Četiri načina da sprečite seksualnu eksploataciju odbegle dece | atina\nČetiri načina da sprečite seksualnu eksploataciju odbegle dece\nDeca odbegla od kuće jedna su od populacija u najvećem riziku od seksualne eksploatacije. Nedavna studija o seksualnoj eksploataciji odbegle dece Univerziteta u Denveru otkrila je da je skoro 10% intervjuisane odbegle dece izjavilo da su pribegli učešću u komercijalnom seksu, ili bili prisiljeni na to, kako bi opstali na ulici.\nPregledali smo studiju, i identifikovali četiri ključna razloga zbog kojih se odbegla omladina nalazi u toliko visokom riziku od seksualne eksploatacije, kao i moguće načine na koje možete da pomognete u borbi protiv svakog od njih.\nNedostatak hrane i resursa\nKada deci nisu ispunjene osnovne potrebe kao što su hrana, smeštaj, ili nemaju druge životne namirnice, ona mogu da dospeju u veći rizik od onih koji zarađuju novac eksploatacijom mladih. Prema podacima Nacionalne službe za pomoć deci odbegloj od kuće, seksualna eksploatacija ove dece događa se u prvih 48 sati od napuštanja doma, u zamenu za zadovoljavanje osnovnih potreba.\nJedan od načina da se ublaži rizik od seksualne eksploatacije odbegle dece izazvan nedostatkom hrane i skloništa je podrška banaka hrane, i skloništa za maloletne beskućnike. Nacionalna služba za pomoć odbegloj deci takođe je odličan izvor za one koji traže pomoć, kao i za one koji žele da je ponude.\nStudija Univerziteta u Denveru pokazala je da je mnoštvo mladih napustilo svoje domove zbog nekog vida zlostavljanja, uključujući i seksualno zlostavljanje. Ista studija zaključuje da istorija zlostavljanja decu stavlja u viši rizik od daljeg seksualnog zlostavljanja. Rad na rešavanju pitanja zlostavljanja i bežanja od kuće važan je za smanjenje broja dece koja završe na ulici, u riziku od dečije eksploatacije.\nTorn je ponosan na partnerstvo sa nekoliko organizacija koje pomažu omladini odbegloj od kuće, kao što su Nacionalni Centar za nestalu i eksploatisanu decu (NCMEC), i GEMS Devojke, koja osnažuje devojke da izađu iz industrije komercijalnog seksa.\nZloupotreba droge i alkohola\nUniverzitet u Denveru otkrio je da je hronična upotreba droge i alkohola u visokoj korelaciji sa seksualnom eksploatacijom, naročito komercijalnom seksualnom eksploatacijom od strane makroa. Studija je otkrila da su određene droge, kao što su krek, ekstazi, morfin, metamfetamin, i ketamin, u značajnijoj korelaciji sa komercijalnom seksualnom eksploatacijom.\nObraćanje pažnje na zavisničko ponašanje ili upotrebu droge kod dece o kojoj brinete može da pomogne u sprečavanju dalje zloupotrebe i/ili bežanja od kuće. Više informacija o tome možete da saznate u našem postu o znakovima upozorenja za odbeglu decu i seksualnu eksploataciju dece.\nStudija je takođe povezala decu lošeg mentalnog zdravlja sa višim stopama komercijalne seksualne eksploatacije. Depresija i pokušaj samoubistva identifikovani su kao znakovi upozorenja na loše mentalno zdravlje i rizik za seksualnu eksploataciju.\nMreža za podršku porodici NCMEC-a ima velike resurse na temu kako roditelji mogu identifikovati pokazatelje mentalnog zdravlja, i kako mogu da pomognu da se spreči seksualna eksploatacija dece. Više o mreži možete da saznate ovde.\nBEFREE kratak tekstualni kod\nTornov BEFREE kratak kod još jedan je resurs koji omogućava pojedincima da potraže pomoć ukoliko se nalaze u situaciji eksploatacije, ili su zabrinuti da se njima bliske osobe eksploatišu. Više o BEFREE kodu možete da pročitate ovde.


Partizan je u završnici prvog duela sa Kraljevčankama uspeo da u poslednjih pet minuta nadoknadi "-8", trijumfujući u hali "Vizura sport" sa 80:78 (21:21, 16:25, 18:19, 25:13) uz nove bravure Ivanke Matić. Ona je predvodila osvajačice Kupa sa 32 poena i 15 skokova, dok je u taboru Kraljeva najbolja bila Tamara Bajić sa 25 poena.\nCrvena zvezda je daleko lakše obavila svoj uvodni zadatak u doigravanju. Crveno-bele su sa 75:45 (19:17, 23:16, 17:2, 16:10) savladale ekipu Radivoj Korać, uz maestralnu defanzivnu igru u trećoj deonici.\nZvezda je najefikasnije igračice imala u Adamovićevoj (13 poena), Bogićeićevoj (12) i Ivani Katanić (10), a kod gošći je to bila Tomaševićeva (11).\nPolufinalne serije koje se igraju na dve pobede nastavljaju se u sredu 4. aprila, kada će Radivoj Korać ugostiti Zvezdu, a Kraljevo ekipu Partizana.


Dio “Turskog toka” kroz Srbiju do sredine decembra – Biznis.ba\nNaslovnaRegijaDio “Turskog toka” kroz Srbiju do sredine decembra\nobjavljeno 06. jun 2019. u 20:20\nMinistar rudarstva i energetike Srbije Aleksandar Antić i predsjednik Upravnog odbora “Gasproma” Aleksej Miler konstatovali su na sastanku u Sankt Peterburgu da postoje svi uslovi da linijski dio gasovoda “Turski tok” kroz Srbiju bude završen sredinom decembra, kao što je i planirano.\nAntić je naglasio da je to veliki i važan projekat za Srbiju.\n“To menja poziciju Srbije na gasnoj mapi i dugoročno obezbeđuje da ima sigurno snabdevanje gasom i da može dodatno da se gasifikuje. Omogućiće dalju reindustrijalizaciju zemlje i nove projekte”, rekao je on za “Tanjug”.\nAntić je naveo da je sa Milerom razgovarao i o daljoj gasifikaciji Srbije i da će jedan od prioriteta zajedničkog rada u budućnosti biti alternativna gasifikacija, odnosno mogućnost gasifikovanja onih djelova države koji nisu pokriveni mrežom gasovoda tako što bi se omogućilo snabdjevanje gasom koji bi se proizvodio u Srbiji.\nPrema njegovim riječima, Miler je naveo da će “Gasprom” nastaviti da redovno snabdjeva Srbiju gasom.


