se nove teme ne mogu otvoriti bez sprovođenja već postignutih sporazuma. Zamenik ministra spoljnih poslova Kosova, Valjon Murtezaj, za RSE je izjavio da Srbija nije sprovela najmanje tri sporazuma.\n“Vlada Kosova će insistirati na sprovođenju sporazuma o Telekomu, odnosno o pozivnom broju za Kosovo, zatim o energetici, te o slobodnom kretanju na glavnom mostu na Ibru”, rekao je Murtezaj i dodao da je potrebno da se pojača dinamika sprovođenja sporazuma.\nOdlaganja ovog procesa posledice su politike u Beogradu, navodi Murtezaj, i naglašava da je potrebno da Beograd rasformira svoje „paralelne strukture“ u srpskim sredinama, što je glavni uslov za formiranje Zajednice opština sa srpskom većinom.\nPrevious Lunaček za RSE: EU ne želi međugranične konflikte\nNext M.Knežević: Ako pobedi Demokratski front Crna Gora ukida sankcije Rusiji i priznanje Kosova.\n3. decembra 2021., 05:52


Ništa više od protokola | VRANJSKE\nAlbanski politički lideri sa juga Srbije ne kriju da održavaju kontakte sa strankama sa Kosova, ali oštro odbacuju da su uticaji iz Prištine presudni u kreiranju njihove politike. To isto čine i njihove srpske kolege, objašnjavajući da su im centrale u Beogradu.\nU Srbiji je veliku buru izazvala ne tako davna izjava predsednika Skupštine Kosova Jakupa Krasnićija, koji je rekao da su Albanci sa juga Srbije spremni da se pripoje Kosovu ukoliko Srbi sa severa Kosova razmišljaju o otcepljenju i pripajanju Srbiji.\nAlbanski lideri sa juga Srbije ne poriču da sarađuju sa kolegama iz Prištine, pre svega u oblasti obrazovanja, kulture i informisanja, dok se politički kontakti svode na savete i sugestije, posebno u situacijama kada među njihovim strankama nema jedinstva oko određenih pitanja.\nRiza Halimi, jedini albanski poslanik u srpskom parlamentu, kaže da je u ovom momentu neproduktivno razgovarati o bilo kakvim promenama granica i razmeni teritorije:\n- U trenutku kada se ide ka evropskim integracijama, neprihvatljivo je govoriti o bilo kakvoj promeni granica u regionu – rekao je Halimi, lider Partije za demokratsko delovanje, dodaući da Albance Krasnićijeva izjava ne motiviše da o toj temi razmišljaju.\nOn je podsetio i na Deklaraciju koju su 2006. doneli politički predstavnici Albanaca i koja se zasniva na stavovima Kontakt grupe. U toj Deklaraciji navodi se da rešenje statusa Kosova ne podrazumeva promene granica i razmene teritorija.\nI predsednik Demokratske unije doline Skender Destani, komentarišući Krasnićijevu izjavu, podseća da su Albanci još 2006. odlučili da više ne sme biti promena granica i razmene teritorije:\n- Ja imam samo protokalarne susrete sa politićčarima na Kosovu i oni ne utiču na naše odluke – kaže Destani.\nRagmi Mustafa, predsednik opštine Preševo, kaže da sa vlastima u Prištini postoje stalni kontakti, ali da se oni ne mešaju u njihove odluke. Mustafa, međutim, kaže da izjava Jakupa Krasnićija ima za cilj konačno rešavanje problema u regionu:\n- Njegova izjava predstavlja jasnu poruku Beogradu da počne da rešava probleme Albanaca u Srbiji – kaže Mustafa.\nPrema njegovim rečima, pripajanjem juga Srbije Kosovu zauvek bi se rešili svi problemi koji postoje u regionu:\n- Uostalom, 90 odsto Albanaca se 1992. izjasnilo za pripajanje Kosovu. Ukoliko se to ostvari, biće rešeni svi problemi ne samo između Srbije i Kosova, već na čitavom Balkanu – kaže Mustafa, lider Demokratske partije Albanaca.\nJonuz Musliju, predsenik lokalne skupštine u Bujanovcu priznaje da on lično i njegova stranka Pokret za demokratski progres kontaktiraju sa svim parlamentarnim strankama na Kosovu. On, međutim, dodaje da Albanci u Srbiji imaju potpunu autonomiju u političkom delovanju i odlučivanju:\n- Mi poštujemo institucije Republike Kosovo i imamo redovne susrete sa njihovim predstavnicima, sve u cilju izgradnje mostova koja vode ka evropskim integracijama. Zahvaljujući ovoj saradnji mi smo uspeli da dobijemo zagarantovanu kvotu upisa studenata iz Preševske doline na Univerzitet u Prištini jer je poznato sa albanski studenti nemaju mogućnost da u Srbiji steknu visoko obrazovanje na maternjem jeziku – kaže Musliju, jedan od komandanata pobunjenih Albanaca u sukobima na jugu Srbije.\nMusliju, međutim, odbija svaku pomisao da zvaničnici u Prištini donose odluke koje se tiču Preševske doline:\n- Mi imamo potpunu autonomiju političkog delovanja, ali to ne znači da odbijamo njihove savete. Međutim, kada se desi da izostane saradnja među ovdašnjim partijama, uticaj kosovskih lidera za jačanje saradnje i tolerancije je od nemerljivog značaja– kaže on.\nMeđutim, zvaničnici i analitičari u Beogradu veruju da je saradnja kosovskih stranaka sa političarima sa juga Srbije, daleko dublja nego sto je tamošnji političari prikazuju.\nMilan Marković, šef Koordinacionog tela za jug Srbije, izjavio je kako izjave poput Krasnićijeve nanose veliku političku štetu i izrazio sumnju da su „Albanci sa juga Srbije samostalni u odlučivanju“:\n- Situacija na jugu Srbije je veoma komplikovana i svakako postoje veze između dešavanja u Bujanovcu i Preševu i politike u Prištini – rekao je Marković.\nSa njim se slaže i Dušan Janjić, direktor Foruma za etničke odnose i odličan poznavalac prilika u regionu. On kaže da među Albancima na Kosovu i jugu Srbije postoje veoma jake političke veze.\n- Odavno postoji ideja da se Albanci sa juga Srbije pripoje Kosovu. Zbog jakih veza koje postoje, Albanci sa juga Srbije nisu sigurni da li su, zapravo, građani Kosova ili Srbije – kaže Janjić.\n- Međutim, bilo kakva razmena teritorije danas nije moguća, a Krasnićijevu izjavu treba shvatiti kao zauzimanje pozicija ukoliko je aktuelizuje priča o podeli Kosova – kaže Janjić.


Zamenik pomoćnika američke državne sekretarke Filip Riker danas završava zvaničnu posetu Srbiji, tokom koje se sreo sa najvišim zvaničnicima. Riker je juče razgovarao sa šefom pregovaračkog tima Beograda u dijalogu sa Prištinom Borkom Stefanovićem.\nKako su preneli beogradski mediji, američki diplomata je trebalo da se sastane i sa liderom DS Borisom Tadićem, ali da li je do toga sastanka došlo.\nStefanović i zvaničnik američkog Stejt departmenta složili su se na jučerašnjem sastanku da je neophodno nastaviti dijalog i primeniti do sada postignute sporazume.\nVisoki funkcioner Stejt dipartmenta razgovarao je u utorak, prvog dana posete, sa liderima SNS, SPS, URS i LDP-a. On se tog dana na kratko sreo i sa predsednikom Srbije Tomislavom Nikolićem. Tom prilikom je, prema rečima Nikolića, potvrđeno da će Srbija sarađivati sa SAD, a da je Stejt dipartment spreman da sarađuje sa svakom vladom koju proglasi Narodna Skupština Srbije.\nAmerički analitičar Čarls Kapčan kaže da je cilj poseta Filipa Rikera i Filipa Gordona da se stavi do znanja šta su američke preference u politici nove vlade. Riker u Beogradu boravi kao prethodnica pomoćnika šefice američke diplomatije Filipa Gordona, čija se poseta očekuje 8. i 9. jula.