KLJUCNI AKTERI NA MAKEDONSKOJ POLITICKOJ SCENI | Institute for War and Peace Reporting\nKLJUCNI AKTERI NA MAKEDONSKOJ POLITICKOJ SCENI\nIWPR predstavlja glavne politicke aktere u Makedoniji uoci opstih izbora.\nDemokratskim poretkom koji je nastao tokom protekle decenije u Makedoniji dominiraju centralizovane politicke stranke. Sve njih odlikuje nizak nivo unutrasnje demokraticnosti i nedostatak mehanizama kontrole.\nNa vrhu ovih piramidalnih stranackih struktura koje neodoljivo podsecaju na komunisticka vremena nalaze se predsednici partija, koji uzivaju znatnu politicku i finansijsku moc.\nTo je razlog zbog koga su izbori u Makedoniji uvek imali dimenziju veoma personalizovanih sukoba izmedju stranackih lidera i njihovih najblizih saradnika.\nMedju etnickim Makedoncima, oduvek je postojao zestok sukob izmedju dva mlada partijska lidera dve glavne suprotstavljane opcije: na levici, predsednik Socijaldemokratskog saveza Makedonije, SDSM, Branko Crvenkovski, i na desnici, lider Unutrasnje makedonske revolucionarne organizacije - Demokratske partije za makedonsko nacionalno jedinstvo, VMRO-DPMNE, Ljupco Georgijevski.\nCrvenkovski, cetrdesetogodisnji elektroinzenjer, predvodi SDSM od 1991. godine kada je ova stranka usvojila socijaldemokratski program i odbacila staro komunisticko nasledje.\nOn je bio premijer od septembra 1992. godine, pa sve do poslednjih parlamentarnih izbora u novembru 1998. godine, kada je VMRO-DPMNE porazio SDSM i formirao novu vladu. Te 1992. godine Crvenkovski je bio najmladji evropski premijer - 29 godina star.\nBranko Crvenkovski pripada generaciji politicara koji su doprineli uspostavljanju nezavisne i suverene Makedonije izbegavsi krvavi masakr u drugim delovima bivse Jugoslavije za koji je odgovoran Slobodan Milosevic.\nOni koji poznaju lidera SDSM-a kazu da se radi o veoma inteligentnom coveku koji je sve "tajne" visoke politike naucio od svog mentora, bivseg predsednika i osnivaca SDSM-a Kire Gligorova. Crvenkovskog pre smatraju pragmaticnim politicarem nego ideologom.\nPosle neuspesnog atentata na Kiru Gligorova u oktobru 1995. godine, Crvenkovski je odstranio reformiste iz redova svoje stranke. Tokom perioda koji je usledio, izgledalo je da se prava moc polako prenosi sa vladinih ministarstava na stranacke zvanicnike iz SDSM-a i njihove albanske koalicione partnere iz Partije demokratskog prosperiteta, PDP, koji su prevashodno bili zainteresovani za licno bogacenje. Svako ko bi se tome suprotstavio bi bio uklonjen ili prisiljen da dâ ostavku na polozaj.\nVlada Branka Crvenkovskog pala je 1998. godine, uglavnom zbog razocarenja biraca izazvanog bolnim ekonomskim i politickim tranzicionim procesom. Gradjani su sve vise povezivali vladajucu strukturu sa korupcijom i kriminalom. Suoceni sa neprestanim padom zivotnog standarda, biraci su kaznili SDMS glasajuci za opozicionu VMRO-DPMNE.\nNeobicno je da je Crvenkovski od pitanja korupcije i kriminala u kojima je navodno ogrezla sadasnja vlada nacinio glavnu temu svoje predizborne kampanje ove godine. "Ova vlada ne samo da se ne bori protiv kriminala vec mu pruza zastitu", rekao je Crvenkovski. "Makedonija ne moze naci svoju srecu ukoliko je 200 ili 300 ljudi bogato dok je preostalih 2.300.000 siromasno. Takva drzava nema perspektivu ni buducnosti."\nNjegov veciti rival je samo cetiri godine mladji Ljupco Georgijevski. Ovaj profesor komparativne knjizevnosti nikada se nije bavio bilo cim drugim sem politikom. On je predsednik VMRO-DPMNE od osnivanje ove stranke u aprilu 1991. godine.\nKada je imao samo 25 godina, 1991. godine, Georgijevski je postao potpredsednik Makedonije u vreme Kire Gligorova. Osam meseci kasnije se povukao sa tog polozaja. U njegovoj biografiji se tvrdi da je bio "nezadovoljan tempom transformacije iz komunizma u demokratiju". Proveo je osam teskih godina u opoziciji.\nGeorgijevski je postao predsednik svoje stranke ne samo zbog toga sto je bio mlad i romanticarski nacionalista, vec i zato sto su stariji i iskusniji politicari iz VMRO-DPMNE mislili da ce njime moci da manipulisu.\nPokazalo se, medjutim, da je Georgijevski tvrd orah i politicar koji brzo uci. Razlicite partijske frakcije, neke uz pomoc tajne policije, pokusale se da ga uklone iz vrha stranke, ali bez uspeha. Posle izborne pobede njegove partije 1998. godine, Georgijevski je postao premijer.\nNjegova stranka VMRO-DPMNE pobedila je na izborima nakon sto se odrekla svog tvrdokornog nacionalizma u drugoj polovini devedesetih. Do tada je recnikom i programom ove stranke dominirala nacionalisticka, antialbanska retorika udruzena sa jakom dozom antikomunizma i duboko ukorenjenom sumnjicavoscu prema susednoj Srbiji i medjunarodnoj zajednici.\nMedjutim, VMRO-DPMNE i sam Georgijevski ublazili su svoju retoriku i poceli da zagovaraju suzivot sa albanskom zajednicom. Tokom 1997. i 1998. godine, Georgijevski je potpao pod uticaj Vasila Tupurkovskog, predsednika Demokratske alternative, DA, koji ce kasnije postati pokretacka snaga u vladi Ljupca Georgijevskog, kao i Arbena Dzaferija, albanskog politickog gurua, koji predvodi Demokratsku partiju Albanaca.\nPod njihovim uticajem, Georgijevski je ublazio svoj nacionalisticki stav i tako postao prihvatljiviji ne samo za medjunarodnu zajednicu vec i za mnoge makedonske glasace koji su ga i doveli na vlast 1998. godine.\nGeorgijevski je nesporni harizmatski vodja VMRO-DPMNE. Njegovim potezima na politickoj sceni prevashodno upravljaju instinkti, a manje znanje i politicka mudrost. On je autor dva romana i zbirke poezije koja je provokativno erotska. Njegove pesme su se cesto pojavljivale u lokalnoj stampi.\nNjegov sveukupni pristup iskazao je svoje manjkavosti u kontekstu slozene bezbednosne i politicke situacije koja je kulminirala kosovskom krizom 1999. godine i oruzanim sukobom u samoj Makedoniji 2001. godine.\nPod pritiskom zbog slabasne makedonske privrede i sumorne bezbednosne i politicke situacije, svestan sopstvene odgovornosti za takvo stanje, Georgijevski se vratio starim navikama i pricama o "stranim zaverama", "zakulisnim diplomatski igrama" na Balkanu, "unutrasnjim neprijateljima" medju novinarima i opozicijom, i tako redom.\nCak iako izgubi ove izbore, cini se da niko nece ugroziti njegov polozaj predsednika stranke, uprkos cinjenici da opozicija tvrdi kako ga je cetiri godine na vlasti ucinilo "jednim od najbogatijih ljudi na Balkanu".\nPredizborna strategija Ljupca Georgijevskog je jednostavna: on zeli da onemoguci postizbornu koaliciju izmedju SDSM i albanske Demokratske unije za integraciju, DUI, optuzujuci Crvenkovskog da zeli savez sa "teroristom" - misleci pri tome na stranackog lidera DUI, bivseg predstavnika Oslobodilacke nacionalne armije, ONA, Alija Ahmetija.\nGeorgijevski se tako nada da ce DPA Arbena Dzaferija biti jedini potencijalni partner iz redova albanske manjine za novu vladu koji bi formirao SDSM u slucaju izbornog uspeha.\nUkoliko Dzaferijev DPA udje u vladu, Georgijevskom ce biti lakse u opoziciji jer se bujanje korupcije i kriminala povezuje sa VMRO-DPMNE i DPA, odnosno, sa Georgijevskim i Dzaferijem. Da bi zastitio sebe, Dzaferi ce morati da stiti i Ljupca Georgijevskog.\nMedjutim, posle niza godina dominacije harizmatskog lidera Arbena Dzaferija, stanje u etnickoj albanskoj zajednici se komesa. Proslogodisnja kriza izbacila je nove licnosti na politicku scenu - i to najpre Ali Ahmetija.\n"Buducnost Makedonije je u funkcionalnoj demokratiji i uspostavljanju poverenja izmedju dveju etnickih zajednica, a ne u nasilju", izjavio je Ahmeti za IWPR proslog aprila. Samo godinu dana kasnije, u planinama oko Tetova, Ahmeti je predvodio albanske gerilce. Vecina etnickih Makedonaca ga smatra teroristickim vodjom. Danas, on sebe smatra socijaldemokratom i zastupnikom politicke opcije koja se zalaze za pomirenje izmedju Makedonaca i Albanaca.\nOni koji poznaju Ahmetija opisuju ga kao hladnokrvnog i smirenog coveka. Kada prica, on se ponasa skromno i deluje tolerantno. Svestan je svog politickog neiskustva, ali njegovi poznanici kazu da je brzo "savladao tajne politike".\nAhmeti je rodjen pre 43 godine u Kicevu, u zapadnoj Makedoniji. On ne zna makedonski jezik. Dvadeset godina je radio u Svajcarskoj i otprilike isto toliko vremena je proveo na Kosovu. Tokom osamdesetih godina, bivsa jugoslovenska vlada ga je optuzila za iredentizam i nacionalisticke aktivnosti. U to vreme pripadao je tada brojnim marksisticko-lenjinistickim krugovima na Kosovu.\nKrajem devedesetih pod nadimkom komandant Abazi bio je jedan od osnivaca i organizatora Oslobodilacke vojske Kosova, OVK. Tokom 2001. godine postao je politicki lider Oslobodilacke nacionalne armije, ONA, pobunjenicke formacije koja je zapocela oruzani sukob u Makedoniji sto je zamalo dovelo do sveopsteg gradjanskog rata.\nAhmeti se nalazi na zvanicnoj americkoj crnoj listi pojedinaca osumnjicenih za umesanost u teroristicke aktivnosti upravo zbog svog angazovanja u ONA.\nOd potpisivanja Ohridskog sporazuma 13. avgusta prosle godine, kojim su unapredjena prava i status albanske manjine u Makedoniji, Ahmeti je u potpunosti podrzavao ovaj sporazum i postao jedan od njegovih najdoslednijih zagovornika.\nNe uspevsi da ujedini razlicite albanske politicke frakcije pod okriljem Albanskog koordinacionog veca, Ahmeti je osnovao sopstvenu politicku stranku, DUI, cija se predizborna kampanja prevashodno zasniva na doslednoj implementaciji Ohridskog sporazuma.\nIstrazivanja javnog mnjenja ukazuju da ce DUI biti nesporni pobednik na izborima unutar manjinske albanske zajednice. Ahmeti je izjavio da ce uzeti ucesca u formiranju bilo koje vlade, ali da bi radije saradjivao sa socijaldemokratima Branka Crvenkovskog. "Ja sam socijaldemokrata", rekao je novinarima prosle jeseni.\nNasuprot Ahmetiju u albanskom taboru se nalazi Arben Dzaferi, star 54 godine. Bivsi sef predsednickog kabineta na Kosovu za vreme komunizma osamdesetih godina, Dzaferi je izgradio svoju karijeru i politicki profil upravo na Kosovu tesno saradjujuci sa bivsim liderom pokrajinskog Saveza komunista, Kacusom Jasari.\nPre nego sto je postao politicki aktivan, radio je kao glavni i odgovorni urednik TV Pristina. Jugoslovenska policija ga nikada nije hapsila ili pritvorila zbog njegovih politickih stavova ili podrske albanskom iredentizmu na Kosovu tokom osamdesetih.\nU Makedoniju je dosao pocetkom devedesetih posle raspada bivse Jugoslavije i pridruzio se jedinoj etnickoj albanskoj stranci na makedonskoj politickoj sceni u to vreme - PDP.\nDzaferi je, u saradnji sa mladim i ambicioznim Menduhom Tacijem (koji je kasnije postao potpredsednik DPA i njegova desna ruka), zapoceo stvaranje frakcije unutar PDP-a koja se suprotstavljala tada umerenom politickom kursu ove partije, koja je u to vreme bila na vlasti.\nDzaferijeva prilika da se odvoji od PDP-a i osnuje sopstvenu stranku ukazala se tokom krize oko kontroverznog Univerziteta u Tetovu. Dzaferi je podrzao ideju stvaranja univerziteta na albanskom jeziku - koji je makedonska vlada odbila da prizna - i napao PDP na cijem je celu tada bio Abdurahman Aliti jer nije pruzio otpor makedonskim naporima da se univerzitet zatvori.\nPosle rascepa sa PDP-om i osnivanja DPA 1994. godine, Dzaferi je usvojio radikalniju politicku liniju u odnosu na svoju bivsu stranku. Za kratko vreme je postao veoma popularan medju Albancima u Makedoniji i na Balkanu, a posecivali su ga izaslanici sa Kosova, iz Albanije, i albanske dijaspore.\nPri sticanju svog autoriteta medju Albancima, Dzaferiju je znacajno pomogla njegova misteriozna bolest. Njegovi usporeni pokreti, tih i saputav glas, koji mu daju auru mudraca, verovatno su posledica retkog oblika Parkinsonove bolesti.\n"Imam ozbiljnih zdravstvenih problema, ali znam kako da moje lose zdravlje ucinim delom moje licnosti i da zivim s tim", izjavio je u intervjuu za jedan magazin u februaru 2000. godine.\nNa opstim izborima 1998. godine, DPA je osvojila manje glasova od PDP-a, ali Dzaferi je prihvatio ponudu Georgijevskog da formiraju novu koaliciju.\nOd tada, njegovu stranku neprestano su optuzivali za korupciju, skoro na isti nacin kao sto je to bio slucaj sa PDP-om u proslosti. Ova cinjenica - skupa sa neuspehom vlade da unapredi prava Albanaca - razlog je za pojavu Oslobodilacke nacionalne armije, ONA, na politickoj sceni.\nIso Rusi, izdavac i urednik skopskog nedeljnika na albanskom jeziku "Lobi", kaze da je Dzaferi izjavio kako je "prihvatio zakone politike: politika je prljava i trebalo bi je na takav nacin i voditi! Ako ste na vlasti, to znaci priliv novca, a ako ga ne uzmete, neko drugi ce to uraditi".\n"To su principi kojima se sluzi Dzaferi kao politicar nasuprot Dzaferiju - intelektualcu i opozicionom lideru", zakljucio je Rusi.\nDzaferi je osudio ovakve optuzbe kao deo "namere da se unisti imidz Albanaca, a da se on predstavi kao mafijas".\nImajuci u vidu popularnost Ahmetijeve stranke, Dzaferi je na samom pocetku predizborne kampanje ponovo stavio naglasak na radikalizam svog DPA, otvoreno tvrdeci da Ohridski sporazum nije stavio tacku na albanske zahteve u Makedoniji.\nPrema izvestajima medija na albanskom jeziku, njegov potpredsednik Taci javno je zatrazio ujedinjenje svih "albanskih teritorija" u Evropi u jednu drzavu.\nDzaferijeva porodica vec mnogo godina zivi u Norveskoj. U nekim kosovskim krugovima kolaju glasine da gradi veliku kucu u Pristini. To je dovelo do pojave izvestaja u medijima prema kojima bi se, navodno zbog pogorsanog zdravstvenog stanja, Dzaferi mogao povuci iz politike.


Institut tehničkih nauka SANU - Novosti 27. maj 2008\nEvropska politika u oblasti nauČnoistraŽivaČkog rada – 25 godina razvoja\nIzvod iz teksta: Hermann Grimmeiss, Paul Siffert, "European Research Policy: 25 Years Development", MRS Bulletin 33 : 10 (2008) 895–897.\nTokom poslednjih deset godina i Evropska komisija i vlade nekih evropskih zemalja u više navrata su skretali pažnju na sve veći raskorak u oblasti nauke u Evropi i Sjedinjenim Američkim Državama. Razlike posebno dolaze do izražaja kada je u pitanju nauka o materijalima i zapažaju se u obimu istraživanja, značaju i multidisciplinarnom karakteru ove discipline. Evropska komisija je ukazala na nekoliko razloga zbog kojih se raskorak u razvoju i dalje produbljuje i ukazala da „danas evropski univerziteti nisu konkurentni univerzitetima glavnih partnera“, te da Evropi nedostaje sposobnost da znanje pretvori u proizvode i usluge zato što evropska infrastruktura ne odgovara u potpunosti potrebama industrije. Saradnju između univerziteta i industrije otežava činjenica da se intelektualna svojina ne tretira na isti način u 27 zemalja članica Evropske unije.\nZanimljivo je i zabrinjavajuće u isto vreme da oko 50 odsto Evopljana koji postdiplomske studije završavaju u SAD tamo ostaje nekoliko godina, a neki se u SAD i trajno naseljavaju. Pored toga, tokom poslednjih 30 godina Nobelova nagrada u oblasti fizike, hemije i medicine uglavnom se dodeljuje naučnicima koji rade u SAD, iako se pažljivijom analizom utvrđuje da znatan broj ovih laureata čine Evropljani. Zato se naučnici u Evropi pitaju kako je moguće da istraživanja koja se obavljaju u SAD više zavređuju Nobelovu nagradu od istraživačkih projekata koji se realizuju u Evropi.\nSlična, po Evropu nepovoljna poređenja mogu se izvući i iz drugih analiza, kao što je rangiranje univerziteta. Bez obzira na metodologiju rangiranja, tek nekoliko evropskih univerziteta se u najnovijim procenama našlo među 40 vodećih svetskih univerziteta. Vodeći evropski univerziteti se nalaze u Velikoj Britaniji, Francuskoj i Švajcarskoj, a na listi nema nijednog univerziteta iz Nemačke, Skandinavije ili Južne Evrope. Još jedan razlog za brigu jeste i činjenica da studenti iz Evrope znatno češće napuštaju studije od neevropskih kolega, te da u nekim zemljama Evrope tek 50 odsto studenata završava studije. Da li se na taj način racionalno troše budžetska sredstva namenjena univerzitetima?\nIako se može navesti još mnogo primera, već i ovi koje smo pomenuli trebalo bi da podstaknu Evropljane na razmišljanje o uzrocima ovakve situacije. U evropskim naučnim krugovima prisutno je načelno slaganje da navedeni problemi nemaju veze sa kreativnošću, inteligencijom ili novcem, što potvrđuje i Evropska komisija, već da su u vezi sa osnovnom strukturom istraživačkog rada.\nKada je u pitanju struktura organizacije istraživačkog rada, za Evropu se može reći da još uvek treba mnogo toga da nauči i da nigde na svetu ne postoji takav pristup i takva podrška istraživanjima kao što je to slučaj u Evropskoj uniji.\nTrenutno se u 27 država članica Evropske unije sprovode manje-više ista istraživanja, ali na različitom nivou. U većini oblasti prisutna je velika fragmentacija osnovnih istraživanja zbog porasta broja univerziteta tokom poslednje dve decenije. Iako je veća dostupnost visokog obrazovanja u principu pozitivna činjenica, ona je za posledicu imala smanjivanje broja institucija koje istražuju slične probleme i, štaviše, smanjivanje finansijskih sredstava i resursa – i infrastrukture i ljudskih resursa – ispod kritične tačke. Pored toga, veći deo novih univerziteta izvorno su uglavnom bili obrazovne ustanove, odnosno niskobudžetne ustanove.\nEvropska komisija je u više navrata isticala da će prostora za javno finansiranje biti sve manje, uz preporuku evropskim univerzitetima da novac za istraživanja obezbeđuju iz sopstvenih izvora prodajom usluga i prototipova. S druge strane, uspešnost i rangiranje univerziteta zavise od srednjoročnih i dugoročnih istraživanja i ne zasnivaju se na krakoročnim istraživačkim projektima za potrebe industrije.\nSve češće se može čuti mišljenje da Evropa ne koristi efikasno istraživačke potencijale i prednosti Evrope kao celine. Istraživanja se u Evropi sprovode na tri nivoa: regionalnom, nacionalnom i evropskom. Zbog različitih kultura koje srećemo u evropskim zemljama trebalo bi uvesti nacionalne istraživačke savete koji bi nadgledali istraživanja na regionalnom i nacionalnom nivou. Evropska komisija bi trebalo da se stara o istraživanjima na evropskom nivou, ne samo kroz podršku najboljim istraživačima nego i tako što će povezivati najznačajnije laboratorije na evropskim univerzitetima sa najbolje opremljenim evropskim istraživačkim institutima koji imaju razvijenu saradnju sa privatnim sektorom. Naravno, time se ne sme ugroziti kvalitet istraživanja i mogućnost da se na evropskim univerzitetima i dalje razvijaju istraživanja motivisana naučnom radoznalošću.\nU Evropi je veoma mali broj naučnika zaista zadovoljan trenutnim razvojem Okvirnih programa (Framework Programs). U SAD vlada mišljenje da se evropski okvirni programi svode na „potrošene milijarde bez pravih rezulata“. Mreže koje se u Evropi formiraju zahvaljujući podršci EU, kao što su Integrisani projekti (IP), često nemaju jasno definisane ciljeve i programe, a struktura im je nedovoljno čvrsta. Organizovanje u konzorcijume otkrilo je velike probleme u upravljanju, nedovoljnu fleksibilnost i tek neznatno smanjivanje administracije i birokratskog aparata.\nKada je u pitanju formiranje Mreža izvrsnosti (Networks of Excellence), kriterijumi za definisanje „izvrsnosti“ nisu bili jasno utvrđeni, pa su se prijavljivali veliki konzorcijumi koje je bilo teško kontrolisati, često bez partnera iz sfere industrije. Zbog ograničenog budžeta, naučnici koji su učestvovali u ovakvim projektima smatrali su da oni nisu imali prave istraživačke ciljeve, te da je jedini cilj mreža izvrsnosti bio da pokriju putne troškove učesnika neformalnih sastanaka.\nEvropski istraživački savet (European Research Council) je pokrenut kao nezavisna autonomna struktura kojom rukovodi naučni savet sa godišnjim budžetom od oko jedne milijerde eura. On pruža dve vrste pomoći u procesima razvoja „odozdo nagore“: donacije za početnike i „napredne“ donacije. Donacije za početnike se dodeljuju perspektivnim rukovodiocima naučnih projekta koji tek treba da ustanove ili učvrste nezavisne istraživačke timove koji će realizovarti nezavisne naučne projekte u Evropi. Ovaj program je namenjen mladim istraživačima koji bi mogli da postanu svetski priznati rukovodioci nezavisnih projekata i nudi do dva miliona eura za projekte koji traju do pet godina.\nEvropski tehnološki institut\nPočetkom 2005. godine predsednik Evrospke komisije, Hoze Manuel Barozo je pokrenuo inicijativu za osnivanje Evropskog tehnološkog univerziteta (European Institute of Technology) sa ciljem da se unapredi inovacija u Evropi kroz „trougao znanja“ koji čine industrija, obrazovanje i istraživanje. Ovaj koncept je izazvao veliko interesovanje i zabrinutost u evropskim naučnim krugovima, što je tokom poslednje dve godine dovelo do njegovih drastičnih izmena.\nU leto 2007. Evropska komisija je raspisala javni poziv za projekte koji za cilj imaju identifikaciju najboljih praksi vezanih za složene modele upravljanja na više nivoa, a koje bi se primenjivale u okviru koncepta Evropskog tehnološkog univerziteta, zasnovanog na modelu „Zajednica inovacije znanja“ (Knowledge Innovation Communities).\nKao što smo već pomenuli, Evropski istraživački savet ima podršku naučnih krugova širom Evrope upravo zato što je viđen kao najuspešnija struktura koja podržava osnovna istraživanja u Evropi. Ako se u bližoj budućnosti aktivnosti Evropskog istraživačkog saveta pored rešavanja problema pojedinih zemalja usmere na ostvarivanje evropskih ciljeva i ako se uspostavi bolja koordinacija sa programima koji se sprovode na nacionalnom nivou, Evropa bi uskoro mogla ponovo da postane konkurentna na globalnom nivou.\nDanas je Evropa još daleko od toga: Evropski istraživački savet prepoznaje i podržava male timove, dok nekoliko država promoviše i podržava veće delove univerzitetskih struktura, kao, na primer, Nemačka kroz program „Elite-Universitäten“. Pored toga, u oblasti osnovnih istraživanja nacionalne strukture obično pokazuju dobre rezultate u realizaciji malih projekata. Ipak, istraživačke grupe koje ih realizuju su uglavnom prilično male i, samim tim, nekonkurentne na globalnom nivou.\nSložićemo se da postoji nekoliko načina da se prevaziđu pomenuti problemi:\nU okviru koncepta „Zajednica inovacije znanja“ treba osnovati nekoliko itraživačkih instituta svetske klase u kojima će se okupiti najznačajniji naučnici u jasno definisanim oblastima, primeniti novi oblici upravljanja i posebna pažnja posvetiti obrazovnom preduzetništvu i programima inovacije.\nRezultate istraživanja treba približiti tržištu povezivanjem najistaknutijih laboratorija na evropskim univerzitetima u okviru jasno definisanih oblasti sa najbolje opremljenim istraživačkim institutima koji su već sarađivali sa privatnim sektorom. Ovi virtuelni centri će biti garant nezavisnosti evropskih univerziteta, a istovremeno će im omogućiti da se bave istraživanjima koja su motivisana isključivo naučnom radoznalošću. Virtuelni centri bi trebalo da budu polazište istraživačkih struktura koje prevazilaze nacionalne granice, a u kojima je administrativna odgovornost u rukama iskusnog izvršnog direktora potpomognutog naučnim odborom.\nInstitucije i organizacije koje nisu direktno uključene u ove dve strukture trebalo bi da se aktivno angažuju u obrazovanju na lokalnom ili regionalnom nivou, u programima obuke i istraživačkim i razvojnim programima u saradnji sa lokalnim industrijskim sistemima.\nTokom poslednjih 25 godina u Evropi je nastala prva prava velika međunarodna istraživačko-razvojno-tehnološka struktura. Iako Evropa treba još mnogo toga da nauči zbog razlika u naučnoj kulturi u različitim zemljama, ostvaren je bar jedan važan cilj: zahvaljujući evropskim istraživačkim programima, istraživači iz različitih evropskih zemalja više su usredsređeni na Evropu nego ranije. Zahvaljujući svom angažovanju u različitim programima, naučna zajednica Evrope je sada mnogo bolje informisana o tome ko se bavi kojom vrstom istraživanja u kojoj evrospkoj državi.Ovo je za posledicu imalo jačanje kontakata između pojedinaca i organizacija, što je u početnoj fazi važan korak ka ostvarivanju panevropske istraživačke zajednice.