Nikola Mirotić o iznenađenju koje su priredili Novak Đoković i navijači Zvezde\nMirotić za Sputnjik: Moja ljubav raste iz godine u godinu – Novak je iznenađenje i velika čast! /video/\nNikola Mirotić, jedan od najboljih košarkaša Evrope i član španske Barselone govorio je za Sputnjik o utiscima posle utakmice sa Crvenom zvezdom u okviru... 14.12.2021, Sputnik Srbija\nMirotić je bio akter duela u kom je njegova ekipa odnela pobedu, a posle meča je u razgovoru sa reporterom Sputnjika istakao zadovoljstvo zbog ponovnog dolaska u srpsku prestonicu. „Kao i uvek, zaista je divno, zahvalio bih se navijačima Crvene zvezde, bili su sjajni večeras, hvala im na divnom aplauzu. Jedino mogu reći da moja ljubav prema njima raste iz godine u godinu“, rekao je Mirotić za Sputnjik.Podsetimo, momak iz Podgorice je proglašen sportistom godine u izboru Sputnjika za 2020.Kako je istakao, uvek je veliko zadovoljstvo igrati u Beogradu.„Večeras nismo imali najbolju utakmicu, ali smo uspeli da pobedimo. Zvezda je do kraja imala realne šanse da pobedi, nisu ubacili neke šuteve, sreća je večeras bila na našoj strani i idemo dalje“, dodao je Mirotić.Naš reporter je zapazio da je Mirotić bio prvi među igračima Barselone koji se pozdravio sa Novakom Đokovićem, najboljim teniserom sveta, koji je prisustvovao meču kao navijač Crvene zvezde.„Neverovatno... Novak je najveća legenda svih vremena u tenisu i i dalje je tu. Ja sam imao čast da ga upoznam dok sam bio u Americi. Nisam očekivao da će doći, bilo je veliko iznenađenje i naravno je velika čast pozdraviti ga“, istakao je Mirotić za Sputnjik.Sjajni košarkaš je po izlasku iz hale dočekan velikim brojem navijača sa kojima se fotografisao i razgovarao.„Vidite kako igram protiv vas, uvek lagano, ja vam dajem šansu... Rekao mi je trener – ne može protiv Zvezde lagano, ali...“, govorio je Mirotić uz osmeh.\nsport, novak đoković, košarka, nikola mirotić\n© Sputnik / Petar TadićNikola Mirotić\nNikola Mirotić, jedan od najboljih košarkaša Evrope i član španske Barselone govorio je za Sputnjik o utiscima posle utakmice sa Crvenom zvezdom u okviru Evrolige, ali i o Novaku Đokoviću sa kojim se srdačno pozdravio u dvorani „Aleksandar Nikolić“ u Beogradu.\nMirotić je bio akter duela u kom je njegova ekipa odnela pobedu, a posle meča je u razgovoru sa reporterom Sputnjika istakao zadovoljstvo zbog ponovnog dolaska u srpsku prestonicu.\n„Kao i uvek, zaista je divno, zahvalio bih se navijačima Crvene zvezde, bili su sjajni večeras, hvala im na divnom aplauzu. Jedino mogu reći da moja ljubav prema njima raste iz godine u godinu“, rekao je Mirotić za Sputnjik.\nPodsetimo, momak iz Podgorice je proglašen sportistom godine u izboru Sputnjika za 2020.\nKako je istakao, uvek je veliko zadovoljstvo igrati u Beogradu.\n„Večeras nismo imali najbolju utakmicu, ali smo uspeli da pobedimo. Zvezda je do kraja imala realne šanse da pobedi, nisu ubacili neke šuteve, sreća je večeras bila na našoj strani i idemo dalje“, dodao je Mirotić.\nNaš reporter je zapazio da je Mirotić bio prvi među igračima Barselone koji se pozdravio sa Novakom Đokovićem, najboljim teniserom sveta, koji je prisustvovao meču kao navijač Crvene zvezde.\n„Neverovatno... Novak je najveća legenda svih vremena u tenisu i i dalje je tu. Ja sam imao čast da ga upoznam dok sam bio u Americi. Nisam očekivao da će doći, bilo je veliko iznenađenje i naravno je velika čast pozdraviti ga“, istakao je Mirotić za Sputnjik.\nSjajni košarkaš je po izlasku iz hale dočekan velikim brojem navijača sa kojima se fotografisao i razgovarao.\n„Vidite kako igram protiv vas, uvek lagano, ja vam dajem šansu... Rekao mi je trener – ne može protiv Zvezde lagano, ali...“, govorio je Mirotić uz osmeh.\n— Sputnik Srbija (@rs_sputnik) December 14, 2021