Isplaćeni podsticaji za povećanje plata radnika | Banjaluka.net\nMinistarstvo privrede i preduzetništva Republike Srpske isplatilo je ukupno 4.911.857,24 KM privrednim subjektima u Republici Srpskoj, u skladu sa Zakonom o podsticajima u privredi Republike Srpske, na ime podsticaja za povećanje plata radnika, saopšteno je iz Biroa za odnose s javnošću Vlade Srpske.\nZa treći obračunski period jul-decembar 2020. godine zaprimljeno je ukupno 429 prijava, dok su sredstva odobrena za 395 privrednih subjekata za 14.074 radnika, a odnose se na zahtjeve koji su dostavljeni u periodu od 01. januara do 01. marta 2021. godine, navodi se u saopštenju.\nPravo na podsticajna sredstva imala su privredna društva i preduzetnici, koji su povećali plate zaposlenih, a ispunjavaju opšte i posebne uslove Zakona o podsticajima u privredi Republike Srpske.\nPo opštinama/gradovima najveći iznos podsticaja za povećanje plate radnika dodijeljen je privrednim subjektima sa područja grada Banjaluka, a zatim slijede grad Bijeljina i opština Stanari, saopšteno je iz Biroa za odnose s javnošću Vlade Srpske.\nNajveće iznose u dodjeli podsticaja za povećanje plate radnika imaju privredni subjekti iz oblasti prerađivačke industrije i oblasti proizvodnje električne energije, navodi se u saopštenju.\nMinistarstvo privrede i preduzetništva izvršiće u narednom periodu analizu primjene Zakona o podsticajima u privredi Republike Srpske koja će obuhvatiti četiri obračunska perioda za podsticaj za povećanje plate radnika.\nRadnu grupu za izradu analize će, pored predstavnika Ministarstva privrede i preduzetništva, činiti i predstavnici Ministarstva finansija, Poreske uprave, poslovne zajednice, sindikata i drugih organa.


Tom Vejts na “Rain Dogs” evropskoj turneji - Rock SvirkeRock Svirke\nTom Vejts na “Rain Dogs” evropskoj turneji\nTom Vejts najavio je seriju evropskih koncerata na kojima će izvoditi isključivo numere sa čuvenog albuma „Rain Dogs“.\nKoncerti su najavljeni kao nezaboravne večeri u kojima će publika uživati u pesmama sa jednog od najpoznatijiih albuma iz 1985. godine. Ovi nastupi će voditi fanove kroz „Rain Dogs“ intergralno, ali prilično slobodno, a s obzirom da je album prava riznica različitih formi i žanrova, za ovu ekskluzivnu priliku je Vejts okupio specifične muzičare među kojima je i sastav „Tiger Lillies“.\nTurneja počinje 10. jula u Lionu, a nastupi će biti održani i na džez festivalu u Montreu, zatim Londonu, Ajndhovenu i Parizu.\nTom Vejts koji je ove godine primljen u „Rokenrol kuću slavnih“ poslednju turneju je održao 2008. godine.


Dario Damjanović - Utakmica.rs\n28.5.2014. Radnički 1923 - Jagodina 1:1\nDefanzivni vezista je karijeru započeo u redovima Borca iz Šamca. Ubrzo je usledila epizoda u Srbiji, tačnije drugoligašu Radničkom iz Obrenovca, ali je dolaskom Boška Đurovskog na mesto trenera, umesto Milenka Kikovića „ispao“ iz koncepcije tima i vratio se u Bosnu.\nAfirmaciju je stekao u Modriči, tadašnjem članu Premijer lige BiH, nakon čega se obreo u Hajduku iz Splita, postavši prvi pravoslavac u timu sa Poljuda, nakon raspada Jugoslavije. Najbolji deo karijere je proveo u Splitu, da bi nakon toga nosio dres ruskog Luča iz Vladivostoka i nemačkog Kajzerslauterna. Povratak u Bosnu usledio je u dresu Čelika iz Zenice, a novi dolazak u Srbiju usledio je preko Novog Pazara. Nakon šest meseci, prešao je u Jagodinu i postao član tima koji je te 2013. osvojio Kup Srbije, nekoliko meseci kasnije, Damjanović je postigao prvi gol za "Ćurane" u evropskim takmičenjima, prvi je zatresao mrežu rivala u porazu od ruskog Rubina (2:3).\nIako defanzivni vezista, karakteristika karijere su mu debitantski golovi. U prvoj utakmici za Hajduk je zatresao mrežu Međimurja, u Novom Pazaru je pogodeo mrežu Radničkog iz Niša. A u prvom nastupu u dresu BiH, na prijateljskom susretu sa Makedonijom, postigao je dva gola.\nJelen Super Liga 2012/2013 Jagodina 11 5 3 3 10 1 882 0 0 5 0\nJelen Super Liga 2013/2014 Jagodina 22 9 7 6 20 2 1787 1 1787 10 0\nJelen Super Liga 2014/2015 Jagodina 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0\nJelen Super Liga 2012/2013 Novi Pazar 12 3 6 3 12 0 1080 4 270 6 2\nStranica učitana za 0.039727 sekundi.


Bošković: Tijesna saradnja sa zemljama saveznicama i partner\nBošković: Tijesna saradnja sa zemljama saveznicama...\nObjavljeno: 15.02.2020. • 21:00 Autor: Biro za odnose sa javnošću MO\nTokom sastanka potvrđena je kontinuirana politička podrška i ekspertska pomoć Kipra na planu evropskih integracija Crne Gore. Razgovor je bio prilika i za konstruktivnu razmjenu mišljenja o aktuelnom političkom trenutku u državama EU, kao i važnim bezbjednosnim izazovima od globalnog značaja.\nTokom konferencije, ministar Bošković je prisustvovao radnom ručku u organizaciji ministarke odbrane SR Njemačke, Anegret Kramp Karenbauer. Boškovič je čestitao ministarki na nedavno preuzetoj dužnosti i izrazio nadu da će se tokom njenog mandata nastaviti izuzetno dobra i intenzivna saradnja dvije države na polju odbrane. Naglasio je da se SR Njemačka u proteklim godinama pokazala kao pravi partner, a sada i saveznik Crnoj Gori na putu ispunjavanja NATO ciljeva sposobnosti i procesa modernizacije Vojske Crne Gore.\nMinistarka Karenbauer izrazila je zadovoljstvo što su odnosi dvije države na visokom nivou, naglašavajući važnost saradnje sa svim zemljama saveznicama, ne uzimajući u obzir veličinu zemlje ili brojčanost njene vojske. Kao potvrdu tome, Karenbauer je pohvalila doprinos naše zemlje kolektivnom sistemu, kao i učešće pripadnika Vojske Crne Gore u mirovnim misijama i operacijama, te izrazila zadovoljstvo zajedničkim učešćem u misiji „Odlučna podrška“ u Avganistanu.\nNa radnom ručku ministar se sastao i sa kolegama iz Sjedinjenih Američkih država, Markom Esperom, Rumunije Nikolajem Čukom i Makedonije Radmilom Šekerinskom.\nMinistar odbrane je održao i bilateralni sastanak sa glavnim predstavnikom za spoljnu politiku njemačke ekološke partije Alijansa'90/Zeleni, Omid Nouripourom, koji kao član Bundestaga predstavlja Saveznu državu Hesen. Tu je bilo riječi o ključnim programima i stavovima partije “zelenih”, po pitanju migracija i izbjeglica, zaštiti klime i klimatskim promjenama, kao i aktuelnoj krizi na Bliskom istoku.\nU toku drugog dana konferencije ministar Bošković se sastao i sa ministrom odbrane Japana, Tarom Konom. U razgovoru Bošković je japanskog kolegu upoznao sa reformom sistema odbrane u našoj zemlji i sa onim šta je učinjeno po pitanju modernizacije od kada je Crna Gora postala članica NATO-a. Bošković i Kono razmijenili su mišljenje i o aktuelnim bezbjednosnim izazovima sa kojima se suočava cijeli svijet.


Nereagovanje međunarodne zajednice + Republika Kosovo + Srpska lista = migracija Srba - Medija centar\nNa žalost, čak i da odaziv na predstojeći popis bude stopostotan, nećemo moći da saznamo koliko je Srba napustilo Kosovo u proteklih deset godina, a opšti je utisak da ga je napustilo – mnogo. Ljudi iz svih zajednica su otišli zbog diskriminacije i gubitka nade da će na Kosovu ikada zavladati demokratija i mogućnost jednakih šansi za sve. Srbi su se iseljavali zbog pritiska većinske zajednice, neki i zato jer su razočarani u Srpsku listu, koja takođe uzrok odlaska značajnog broja ljudi, piše u autroskom tekstu za RTV Kim direktor i glavni i odgovorni urednik Radio Goraždevca Darko Dimitrijević.\nZbog konfuznog stava, čitavu deceniju smo mogli samo da nagađamo koliko nas zaista ima na Kosovu. Na žalost, čak i da odaziv na predstojeći popis bude stopostotan, nećemo moći da saznamo koliko je Srba napustilo Kosovo za ovih deset godina, a opšti je utisak da ga je napustilo – mnogo. Ljudi iz svih zajednica su otišli zbog diskriminacije i gubitka nade da će na Kosovu ikada zavladati demokratija i mogućnost jednakih šansi za sve. Srbi su se iseljavali zbog pritiska većinske zajednice, a neki zato jer su razočarani u Srpsku listu, koja takođe uzrok odlaska značajnog broja ljudi.