Velika javna kampanja spasla evropsku prirodu - Evropa i mi\nEvropska komisija na čelu sa predsednikom Junkerom potvrdila je u Briselu da se propisi koji štite evropsku prirodu – Direktiva o staništima i Direktiva o pticama – neće menjati niti slabiti, čime je završena dvogodišnja neizvesnost oko budućnosti tih propisa, saopštila je organizacija WWF. Takođe pozvali su i na bolje sprovođenje spomenutih direktiva.\nSpomenuti propisi temelj su zaštite evropske prirode, a štite više od 1.400 ugroženih vrsta i milion kvadratnih kilometara prirodnih staništa u Evropi. Podržavajuih brojni stručnjaci i naučnici, kao i javnost, poslovni sektor, Evropski parlament i vlade evropskih zemalja.\nPoslednja izmena 11 Dec, 2016 21:22\nTagovi: štite propisi prirodu koji direktiva kampanje evropske evropsku tokom „krik velike ljudi pozvali pobeda komisija


LUDI TIKET (-), petak 6.920.961 dinara: Sajamsku zmiju ubile Tobdžije\nIzvor: MozzartSport.com, 07.Maj.2021, 09:13\nZbog keca koji nikada neće doći, teši se sa 30.000 dinara u kešu\nSajamski tiket, odnosno onaj odigran u Bulevaru Vojvode Mišića u Beogradu mogao je igraču da od uloga u iznosu od 300 dinara, napravi 6.920.961 dinara čistog dobitka! Malo li je, jer ko se bolje zagleda, videće da je čovek bio ni manje ni više nego na tragu da pogodi 15 parova, uz tipove većim delom usmerenim na konačne ishode.\nPogledajte prosek kvota, pa recite ima li ovaj tiket dovoljno logike da ga smatramo izuzetno mudro postavljenim. I, sve bi bilo sjajno, da je Arsenal savladao Viljareal. Međutim, to se na ovom meču Lige Evrope nije desilo, pa je tiket morao da bude precrtan.\nNa svu sreću, MOZZART ne dozvoljava da ovakvi...\n21:33: VIDEO: Test 2021 Jeep Wrangler 4xe\n21:33: Pričalo se da ga je VARALA sa vlasnikom kluba, EVO KAKO SU Sandr...\n21:32: Srbija postaje ozbiljan tim, pali su i Makedonci\n21:30: Naređena evakuacija nakon eksplozije u Čačku


Britanska poličija uhapsila je 113 aktivista za promenu klime koji su blokirali glavne mostove i raskrsnice u centralnom Londonu, izazivajući zastoj saobraćaja. Londonska policija je saopštila da je uhapšeno ukupno 113 lica, većina zbog kršenja zakona o javnom redu i opstrukcije autoputa.\nProteste je organizovala klimatska grupa "Ekstinšen rebelion" koja je juče blokirala centralne delove Londona, a pojedini su ostali tokom noći da bi protestovali i danas.\n"Ekstinkšen rebelion" su skrenuli pažnju na sebe pre dve nedelje, kada su se njihovi članovi skinuli u donji veš na galeriji u parlamentu tokom debate o Bregzitu. Oni zahtevaju od vlade da proglasi klimatsku i ekološku kriznu situaciju i smanji emisiju gasova sa efektom staklene bašte na nulu do 2025. godine.


07-09-2020 23:09 Srbija Društvo\nSrpska akademije nauka i umetnosti (SANU) o sporazumu iz Vašingtona "nema više informacija nego što postoji u štampi", izjavio je danas predsednik SANU Vladimir S. Kostić na konferenciji za novinare.\n"Koliko znate vi toliko znaju i članovi Akademije", rekao je Kostić, odgovarajući na pitanje da li će se Akademija izjašnjavati o sporazumu Beograda i Prištine, koji je prošle sedmice potpisan u Beloj kući pod popkroviteljstvom američke administracije i predsednika SAD Donalda Trampa.\nKostić je naglasio da "Akademija nije pozvana ni u kakvu podelu odgovornosti" prema poslednjim događajima.\nOn je naveo da su brojni akademici dali svoja mišljenja koja su heterogena i dodao kako će "pozdraviti pravo svakog akademika da se izjasni, kako god smatra da treba da se izjasni".\nNa pitanje novinara kakvo je mišljenje SANU o podizanju spomenika Stefanu Nemanji, Kostić je odgovorio da smatra kako bi o tome Akademija trebalo da se izjašnjava, ali je problem bio što od februara nije radila zbog korona virusa.\nKostić je rekao da su neki akademici dali svoje mišljenje o tome, kao što je i on dao u jednom intervjuu, ali je konstatovao kako se o tom pitanja SANU nije oglasila i ocenio "da je trebalo".\nKostić je rekao da će Akademija "u razumnom vremenu" organizovati naučni skup koji će biti posvećen problemu spomeničke kulture.\nO čemu su tačno Vučić i Lavrov razgovarali, saznajte OVDE.


Žene na selu izolovane, bez imovine, prihoda, zdravstvenog osiguranja… - KruševacGrad\nMeđunarodni dan žena koje žive na selu koji se obeležava danas, 15. oktobra, žene u seoskim sredinama dočekuju sa statistikom koja pokazuje da ih je manje od 20 odsto među vlasnicima poljoprivrednih gazdinstava, da često ostaju bez zdravstvene zaštite, i penzije, malo ih je u savetima MZ i u većoj meri trpe nasilje. Ovo su podaci istraživanja Udruženja žena „Peščanik“\n– Podsećamo da su udaljene od značajnih događaja i izolovane u odnosu na urbane centre. Izložene su stereotipima i očekivanjima da prihvate tradicionalne rodne uloge. Opterećene su poslom u kući, brigom o starijim i mlađim članovima porodice, radovima na njivi – upozoravaju iz Udruženja “Peščanik” na položaj žena na selu. Dodaju i da u savetima mesnih zajednica u Rasinskom okrugu, čine manje od 10% članstva, da se u manje u 20 odsto slučajeva poljoprivredno gazdinstvo i imanje vode na žene, koje uprkos teškom radu, često ostaju bez zdravstvenog i penzionog osiguranja.\n– Tokom proteklih pet godina, UŽ Peščanik je, u saradnji sa grupama u okviru Mreže žena Rasinskog okruga, organizovalo radionice u cilju osnaživanja za prepoznavanje diskriminacije u zajednici i nasilja u porodici za blizu 800 učesnica u najmanje 50 mesnih zajednica. Na osnovu intervjua, koje smo tokom 2019. uradile sa 156 žena koje žive na selu, saznale smo da je gotovo 80 odsto njih doživelo neki oblik psihološkog, a 50 odsto fizičko nasilje. Na pitanje šta je potrebno za izlazak iz situacije nasilja, zabeležile smo sledeće odgovore: „podrška okoline i institucija“, „besplatna pravna pomoć“, „finansijska i ekonomska podrška“ – navodi se u saopštenju Peščanika.\nPeščanik ženama koje žive na selu, čestita njihov dan, iskazuje poštovanje za napore koje ulažu u balansiranje obaveza u domaćinstvu, na njivi i u zajednici i podstiče ih da se svuda i uvek, kada je moguće, bore za svoja prava i daju primer budućim generacijama žena. Takođe, porodice i okruženje žena koje žive na selu, podržavaju da vrednuju naporan i često neplaćen rad, koji obavljaju njihove majke, supruge, ćerke, sestre.\nOsim ženama i porodicama, Peščanik se obraća i lokalnim upravama da kvalitet njihovog i života drugih žena i devojčica, definišu kao jedan od prioriteta dugoročnog razvoja.\n– To podrazumeva podizanje standarda i visine plata, unapređenje uslova za obavljenje poljoprivrednih poslova, izgradnju adekvatne infrastrukture u ruralnim naseljima, dovoljno vrtića i predškolskih i školskih ustanova, obezbeđivanje dovoljno kvalitetne hrane, unapređenje zdravstvenih usluga i očuvanje zdravog životnog okruženja, prirode i posebno reka, stvaranje uslova za što veće učešće žena u procesima odlučivanja i rad na unapređenju bezbednosti žena, kao i iskorenjivanju svih vidova nasilja prema ženama u porodici i u javnom prostoru – prercizira se u saopštenju Peščanika povodom Međunarodnog dana žena koje žive na selu.\nPeščanik poziva građane da pogledaju film „Matura“ koji govori o problemima sa kojima se susreću mlade žene koje žive na selu, a žele da nastave školovanje. Reč je o kratkoj igranoj formi koja traje 6 minuta sa glumcima naturščcima, čiji scenario i režiju potpisuje Zlatko Stojilković. Link ka filmu je: https://www.youtube.com/watchv=X8AAMAgRVcY\n04.08.2021 0 569\nBratski susreti Orašja i Dugog polja\n14.07.2021 0 331\n12.07.2021 0 331\n25. septembra 2021., 08:53


► Si: Nasilje u Hongkongu ugrožava princip Jedna zemlja, dva sistema\nKineski predsednik Si Đinping izjavio je danas da su nedavne "nezakonite i nasilne" aktivnosti u Hongkongu "ozbiljno ugrozile vladavinu prava i društveni poredak" podrivajući princip "jedna zemlja - dva sistema" u tom gradu.\nProdemokratski demonstranti danas su paralisali Hongkong četvrti dan za redom barikadama i skupovima što je navelo policiju da traži pojačanje.\nSi je rekao da Peking podržava vladu Hongkonga i policiju, i ocenio da je neophodno što hitnije okončati nasilje i uvesti red i mir u tom gradu.\nNedavne reakcije demonstranata "ozbiljno podrivaju princip - jedna zemlja, dva sistema", rekao je kineski predsednik koji retko komentariše dešavanja u Hongkongu.\nProtesti u Hongkongu su počeli u junu zbog, u međuvremenu, suspendovanog predloga zakona o ekstradiciji koji predviđa izručenje osumnjičenih Pekingu.\nVisoka komesarka UN za ljudska prava Mišel Bečele zatražila je od Belorusije da sprovede istragu o navodima o torturi pripadnika snaga bezbednosti nad demonstrantima, a Savet UN za ljudska prava...