Savski Venac Beograd - Otkup telefona Beograd\nOpština Savski Venac BEOGRAD\nJedna od najstarijih beogradskih opština Savski Venac, zauzima prostor oko ušća Topčiderske reke u Savu, na takozvanom Topčiderskom brdu i padinama koje ga okružuju. Graniči se sa administrativnim područjima Starog Grada, Vračara, Novog Beograda, Voždovca, Rakovice i Čukarice, a od najužeg gradskog centra, Terazija i Knez Mihailove ulice, udaljen je oko 200 metara. Ime ovog dela Beograda uslovljeno je, dakako, njegovim položajem, smeštenim u pojasu uz reku Savu.\nDanas se slobodno može reći da preko teritorije Savskog Venca prolaze najvažnije saobraćajnice srpske prestonice. Tu je, pre svega, Ulica Kneza Miloša, koja povezuje Mostarsku petlju i centar grada, te tako većina posetilaca Beograda u grad, sa auto – puta, stiže upravo ovom saobraćajnicom. Ostale značajne ulice na opštini Savski Venac su Nemanjina, koja se završava na Trgu Slavija, Bulevar Vojvode Mišića, veza između Banovog Brda, Železnika i Čukarice i centra grada, kao i Autokomanda, koja predstavlja sponu sa Ibarskom magistralom, ali i sa drugim delovima prestonice – Vračarom, Konjarnikom, Voždovcem… Važno je spomenuti da se na ovom administrativnom području nalaze beogradska autobuska i železnička stanica, kao i buduća stanica „Prokop“. Svi mostovi koji u Beogradu spajaju obale reke Save – Stari savski most, Brankov, Gazela i Stari i Novi železnički most, locirani su na teritoriji Savskog Venca. To je, dakle, saobraćajna žila kucavica glavnog grada, ali i vrlo traženo mesto za stanovanje.\nNa području ove beogradske opštine izdvajaju se sledeći kvartovi: Dedinje, smešteno na istočnim padinama Topčiderskog brda, elitni kraj Beograda u kome se nalaze mnoga diplomatska predstavništva, stare vile, ali i luksuzne kuće javnih ličnosti, Senjak, gde se takođe nalaze rezidencije i vile, Lisičiji potok, mahom pokriven gustom šumom, kao i bogat, luksuzni kraj pod nazivom Diplomatska kolonija. Savamala je naselje na Savskom Vencu, uz samu obalu Save, a Gospodarska mehana je područje smešteno preko puta Beogradskog sajma. Stambeno naselje Stadion nalazi se iznad Autokomande, u okolini stadiona Crvene Zvezde i Partizana. Na području opštine Savski Venac je i Topčider, šumovit kraj, kroz koji protiče Topčiderska reka, u kome se nalazi i poznati Konak kneza Miloša. Deo Karađorđevog parka, takođe, administrativno pripada ovoj beogradskoj opštini i u njemi je smeštena meteorološka stanica. Na Savskom Vencu nalazi se i Klinički centar Srbije, Vojnomedicinska akademija i bolnica „Dragiša Mišović“.\nIspred pomenutog Konaka kneza Miloša, izgrađenog 1831. godine u Topčideru možete videti i stablo jednog od najstarijih platana u Evropi, starog 160 godina. Tu je i Amam kneza Miloša u Ulici Admirala Gaprata, Manakova kuća, u kojoj se nalazi bogata zbirka narodnih nošnji i starih fotografija, Parni mlin, izgrađen 1901. godine, ali i Arhiv Jugoslavije, muzej „4. Juli“, Oficirski dom, kasnije pretvoren u Studentski kulturni centar, kao i nekoliko važnih crkava i manastir Vavedenja Presvete Bogorodice na Senjaku.\nOsim zgrade Vlade Republike Srbije, na Savskom Vencu je smešteno 17 ministarstava, 22 ambasade, 8 sudova, kao i sedište Bezbednosno – informativne agencije (BIA-e).\nOvaj zanimljiv, ali i luksuzan kraj Beograda nudi posetiocima mogućnost da borave u prijatnom okruženju, a da uz to nisu mnogo udaljeni od centralnog dela grada. Stoga „Stan na dan“ u svojoj ponudi ima i iznajmljivanje apartmana na Savskom Vencu, prilagođenih različitim ukusima i potrebama. Vaše je samo da nam se obratite, a mi ćemo se pobrinuti da vam boravak u Beogradu učinimo što prijatnijim i udobnijim…


Sonja Davidović Archives - RK Borac M:Tel\nTag: Sonja Davidović\nŠampioni BiH gosti ministra porodice, omladine i sporta Srpske\nDelegaciju Borca m:tel, koju je predvodio predsjednik Igor Jovanović, ugostila je ministar porodice, omladine i sporta Republike Srpske, Sonja Davidović, povodom osvajanja titule šampiona BiH, ali i planova za narednu sezonu.\nJovanović je istakao da je titula vraćena tamo gdje pripada i da su igrači, uprkos svim preprekama, ostvarili veliki rezultat i opravdali očekivanja.\nZahvalio se Ministarstvu na dosadašnjoj podršci i istakao da je institucionalna podrška jako važna, jer kad klub ima stabilnost onda može i da ostvaruje dobre rezultate.\nMinistar Davidović čestitala je još jednom rukometašima i stručnom štabu osvajanje titule šampiona i istakla da su rukometaši našeg najpoznatijeg rukometnog kluba, rezultatima koje su ostvarili, u potpunosti opravdali očekivanja i pokazali da zaslužuju podršku.\n“Rukometni klub „Borac“ posljednjih godina ostvaruje odlične rezultate, u skladu sa renomeom kluba i zahvaljujući njima rukomet opet „diše punim plućima“ u Banjaluci i Republici Srpskoj. Mi smo tu da budemo podrška i da nagradimo rezultat i zadovoljstvo je veće jer zaista imamo šta da nagradimo“\nzaključila je Davidović.\nMinistarstvo RK Borac MTel Sonja Davidović


Novak Đoković prvi Srbin u emisiji 60 minuta na CBS - ShowBiz - Region - Vesti - Svet Plus\n14:14 23. MAR 2012.\nEkipa CBS-a pratila je srpskog tenisera na mnogim delovima sveta, a kadrovi emisije snimani su na sportskom centru "Milan Gale Muškatirović", kod Novakovog dede Vlade na Banjici, kao i prvog trenera Jelene Genčić.\nReč je o jednoj od najcenjenijih emisija u svetu, koja se emituje od 1968. godine i godišnje ugosti samo jednog aktivnog sportistu.\nĐoković je govorio o detinjstvu, prvim danima druženja sa reketom, ratu u bivšoj Jugoslaviji, bombardovanju 1999. godine i kako su takve okolnosti uticale da danas bude najbolji na svetu.\n"Bombardovanje je bilo zastrašujuće iskustvo za dečaka koji sanja da postane teniski šampion. Dva i po meseca budili smo se svake noći između dva i tri ujutru zbog uzbuna. Pokušavam da se sećam tog vremena po nekim pozitivnim dešavanjima. Dobra strana je bila, recimo, ta što smo manje išli u školu, a više smo se družili sa reketom" - ispričao je Đoković u emisiji.\nOn je dodao da je upravo tada dobio novi motiv, jer se kod njega i njegove porodici "probudila glad za uspehom".\n"Mi, kao Srbi, morali smo težim putem da dolazimo do uspeha, zbog prošlosti i istorije kakvu smo imali. Morali smo dublje da kopamo od ostalih" - istakao je Đoković.\nJedan od dečačkih snova koji je ostvario bilo je osvajanje Vimbldona.\n"Kada je meč završen, pojeo sam komadić te čuvene trave i tada su mi kroz glavu prošle slike iz detinjstva, svega onoga što sam prošao. Uspomene na prvi teniski teren na kojem sam počinjao, dane u Beogradu... Bilo je prelepo" - ispričao je Đoković.


VIDEO: Premijer Bašić i ambasador Sattler razgovarali o razvojnim projektima u ZDK - Zenicablog\nVIDEO: Premijer Bašić i ambasador Sattler razgovarali o razvojnim projektima u ZDK\nŠef Delegacije EU i specijalni predstavnik EU u Bosni i Hercegovini ambasador Johann Sattler sastao se jučer u sjedištu Vlade Zeničko-dobojskog kantona s premijerom Mirnesom Bašićem.\nPremijer Bašić upoznao je ambasadora Sattlera s razvojnim projektima u ovom kantonu s težištem na projektu Energetske efikasnosti u Kantonalnoj bolnici Zenica i izgradnji Regionalnog vodovoda Plava voda, koji se većim dijelom finansiraju iz kredita Evropske banke za obnovu i razvoj (EBRD).\nIstakao je da je Vlada ZDK-a učinila sve da prevlada administrativne prepreke za realizaciju ova dva generacijska projekta, izizutno važna za građane ovog kantona.\nPROČITAJTE I: VIDEO: Početak drugog polugodišta u ZDK odgođen za sedam dana\nRazgovarano je i o opremanju i jačanju zdravstvenog sektora u ovom kantonu, a premijer Bašić zahvalio se Evropskoj uniji na svesrdnoj pomoći i vrijednim donacijama u opremi zdravstvenim ustanovama, prije svega Kantonalnoj bolnici Zenica i Općoj bolnici Tešanj, tokom pandemije virusa Covid-19.\nPremijer Bašić zahvalio je ambasadoru Sattleru i na podršci Evropske unije jačanju sektora pravosuđa u ovom kantonu kroz ulaganja u pravosudnu infrastrukturu. Naglasio je da Vlada Zeničko-dobojskog kantona sudjeluje u ovim projektima tako što pribavlja neophodne dozvole te finansira opremanje i vanjsko uređenje novih objekata.\nPROČITAJTE I: Od ponedjeljka slobodan ulaz u Austriju putnicima iz cijelog svijeta s booster dozom\nRezultat zajedničke saradnje je izgradnja zgrada Općinskog suda Olovo, Kantonalnog tužilaštva u Zenici i novog paviljona Kazneno-popravnog zavoda Zenica, ozvaničen je početak izgradnje aneksa Općinskog suda u Zenici, a uskoro počinje izgradnja nove zgrade Općinskog suda Žepče.\nNaglasio je da Vlada ZDK-a za finansiranje rada pravosuđa godišnje izdvaja 22 miliona KM.\nTagoviAmbasador EU bih finansiranje johann sattler mirnes basic projekti stanje vlada zdk zdk zenica


Beograđanin zaposlio optuštenu radnicu Jure obolelu od raka - juGmedia\nVioleta Petrović (42) samohrana majka iz Niša koja je ostala bez posla u „Juri“ iako se leči od kancera, pritekao je u pomoć vlasnik jedne beogradske firme i obezbedio joj novi ugovor o radu.\n„Beskrajno sam zahvalna tom čoveku koji želi da ostane anoniman jer sa novim ugovorom mogu da produžim bolovanje i nastavim da se lečim“, izjavila je Petrovićeva.\nU kompaniji „Jura“ u kojoj je radila skoro dve godine, decembra prošle godine su joj pod velikim pritiskom javnosti produžili ugovor o radu na šest meseci, ali se, nakon isteka tog ugovora prošle nedelje ponovo našla na ulici.\n„Novi ugovor o radu sa beogradskom firmom imaću sigurno još četiri i po meseca, koliko mi nedostaje do uslova za podnošenje zahteva za invalidsku penziju„, kazala je Petrović.\nOna je istakla da su joj proteklih dana mnogi znani i neznani ljudi pružili podršku da istraje u borbi protiv bolesti, a izmedju osalih podršku joj je pružio i poslanik Dušan Milisavljević.\n„Doktor Milisavljević će preksutra u Skupštini Srbije predložiti izmenu Zakona o radu i zatražiti da poslodavac ne može da otpusti radnika ukoliko je oboleo od neke maligne bolesti„, rekla je Petrović.\nTakva izmena Zakona, dodala je ona, je itekako potrebna jer slučajevi da radnici ostanu bez posla zbog bolesti u našoj zemlji nisu usamljeni.\nBivši dečko objavio nage fotografije jedne Vranjanke, pa napisao da bi voleo da je izbode nožem\nPalijativni centar za najteže bolesnike\nNIŠ – U okviru Klinike za plućne bolesti u Knez Selu sutra će biti otvoren Palijativni centar, prva zdravstvena ustanova takve vrste u ovom delu…