(VIDEO): “Sloboda počinje hapšenjem Vučića” – Gerila\nGerila > Politika > (VIDEO): “Sloboda počinje hapšenjem Vučića”\nobjavljeno na Jun. 10, 2019 u 8:57 pm\nNajveći uspeh šestomesečnih protesta u Srbiji je razbijanje barijere straha, rekao je u emisiji “Kvaka 23” reditelj Kokan Mladenović, ali smatra i da oni nisu ozbiljna pretnja aktuelnoj vlasti. Veruje i da sloboda počinje građanskim hapšenjem Aleksandra Vučića, jer radikalno i svakodnevno krši ustavna i zakonska ovlašćenja predsednika države.\nPROČITAJTE JOŠ: VUČIĆ: RUSI SU ZA ZAMRZNUTI KONFLIKT, ALI JA SAM ZA RAZGRANIČENJE\nSituaciju u Srbiji opisao je kao katastrofalnu, a pesimističan je i uveren da je to i izvesna budućnost. Optimizam i veru u promene i pokretanje stvari sa mrtve tačke ne može da pronađe, ali veruje da sloboda počinje Vučićevim hapšenjem.\nVoleo bih da se to dogodi, iako to ne mogu da zamislim, ali voleo bih da neko skupi hrabrosti i da uhapsi predsednika države Srbije, jer bukvalno na dnevnom nivou postoji zakonski osnov da on bude uhapšen – tvrdi Mladenović.\nUpad opozicije u zgradu RTS-a ocenjuje kao propuštenu šansu da se uspostavi jasan koncept i realni ciljevi, a potom i istraje u borbi za njih. Greška je i što se uprkos desetinama hiljada ljudi na protestima nije izrodila neka nova građanska opozicija.\nIzgubljena je bitka na polju animiranja građana koji su nezadovoljni, ali nisu izlazili na izbore, jer opozicija ne ume da kanališe to nezadovoljstvo – dodaje Mladenović.\nAktuelna opozicija, dodaje, ne predstavlja opoziciono građanstvo u Srbiji i pored najgore na svetu vlasti koju imamo.\nIzbori koji bi trebalo da se održe na proleće sledeće godine su za reditelja već sada farsa i bojkot izbora je, dodaje, ono oko čega opozicija treba da bude jedinstvena.\nNe može se i ne treba simulirati demokratija učestvovanjem na izborima, jer je na vlasti ogoljena diktatura finansijsko-kriminalne interesne grupe. Treba dati da uzmu sve, da se jasno pokaže da je reč o diktatorskom režimu, zbog čega će možda jednog dana odgovarati, ali im učešćem na izborima ne treba davati legitimitet i simulirati demokratiju koje nema – napominje.\nPROČITAJTE JOŠ: BOLESNO: NAPREDNJACI NATERALI DECU DA DELE FLAJERE KOJI VREĐAJU OPOZICIJU!\nMišljenja je i da mora da bude jasno ko je opozicija i šta ona hoće, kao i da se mora okupiti grupa ljudi koja misli isto i koja će se obraćati građanima u ovim nemogućim medijskim uslovima. Oni treba da naprave set zakona i ponude ih kao buduću platformu kada dođu na vlast.\nDo radikalnog zaokreta se, ističe, dolazi mukotrpnim i poštenim radom, spremnošću da žrtvujete godine i godine svog života i robijate zbog svojih ideala.\nIpak, uveren je da opozicija nije spremna na to, već da je željna brzog uspeha i lakog naplaćivanja opozicionog delovanja.\nPROČITAJTE JOŠ: ARANĐELOVAC: DEČIJI FESTIVAL SA ZOKIJEM ŠUMADINCEM?!\nTagovialeksandar vučićdanica vučenićhapšenjeintervjukokan mladenovićnaprednjacisnssrpska napredna stranka


Vaskrsenje srpske vojne industrije (foto) - Sputnjik Srbija\n07:21 21.02.2017 (osveženo 14:33 21.02.2017) Preuzmite kraći link\nPosle uspešnog predstavljanja proizvoda srpske odbrambene industrije, predstavnici srpskih kompanija i Ministarstva odbrane Srbije su drugog dana sajma razgovarali o saradnji i sa komandantom Kopnene vojske Ruske Federacije general-pukovnikom Olegom Saljukovim, ali i sa predstavnicima Egipta i Kuvajta.\nVojnog analitičara Andreja Mlakara ne čudi ovakva reakcija stranih kupaca.\n„Srbija već dugi niz godina izlaže na ovom najvećem sajmu naoružanja i vojne opreme. Uspon Srbije u industriji naoružanja posle sankcija, NATO bombardovanja i kompletnog uništenja proizvodne infrastrukture počeo je 2003. godine kada je razvijena samohodna top haubica ’Nora‘. To je projekat iz doba JNA, ali je uz manje modifikacije doživeo pravi uspon i izvozni uspeh, pre svega zahvaljujući kupcima u jugoistočnoj Aziji, podsaharskoj Africi, pa čak i na indijskom potkontinentu, posebno u Bangladešu“, kaže Mlakar.\nOn dodaje da je jako važno napomenuti da vojna industrija u našoj zemlji radi uprkos gubicima.\n„Ovo je veliki uspeh srpske industrije, pre svega u proizvodnji artiljerijskog naoružanja. Jednim delom je ona učestvovala u proizvodnji tenka M-84, ali veliki iskorak je napravila u proizvodnji višenamenskog borbenog vozila „Lazar“. Predstavljene su pre svega dve verzije tog vozila — „Lazar 3“, sa ruskom automatskom kupolom i borbenom stanicom na daljinsko upravljanje, i sa našom, domaćom, kalibra 12,7 milimetara. To pokazuje da je Srbija značajno napredovala u industriji naoružanja u odnosu na ono što su neke zemlje u regionu predviđale, da Srbija više nema kapacitete za tako nešto, pre svega za proizvodnju složenih borbenih sistema“, kaže sagovornik Sputnjika.\nMlakar dodaje da se Srbija polako ali sigurno i zasluženo vraća na lidersku poziciju proizvođača oružja u regionu.\n"Miloš" - terensko oklopno vozilo namenjeno za izviđačka, patrolna i specijalna dejstva, zaštićeno od protivtenkovskih mina\n„Samo nam Hrvati dišu za vratom, što se tiče balističke opreme — ali što se tiče svih ostalih, oni su daleko za nama“, kaže on. „Srbija je u proizvodnji složenih borbenih sistema na mestu koje apsolutno zaslužuje. Sad ostaje samo da se vidi li će pojedini naručioci prihvatiti da se određeni programi realizuju. Zahtevi tržišta za takvim naoružanjem su dosta složeni — kupci imaju različite potrebe, sve zavisi od njih… Zasad je Srbija zauzela značajno mesto u proizvodnji artiljerije, i ostaje nam da se probijemo u prodaji višenamenskih borbenih oklopnih vozila. Tu ćemo imati ozbiljne rivale, ali Srbija svakako ima šanse i potencijala da unapredi i taj segment“, zaključuje Andrej Mlakar.\nInače, gost na štandu srpske odbrambene industrije bila je i višečlana delegacija iz Kuvajta, koju je predvodio načelnik Generalštaba general-potpukovnik Muhamed Kaled el Kader. U razgovoru sa predstavnicima srpske vojne industrije tema je bio asortiman naših proizvoda, a posebno interesovanje iskazano je za ubojita sredstva za vođenje protivoklopne borbe, kao i za motor za tenk poboljšanih karakteristika.\nPredstavnici srpske vojske i odbrambene industrije imali su poseban sastanak i sa komandantom Kopnene vojske Ruske Federacije general-pukovnikom Olegom Saljukovim. Bilo je reči o mogućem razvoju saradnje u oblasti vojnotehničkih potencijala dveju zemalja, a to je ujedno bila i prilika da se prokomentarišu iskustva i rezultati iz prethodnog Tenkovskog biatlona, održanog u Rusiji, na kojem su pripadnici Vojske Srbije pokazali odlične sposobnosti.\nInače, na međunarodnoj izložbi naoružanja i vojne opreme „Ajdeks 2017“ učestvuje više od 1.200 kompanija iz 57 zemalja. Najveći svetski proizvođači grupisani su u nacionalne paviljone, a najveći je nemački, sa površinom od 4,5 hiljade kvadrata, a prate ga turski, kineski, francuski, američki i ruski paviljon. Svoje kapacitete predstavljaju i srpske kompanije — „Jugoimport SDPR“, „Sloboda“, „Prva petoletka“, „Zastava oružje“, „Krušik“ i „Borbeni složeni sistemi“.\nsajam naoružanja, odbrambena industrija, Vojska Srbije, saradnja, Andrej Mlakar, Kuvajt, UAE, Egipat, Srbija