Istraživanje: Gradjani Srbije podržavaju dijalog sa Prištinom ali ne znaju kuda vodi\nBeta 25. marta 2021. 14:35\nGradjani Srbije ne žele priznanje nezavisnog Kosova, žele dijalog sa Prištinom, ali ne znaju kuda on treba da vodi ni koji bi kompromis prihvatili, rezultati su istraživanja Beogradskog centra za bezbednosnu politiku (BCBP) i Centra za društveni dijalog i regionalne inicijative (CDDRI) koji su predstavljeni danas.\nIstraživački tim BCBP i CDDRI izdvojio je i analizirao više od 30 relevantnih istraživanja javnog mnjenja od 2013. do 2020. godine o stavovima gradjana o dijalogu Beograda i Prištine.\nIstraživanje BCBP za 2020. pokazuje da je velika većina gradjana, 83 odsto za nastavak dijaloga i to bez obzira da li postoji pritisak medjunarodne zajednice ili ne, a u cilju rešavanja otvorenih pitanja sa Albancima na Kosovu.\nPosle skoro deset godina pregovaranja i postignutih rezultata, prema istraživanju CDDRI iz 2019, 62,3 odsto gradjana Srbije tvrdi da nije upoznato sa sadržajem dijaloga, dok je delimično upoznata jedna četvrtina gradjana, a samo 12,6 odsto navodi da je dobro upoznato sa sadržajem dijaloga.\nOsim neznanja o čemu se pregovara, prema istraživanju BCBP iz 2020. polovina gradjana ne zna ni koji je cilj vlasti u Beogradu u dijalogu sa Prištinom, dok istraživanje CDDRI ukazuje na to da njih 58,5 odsto ne zna šta je politika predsednika Srbije u vezi sa Kosovom.\nKada je reč o konačnom rešenju statusa Kosova postoji relativni kontinuitet u odbacivanju priznanja nezavisnosti u postojećim granicama, samo 7,8 odsto gradjana bilo je za tu opciju prema istraživanju iz decembra prošle godine.\nKao jedno od mogućih rešenja pojavila se i podela Kosova, s kojim je predsednik Aleksandar Vučič izašao u javnost 2017. godine. Istzraživanja iz marta 2019 pokazala su da većina gradjana, 57 odsto ne razume šta se pod tim podrazumeva.\nIpak, na osnovu analiza istraživanja, naslućuje se da bi gradjani preferirali opciju koja ne podrazumeva priznanje Kosova, naročito ukoliko doprinosi i boljem položaju Srba na Kosovu.\nKao mogućeg partnera za takvo rešenje u medjunarodnoj zajednici on vidi predsednika Francuske Emanuela Makrona, ali ocenjuje da ni podrška SAD nije isključena.\nBojan Elek iz Beogradskog centra za društveni dijalog naveo je da su mišljenja gradjana u korelaciji sa zvaničnom politikom, odnosno javnim diskurskom o dijalogu.\nOn je rekao da na osnovu istraživanja nije moguće utvrditi uzročno-posledičnu vezu, tako da je moguće da s jedne strane vlasti podilaze javnom mnjenju i potenciraju one poruke koje već imaju podršku, dok se s druge strane gradjani opredeljuju za ono što misle da je državna politika budući da je kosovsko pitanje od najvećeg nacionalnog značaja.\nIstraživanje Beogradskog centra za bezbednosnu politiku i Centra za društveni dijalog i regionalne inicijative realizovano je u okviru projekta „Nacionalni konvent o Evropskoj uniji 2020/2021, Poglavlje 35: “ Šta, zapravo, želimo? – stavovi gradjana Srbije o dijalogu Beograda i Prištine“ , uz finansijsku podršku Ambasade Kraljevine Norveške i Balkanskog fonda za demokratiju.


Štark Arena- Mesta u Štark Areni\nVelika dvorana ima površinu 48.000 m², raspoređenih u 6 nivoa, kapaciteta 2.000–19.394 posetilaca, u zavisnosti od događaja.\nShodno potrebama organizatora, moguće je zakupiti celu dvoranu ili samo određene nivoe (spratove).\nNivo 100 je prva etaža i tu je smešteno borilište/podijum površine 95,5 m x 56,5 m (sa kompletnim uvučenim tribinama), za koncertne događaje (kada su tribine izvučene) povtšina iznosi 78m x 50m. Na ovom nivou nalaze se i kompletne prateće prostorije koje podržavaju rad objekta. Na parteru je moguće smestiti do 2.000 sedećih mesta ili omogućiti stajanje od 5.000 do 7.000 posetilaca. Više o raspoloživosti kapaciteta u areni videti na multimedijalnoj prezentaciji.\nNivo 200 predviđen je za ulazak posetilaca u objekat i izlazak iz njega, i to: sever i jug objekta za ulazak, sa 24 ulaza opremljena KD vratima i rendgen aparatima za kontrolu posetilaca i istok-zapad za izlazak iz objekta, 16 ulaza. Na ovom nivou nalaze se 2 biletarnice (sever, jug), 2 prodavnice, 4 prodavnice hrane i pića, ambulanta, elektrosobe, kao i 8 mokrih čvorova. Komunikacije (prolazi za publiku) na ovom nivou imaju površinu 5.556 m², koje je moguće prilagoditi raznim namenama. Na fiksnim tribinama nivoa 200 montirano je 3.376 sedišta, a na teleskopskom delu, uključujući mini tribine (koje imaju mogućnost da se po potrebi i uvuku ako nisu predviđene za datu manifestaciju), 4.916 sedišta.\nNivo 300 - nalaze se svečane lože kojih ima 70, sa kapacitetom od 860 mesta. Obične lože imaju 10, 15 ili 16 mesta. Nestandardne lože, kao što su VIP salon, centralna i klub loža, imaju veće kapacitete i komfornije su opremljene. Do nivoa 300/VIP sektora moguće je doći svečanim drvenim stepenicama, sa nivoa 200, ili liftovima sa nivoa 100.\nNivo 400 je predviđen za posetioce koji do njega dolaze sa nivoa 200, preko 4 eskalatora, odnosno preko 16 prilaza sa betonskih stepeništa. Tribine na nivou 400 su montirane sa 9.090 sedišta, sa veoma dobrim pregledom terena. Na istom nivou u holovima se nalaze 4 prodavnice, 4 prodavnice hrane i pića, kao i 2x8 mokrih čvorova (muški, ženski).


Programeri među najplaćenijima Programeri među najplaćenijima – Personal magazin\nProgrameri među najplaćenijima\n“Ako se nastavi trend iz prethodnih godina, s obzirom na to da je ponuda posla u oblasti IT-ja imala najveći rast u toku godine, do posla će lakše dolaziti IT…\n“Ako se nastavi trend iz prethodnih godina, s obzirom na to da je ponuda posla u oblasti IT-ja imala najveći rast u toku godine, do posla će lakše dolaziti IT stručnjaci i programeri”, zaključuje Dejan Jovanović, direktor Nacionalne službe za zapošljavanje.\nU Srbiji naviše zarađuju finansijski menadžeri, čija je prosečna plata 96.000 dinara. Visoko na lestvici najplaćenijih zanimanja su i programeri, informatičari, advokati i bankari. Najmanje zarade imaju konobari, stolari, trgovci, magacioneri, ali i umetnici, čiji je novčanik mesečno, u proseku, deblji za svega 22.000 dinara.\nProsečna srpska plata „teška“ je svega 38.167 dinara, a najdeblje novčanike, prema statistici, imaju oni koji se bave „upravljačkim delatnostima i savetovanjem“, koji u proseku zarade 91.577 dinara mesečno. Slede zaposleni u finasijskom sektoru sa primanjima od 75.890 dinara i oni koji rade u duvanskoj industriji, sa prosečnom platom od 75.115 dinara.Zaposleni u telekomunikacijama u kovertu stave 61.634 dinara.\nU našoj zemlji svako voli da zaviri u tuđ novčanik, pa je tako internet portal „Infostud“ uradio istraživanje koje pokazuje kolike su prosečne plate po zanimanjima. Na osnovu anonimne ankete koje popunjavaju posetioci ove virtuelne stranice, ne samo da je moguće saznati kolika je prosečna plata novinara, lekara ili sekretarice, već „Infostud“ nudi i mogućnost da posetioci svoju zaradu uporede sa kolegama u regionu. Cilj istraživanja je, navode, da zaposleni saznaju da li su adekvatno plaćeni, a bezmalo 30.000 ljudi učestvovalo je u ovoj anketi.\nAko bi se srednjoškolci prilikom izbora zanimanja rukovodili ovim istraživanjem, ne bi pogrešili ako bi odlučili da jednog dana postanu – kompjuterski programeri. U ovoj profesiji plata u proseku iznosi 70.000 dinara, dok je u regionu još veća. Na listi najatraktivnijih zanimanja su i advokati, sa prosečnom mesečnom zaradom od 73.000, građevinski inženjeri, apotekari, inženjeri arhitekture. „Dobro prolaze“ i radnici u lizing kompanijama, zaposleni u kadrovskim službama, telekomunikacijama, ali i marketingu i odnosima sa javnošću.\nNajmanje novca kući odnesu radnici u proizvodnji tekstila, kože i nameštaja. Na spisku najslabije plaćenih nalaze se i konobari, sa 23, magacioneri sa 25.500, ali i kuvari sa 26.000 dinara.\nAko se nastavi trend iz prethodnih godina, a čini se da nije realno očekivati drastičnije promene, do posla će lakše dolaziti IT stručnjaci i programeri, stručnjaci za finansije, građevinski inženjeri sa licencama za projektovanje, arhitekte i urbanisti, mašinski inženjeri sa odgovarajućim licencama, farmaceuti sa položenim stručnim ispitom, lekari sa određenim specijalizacijama poput anesteziologa, kuvari, zavarivači, trgovci, rukovaoci građevinskom mehanizicijom – zaključuje Dejan Jovanović, direktor Nacionalne službe za zapošljavanje.\nIskustva portala „Infostud.poslovi“ takođe pokazuju da su najveću šansu za zaposlenje imali svi oni koji su tražili posao u oblasti trgovine, administracije, finansija, a ponuda posla u oblasti IT-ja imala je najveći rast u toku godine.\nProgrameri među najplaćenijima was last modified: December 27th, 2011 by Redakcija\nTek sledeće godine digitalizacija i uvođenje e-uprave


Višković: Neka FBiH i kantoni razmisle o formiranju rezervnog sastava policije\nSubmitted by Urednica.S on Čet, 25/04/2019 - 15:24\nPredsjednik Vlade Republike Srpske Radovan Višković smatra da formiranje rezervnog sastava Policije Republike Srpske doprinosi miru, stabilnosti i bezbjednosti građana Republike Srpske, zbog čega i Federacija BiH i kantoni treba isto to urade, a ne kritikuju Republiku Srpsku.\nVišković je poručio da RS formiranjem rezervnog sastava ne želi nikome da predstavlja prijetnju, već da doprinese stabilnosti i bezbjednosnom napretku svih građana BiH.\n"Mi sada donosimo samo zakonsko rješenje, još nismo definitivno ni odlučili ni koji će to broj ljudi biti ni kada će biti u punom kapacitetu, nismo ni u budžetu planirali sredstva za to", rekao je Višković novinarima u Slatini, komentarišući stav OHR-a da formiranje rezervnog sastava Policije Republike Srpske ne doprinosi miru i stabilnosti u BiH.\nPredsjednik Vlade Republike Srpske pitao je OHR i sve koji se protive formiranju rezervnog sastava Policije Republike Srpske šta se dešava sa migrantskom krizom i otvorenim granicama.\n"Gotovo svi zvaničnici u BiH, pa i ministar bezbjednosti Dragan Mektić kažu da trenutno Granična policija ne može u potpunost obezbijediti granice BiH i sada se angažuje određeni broj policajaca Republike Srpske u obezbjeđenju granice i činjenica je da je to nedovoljno jer migranti svaki dan ulaze i prolaze kroz BiH", dodao je Višković.\nPrema njegovim riječima, formiranjem rezervnog sastava Policije Republike Srpske može se u određenim momentima izdvojiti značajno veći broj policajaca koji bi pomogao Graničnoj policiji BiH da zaštiti granice, kao što to radi i Evropa.\n"Među migrantima možda postoje i bezbjednosno opasne ličnosti i teroristi i svakome treba biti jasno da mora biti više ljudi koji će obezbijediti granice", dodao je Višković.\nOn je naglasio da nema ništa protiv da isto urade FBiH i kantoni, prenosi Srna.\nVišković je podsjetio na probleme sa migrantima u Bihaću, sa kojima kantonalna policija nije u stanju da se nosi i dodao da im je i Vlada Srpske Republike uplaćivala pomoć u te svrhe.\nPet, 05/04/2019 - 22:44\nSat, 30/03/2019 - 16:30\nVišković: Naćemo način kako da se i dalje slavi 9. januar\nPet, 29/03/2019 - 21:07\nPet, 08/02/2019 - 19:45