Radio Televizija Crne Gore u 2015 ostvarila dobit od 792.000 evra - Advertiser Serbia\nS ovim u veziCrna GoraMedijiRade Vojvodić RTCGradioRegionRTCGtelevizija\nPODGORICA – Radio Televizija Crne Gore pozitivno je poslovala u 2015. godini i ostvarila dobit od 792 hiljade evra, saopšteno je na sednici Saveta RTCG\nFinansijska direktorka Javnog servisa, Valentina Šćekić, kazala je da se pozitivni rezultati ostvaruju treću godinu zaredom.\nOna je, prenosi Portal RTCG, navela da i dalje za RTCG ostaju otvoreni problemi kao što je spor sa RDC-om i neusvajanje zakona o javnim radio-difuznim servisima, čije će odredbe uticati na kolektivni ugovor.\nSavet je odlučio da se prošlogodišnja dobit rasporedi na dugove iz ranijeg perioda.\nČlan Saveta, Goran Đurović, pozvao je poslanike Skupštine da „povedu računa o budžetu Javnog servisa“. Njegov predlog je da se za RTCG umesto 0,3 iz državnog budžeta izdvaja 0,5 odsto BDP-a.\n„Potrebno je obezbediti stabilnu finansijsku osnovu za poslovanje Javnog sevisa. A potrebno je povećati i pritisak na generalnog direktora RTCG – ako u ovoj godini Javni servis bude negativno poslovao, s minusom od makar jednog eura, direktor i Savet treba da snose odgovornost„, smatra Đurović.\nPredsednik Saveta, Vladimir Pavićević, saopštio je da se još nisu sastali predstavnici dva sindikata RTCG i Radne grupe koja radi na kolektivnom ugovoru.\n„Očekujem da će se to desiti do kraja sedmice„, kazao je Pavićević.\nTo će direktno uticati i na sistematizaciju radnih mesta. Šef pravne službe RTCG, Dragan Marković, naručio je da će do sredine jula biti spremna nova organizaciona šema.\nGeneralni direktor Javnog servisa, Rade Vojvodić, smatra da u toj šemi treba izjednačiti tri sektora, te da Portal, isto kao Radio i Televizija, treba da ima programskog direktora.\n„Mislim da bi to doprinelo profesionalizaciji i daljem jačanju nezavisnosti ove kuće. Zadovoljan sam što već funkcionišu urednički kolegijumi Portala, Radija i Televizije„, kazao je Vojvodić.\nČlan Saveta, Perko Vukotić, takođe je ocenio da je dobar potez „približavanje“ novinara 3 medija i formiranje integrisanog njuz-ruma.\n„Drago mi je i što se radi na racionalizaciji troškova, tako da jedan novinar može da spremi priču za tri vrste medija. Takav novinar je novinar budućnosti„, poručio je Vukotić. On smatra da bi trebalo raditi na dodatnoj edukaciji novinara, organizovati seminare, obuke i sl. Za sve zaposlene.\nVojvodić je istakao da su, nakon što je RTCG bila domaćin Generalne skupštine evropskih javnih servisa u Budvi, sa više evropskih adresa stigla pisma zahvalnosti.\n„Moram da se pohvaliti organizacijom tog događaja. Ne samo da smo razmenili mišljenja o radu i izazovima javnih servisa, već su tu bili okupljeni profesionalci, u lijepom ambijentu, na lepom mestu … Radnici u reportažnim kolima su uradili odličan posao. Drago mi je što je takva poruka i slika pošla iz male zemlje i iz malog javnog servisa„, kazao je Vojvodić.\nOn je, takođe, saopštio da je Televizija Crne Gore u junu bila nagledaniji, prema istraživanju koje je radio IPSOS.\nĐurović je na to dodao da bi se već trebalo pripremiti za novo, dubinsko istraživanje gledanosti i poverenja. Ponovio je stav da bi do 1. jula 2017. RTCG trebalo da bude medij sa najviše poverenja, te da, ako se to ne ostvari, menadžment mora snositi posledice.\n„Raduju me ovi podaci iz juna, ali proći će leto, Evropsko prvenstvo i Olimpijada, a gledanost treba zadržati i nakon toga„, kazao je Đurović.\nNetflix možda ponudi i offline gledanje