VIDEO - OPOZICIJA Na Jednom Mestu\n(VIDEO) Moramo delovati isključivo u sopstvenom interesu i ne možemo ići protiv svog istorijskog…\n[youtube https://www.youtube.com/watch?v=W5wW6y7WusQ] Moramo delovati isključivo u sopstvenom interesu i ne možemo ići protiv svog istorijskog mesta u EU. Izvor: Stranka slobode i pravde\nGost Slavija info bio je Dejan Zlatanović urednik kanala Srbin info. U emisiji Intervju Zlatanović je objasnio promene u svetu do kojih je došlo. Ulogu Vučića ocenio je kao sramnu kao i njegovo glasanje da osudi Rusiju u UN. Dao je i…\n🗣 Stav Dveri po pitanju uvođenja sankcija Rusiji je jasan - MI SMO PROTIV‼🇷🇸🇷🇺 Izvor: Srpski pokret DVERI\n(VIDEO) Stefanović – Ovo je trenutak u kojem se kaže da li smo evropski narod i gde vidimo…\nOpozicija Na Jednom Mestu\t apr 29, 2022\n[youtube https://www.youtube.com/watch?v=RultDAqbaLU] Zamenik predsednika Stranke slobode i pravde (SSP) Borko Stefanović gost emisije "Iza vesti" N1. Izvor: Stranka slobode i pravde\nOpozicija Na Jednom Mestu\t apr 22, 2022\nIspust smederevske Železare, upravo sada. Reka Ralja, koja se posle par kilometara uliva u Moravu. Svaki komentar je suvišan – glasi tvit Pokreta Tvrđava, a vi pogledajte o čemu se radi. Ispust smederevske Železare, upravo sada. Reka…\nOpozicija Na Jednom Mestu\t apr 21, 2022\nPremijerka u tehničkoj vladi Srbije Ana Brnabić ponovo „otežano misli“, kao što je pre nekog vremena zaključio jedan poznati političar. Brnabić je gostujući na RTS još jednom pokazala javnosti da joj retoričke sposobnosti nisu baš na…\nTek što su se završili pokradeni „izbori“, ustaša iz Čipuljića Aleksandar Vučić je najavio nastavak kopanja litijuma u Srbiji. Sada je jasno da je mafijaški i izdajnički režim suspendovao državu i da narod stavlja u bezizlaznu situaciju.…\n1 2 3 … 363 Sledeća


"Institut za stručno usavršavanje i strane jezike d.o.o" Novi Sad - APR\nInstitut za stručno usavršavanje i strane jezike svojom ponudom kurseva za preko trideset stranih jezika pokazuje da razume zahteve savremenog tržišta. Trenutno su kod nas najposećeniji: kurs engleskog jezika, kurs nemačkog jezika, kurs italijanskog jezika i kurs francuskog jezika. Institut za stručno usavršavanje i strane jezike u skladu sa svojim renomeom garantuje svim svojim polaznicima sticanje aktivnog znanja stranog jezika za koji se odluče\nUvodjenje novog obaveznog predmeta u osnovno obrazovanje uvek mora proći test javnosti. Prisustvo stranog jezika kao obaveznog predmeta od prvog razreda osnovne škole moralo je biti opravdano kao smisleno i svrsishodno da bi bilo prihvaćeno. Javnost je prepoznala neophodnost poznavanja jezika u savremenom dobu. Poznavanje stranih jezika povećava naše šanse za uspeh i osposobljava nas za samostalno delovanje. Svi uspešni poslovni ljudi današnjice razmišljaju i o saradnicima i o konkurenciji koja ne potiče samo iz njihovog okruženja, odnosno zemlje. Poznavanje stranih jezika pomoći će Vam da lakše prenesete Vašu poruku i da lakše u delo sprovedete Vašu poslovnu viziju.\nNaučite engleski, nemački, italijanski, francuski ili bilo koji drugi jezik iz naše ponude uz stručnu podršku našeg profesorskog kadra koji Vas do Vašeg cilja – aktivnog znanja odredjenog jezika, vodi obučavajući Vas upotrebi sve četiri jezičke veštine. Čitanje, pisanje, slušanje i konverzacija su imperativ našeg pristupa procesu učenja. Primenom najsavremenijih metoda i oslanjajući se u radu na upotrebu udžbenika najeminentnijih izdavača odgovaramo na Vaše zahteve sveobuhvatno, jer kursevi kod nas mogu biti i profilisani, odnosno tematski jer pokrivaju odredjenu oblast delovanja, mogu biti opšti ili organizovani u potpunosti u skladu sa Vašim specifičnim zahtevima.\nEngleski, nemački, italijanski, francuski jezik su tri jezika koja su prisutna i u formalnom osnovnom i srednjem obrazovanju, s tim što je engleski obavezan i u toku prve dve godine studija na mnogim fakultetima. Pošto su pomenuti jezici prepoznati kao “osnovni”, ukoliko ste iz bilo kog razloga propustili da ih naučite ranije i uklopite se u profil savremenog čoveka koji vlada barem jednim stranim jezikom na konverzacijskom nivou, Institut za stručno usavršavanje i strane jezike pruža Vam šansu da propušteno nadoknadite upisom kursa engleskog, nemačkog, italijanskog ili francuskog jezika.\nKursevi engleskog, nemačkog, italijanskog, francuskog jezika su pravi izbor za sve one koji su spremni da i dalje budu u trci za bolje radno mesto, koji su spremni da budu lideri na poslovnim sastancima, koji preferiraju izraz izazovi naspram izraza prepreke.\nDo novih šansi i pobeda krenite sa novim znanjem stečenim na Institutu za stručna usavršavanja i strane jezike.


Burna rasprava Tadića, Dačića i Brnabić na nacionalnoj televiziji - Boom93\nPremijerka Srbije Ana Brnabić i predsednik parlamenta Ivica Dačić poručili su da Srbija neće uvoditi sankcije Rusiji zbog rata u Ukrajini, dok je predsednik Sodijaldemokratske stranke Boris Tadić ocenio da bi građanima trebalo jasno reći da će Srbija možda biti prinuđena na takav potez.\nBrnabić je u emisiji „Hit tvit“ na TV Pink istakla da država čuva interese Srbije, poštuje međunarodno pravo, teritorijalni integritet zemlje, pa i svih ostalih, uključujući Ukrajinu, i da neće uvoditi sankcije Rusiji.\nSrbiji na svu sreću ovakve stvari ne bi mogle da se dogode, rekla je Brnabić o padu drona u centru Zagreba.\nMi smo posvećeni neutralnosti, rekla je Brnabić i ukazala da su neki predsednički kandidati, poput Zdravka Ponoša, na početku kampanje bili za članstvo u NATO, pa su posle to promenili.\nTadić je tada upitao: „Kada je Ponoš rekao da je za NATO?“.\nBrnabić je potom izvadila papire Vikiliksa iz kojih je pročitala o izjašnjavanju Vuka Jeremića o članstvu u NATO.\nVlada Srbije je napravila grešku, jer se stavila na udar međunarodne zajednice i Evropske unije time što je rekla da podržava integritet Ukrajine, ali ne i da je reč o ruskoj agresiji, predočio je Tadić.\nSam je rezervisan prema sankcijama, smatra da je to i opasno, jer je i Srbija sama njima bila pogođena.\nTreba voditi izbalansiranu politiku, ali građanima treba reći da postoji mogućnost, kako se rat razvija, da ćemo biti prinuđeni da uvodimo sankcije, kao što smo učinili prema Belorusiji, rekao je Tadić.\nNe znam čiji je dron, ali NATO je pokazao da je nesposoban da zaštiti vazdušni prostor zemalja kroz koje je prošao, ukazao je Tadić i ocenio da rat izgleda veoma loše.\nČini mi se da je ruski predsednik možda upao i u zamku rata, a sa druge strane NATO je provocirao prilaskom Rusiji, konstatovao je Tadić.\nDačić ocenio je da NATO ne čini nikakve napore da zaštiti Ukrajinu, koja je kolateralna šteta odnosa Zapada u Rusije.\n„Oni nisu ni za dron spremni, kamoli za dom“, komentarisao je pad drona na teritoriju Hrvatske.\nBilo bi političko samoubistvo da Srbija uvodi sankcije ili ulazi u svađu sa Rusijom, rekao je Dačić i istakao da je država povukla dobar potez.\nU temi koja se tiče ekonomije, Tadić je naglasio da nije bitna prosečna plata, već najčešća plata, „a ne znate da kažete kolika je“. Tadić je u emisiji od papira sa podacima o prosečnoj plati, koji je premijerka Brnabić pokazivala, napravio „aviončić, jer je sve to laž“.\nBrnabić je ostakla da je prosečna plata 2012. godine bila 331 evro, dok je 2021. godine 635 evra i najavila da će 2025. godine biti 1.000 evra, pa je Tadić upitao kolika je najčešća plata koju će građani primati.\nNekada su stranci ulagali u Srbiju, jer je ovde bila jeftina radna snaga, to je bilo 2012. godine. Već 2017. godine smo videli da Srbija ide jednim potpuno drugačijim putem. Znali smo da moramo da učinimo nešto i zaista smo mi onda krenuli da dovodilo i drugačije investicije, rekla je Brnabić.\nNa ovom parčetu papira od koga je bivši predsednik Srbije napravio aviončić je sudbina ljudi koji su ostali bez posla dok ste vi bili na vlasti, rekla je Brnabić. Na to je Tadić uzvratio da građani mogu da kupe manje ulja i brašna za današnju platu nego što su mogli u vreme kada je DS nosila odgovornost vlasti.\nNajveći deo emisije protekao je u znaku međusobnih optuživanja Brnabić i Dačića, s jedne i Tadića s druge strane, pa je u nekoliko navrata morala da bude prekinuta vanrednim blokovima reklama.\nOznakeAna Brnabić Boris Tadić Ivica Dačić Srbija\nRIK usvojio odluke za glasanje u inostranstvu\nRIK proglasio predsedničke kandidature Biljane Stojković i Boška Obradovića


Evropska komisija: Budimir nije kriv za krizu vlasti – Magazin Plus\nHome/Evropska komisija: Budimir nije kriv za krizu vlasti\nKomentirajući napise u medijima u vezi sa sadržajem Kvartalnog izvještaja o ekonomskim pitanjima zemalja kandidatkinja i pretpristupnih zemalja za članstvo u EU, portparol Delegacije EU u BiH/EUSR Andy McGuffie je kazao kako su objavljeni pogrešni zaključci.\n– Pogrešno je izvesti zaključak da ovaj redovni monitoring-izvještaj o ekonomskim pitanjima prebacuje krivicu na bilo čiju adresu u FBiH. Tekst iz ovog izvještaja Generalne direkcije Evropske komisije za ekonomska i finansijska pitanja pruža pregled činjenica u vezi sa predočenim ekonomskim podacima. Izvještaj, ustvari, navodi razvoj događaja. EU i dalje smatra da se pitanje vlade u FBiH mora riješiti od svih relevantnih institucionalnih i političkih lidera u FBiH kroz dijalog koji je uspostavljen, istakao je McGuffie.\nPodsjetimo, Nezavisne novine su u srijedu objavile da je, prema stavu Evropske komisije, predsjednik Federacije BiH Živko Budimir glavni krivac za krizu vlasti. Ono što nisu objavili jeste da se u izvještaju hronološki spominje razvoj događaja u BiH u ovome kvartalnom izvještaju. Stoga su u EK-u izrazili žaljenje što su činjenice u monitoring-izvještaju pogrešno protumačene.\nPrateći hronološko stanje, u izvještaju je navedeno: “Vijeće ministara konačno je rekonstruisano u oktobru kada su članovi iz SDA zamijenjeni predstavnicima SBB-a. Kriza vlasti se, međutim, nastavila jer je predsjednik FBiH u decembru odbio zahtjev da se otpuste članovi Vlade FBiH iz SDA, HSP-a i NSRB-a, iako oni nisu dio nove većine koja je formirana ljetos”, navedeno je u izvještaju, a iz EK-a još jednom poručuju da nije bila namjera ikoga optužiti za krizu vlasti, već samo dati pregled događanja u BiH.\nSpomenimo i da u izvještaju stoji da je 19. decembra Odbor MMF-a odobrio prvi pregled stand-by aranžmana s BiH koji je rezultirao puštanjem druge tranše od 59 miliona eura.\nUnutrašnje pitanje BiH\nPortparola McGuffieja smo upitali i da prokomentariše navode predsjednika HDZ-a 1990 Bože Ljubića o rekonstrukciji Vlade FBiH, koji je kazao: “U tom projektu s nama rade i naši prijatelji iz međunarodne zajednice”.\n– Promjene u koalicijama su unutrašnje pitanje Bosne i Hercegovine – to je pitanje za političke stranke. No, ko god da je u vlasti, ima odgovornost da osigura provođenje neophodnih reformi. Evropska unija je jasno rekla da želi potpuno operativne vlade što je prije moguće. To je neophodno ako BiH želi ispuniti očekivanja svih svojih građana kako bi se poboljšala ekonomska situacija i postigao napredak ka EU, odgovorio je McGuffie.


SEEbiz.eu / RS / Brnabić i šef MMF: Reforma Poreske apsolutni prioritet\nAna Brnabić James Roof Međunarodni monetarni fond Poreska uprava Siniša Mali\nDatum objave: 12.06.2018. - 21:39:23\nBEOGRAD - Premijerka Srbije Ana Brnabić i šef Misije Međunarodnog monetarnog fonda (MMF) za Srbiju James Roof saglasili su se da su u prethodnom periodu postignuti izvanredni finansijski rezultati i da je važno da se održi makroekonomska i finansijska stabilnost i da se podstakne održiv rast privrede u Srbiji.\nKako je saopšteno, Brnabić je sa Roofom razgovarala o novom programu pod nazivom "The Policy Coordination Instrument", koji će biti potpisan sa tom finansijskom institucijom.\nRoof je istakao da je u protekla dva dana imao konstruktivne razgovore sa ministrom finansija Sinišom Malim, te da su postignuti konkretni dogovori koji će biti implementirani u novi program.\nNaglašeno je da je reforma Poreske uprave jedan od prioriteta Vlade Srbije koja će osigurati bolju saradnju sa privredom.\nOn je dodao da su nadležna ministarstva posvećena sprovođenju reformi plata u javnom sektoru i da je važno da se reforma sprovede u najbržem roku.\nRoof je naglasio i da MMF preporučuje da se fiskalni prostor u budžetu iskoristi za javne investicije, ali da je moguće i smanjiti poreska opterećenja privrede, te da će se to detaljnije razmotriti u septembru, pri sledećoj poseti delegacije te finansijske institucije.\nOn je istakao i da je veliki uspeh za Srbiju niska stopa inflacije, koja u aprilu iznosi 1,1 odsto.\nSastanku je prisustvovao je i ministar finansija Siniša Mali i predstavnici Ministarstva državne uprave i lokalne samouprave.


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Fudbal :: "Ars Medica" novi partner Rukometnog saveza Crne Gore\n25. 01. 2021. 13:27 >> 13:27 0\nBESPLATNA TESTIRANJA I PREGLEDI\n"Ars Medica" novi partner Rukometnog saveza Crne Gore\nUgovor su potpisali predsjednik RSCG Petar Kapisoda i izvršni direktor "Ars Medica" dr Milija Šuković.\nRukometni savez Crne Gore dobio je novog partnera – specijalna bolnica „Ars Medica“ iz Podgorice od danas je dio sponzorskog i partnerskog pula „crnogorske kuće rukometa“.\nUgovor u prostorijama Saveza potpisali su predsjednik RSCG Petar Kapisoda i izvršni direktor „Ars Medica“ dr Milija Šuković. Sve reprezentativne selekcije po povoljnijim uslovima, u navedenoj bolnici, odrađivaće testiranja na virus COVID-19, a ugovorom je definisano i to da će specijalistički pregledi iz oblasti stomatologije i ginekologije biti besplatni.\n„Zadovoljstvo mi je što je renomirana zdravstvena ustanova kao što je „Ars Medica“ prepozala naš rad i rezultate koje reprezentativne selekcije ostvaruju na međunarodnoj sceni. Ovaj ugovor je potvrda navedenog, a ujedno i temelj za našu saradnju koja će doprinijeti ostvarivanju jednog od naših prioriteta – zdravlja igračica i igrača koji ponosno nose dres sa državnim grbom i predstavljaju Crnu Goru širom Evrope i svijeta. Uz sponzore i partnere koji finansijski podržavaju naše brojne aktivnosti, ova podrška je višestruko značajna, jer ćemo u vremenu kada se čitav svijet suočava sa pandemijom virusa COVID-19, po povoljnijim uslovima odrađivati obavezna testiranja reprezentativaca, koji će ujedno imati i mogućnost da besplatno obavljaju specijalističke preglede u ovoj specijalnoj bolnici. Vjerujem da će zdravlje poslužiti naše reprezentativce u ovim izazovnim vremenima, da će „Ars Medica“ doprinijeti ispunjenju tog cilja, te da će saradnja biti na obostrano zadovoljstvo i u cilju ostvarivanja prioriteta koje Savez, ali i naš novi partner, imaju u narednom periodu“, kazao je Kapisoda.\n„Specijalna bolnica „Ars Medica“ ima veliko zadovoljstvo što je današnjim ugovorom sa Savezom otpočela saradnju koja za cilj ima maksimalnu bezbjednost rukometaša i rukometašica, kao i rukovodilaca Saveza. Za potrebe Saveza ćemo obavljati testiranja najsavremenijim metodama PCR i brzih antigenskih testiranja, kako bi pratili situaciju sa virusom COVID-19, koja predstavlja veliki problem kako u Crnoj Gori, tako i širom svijeta. Ta testiranja ćemo obavljati po povoljnim uslovima. Nadamo se da će ova saradnja doprinijeti da ekipe i rukovodstvo Saveza što duže održe dobro zdravstveno stanje, a na tome će raditi naša brojna ekipa ljekara. Radujemo se ovoj saradnji, nadamo se da će se situacija sa virusom COVID-19 u dogledno vrijeme normalizovati, nakon čega bi nam se otvorile mogućnosti za unaprijeđenje saradnje“, kazao je Šuković.\nRSCG Ars Medica\nEPCG i dalje generalni sponzor RSCG\nCrna Gora domaćin kvalifikacionog turnira za OI\nRSCG i Bemaks potpisali ugovor o sponzorstvu\nRukometni savez i SBbet nastavljaju saradnju\n05. 02. 2021. 0


Zvezdina šansa deci iz siromašnih sredina - alo.rs\nAUTOR: Alo.rs/M.D DATUM I VREME: 01.03.2021. 19:30\nCrvena zvezda je danas u Medija centru stadiona “Rajko Mitić” potpisala ugovor o saradnji sa humanitarnom organizacijom “Moj talenat, moja šansa”.\nPredsednik kluba Svetozar Mijailović, zajedno sa glavnim trenerom Omladinske škole - Nikolom Jelićem, potpisao je ugovor sa organizacijom koja nosi projekat u kom će socijalno ugrožena deca koja dolaze iz siromašnih sredina biti u mogućnosti da potpuno besplatno treniraju u Zvezdi.\n- Ovo je dobra prilika da pokažemo ono što Crvena zvezda u proteklom periodu radi kao društveno-odgovorna institucija, najznačajnija u svetu fudbala na ovim prostorima. Naša Omladinska škola radi sa najtalentovanijom decom i imamo sve uslove za fudbalski napredak talenata. Na ovaj način, uključujući se u ovu akciju, Omladinska škola pokazuje da smo zainteresovani da se deci koja nemaju uslove za rad, pruži pristup treninzima, te ustupi prostor i resursi za njihovo fudbalsko napredovanje. Ono što je najvažnije, to je da će deca imati priliku da ravnopravno treniraju u našoj Omladinskoj školi sa ostalim talentima - rekao je Mijailović.\nVeliku čast da predstavi ovaj humanitarni projekat ima je glavni trener omladinske škole Nikola Jelić, koji je detaljno uputio javnost u rad same organizacije i kakvu pomoć će pružati Zvezda ovom projektu.\n-Velika mi je čast i zadovoljstvo što se Crvena zvezda uključila u humanitarnu akciju „Moj talenat, moja šansa“. U ovom humanitarnom projektu deci koja su socijalno ugrožena i koja dolaze iz siromašnih sredina će biti pruženo da se bave fudbalom u svim delovima Beograda i naše zemlje. Zvezda će davati podršku projektu kao jedan od najvećih klubova sa ovih prostora. Nadamo se ćemo na taj način pružiti pomoć socijalno ugroženoj deci da se bave sportom i izađu na pravi put. Bilo bi lepo da u budućnosti neko od tih dečaka bude prvotimac Crvene zvezde - rekao je Jelić.\nPotpredsednik organizacije “Moj talenat, moja šansa” - Nikola Marković, bio je srećan zbog same saradnje sa Zvezdom i pomoći koju će klub pružiti deci koja su naujgroženija.\n-Već dve godine se radi na ovom projektu. Cilj organizacije jeste da obezbedi besplatno bavljenje sportom deci iz ugroženih porodica i nacionalnih manjina. Akcenat je stavljen na fudbal, pošto je ovaj sport najpopularniji u Srbiji. Ovo je jedan od najvećih projekata na ovim prostorima, a izuzetno mi je drago što se priljučio i najveći klub u našoj zemlji, što je Crvena zvezda. Veoma smo zahvali Zvezdi na podršci koju nam pruža i što je prepoznala naš rad - rekao je Marković.\nORGANI REDA NE PRAVE RAZLIKU Barselona se oglasila posle upada policije\nBivši fudbaler Zvezde ostao bez trenera!\nOBRT U SLUČAJU PRETUČENE SRPSKE MANEKENKE Oglasio se poznati turski producent, iznosi nove dokaze koji menjaju ceo tok suđenja\n"MORAMO SE POKLONITI ŽRTVAMA NAJVEĆEG LOGORA OVIH PROSTORA" Delegacija SNV-a i pripadnici drugih stradalih naroda položiće vence ispod spomenika Kameni cvet\nMAMA SE OGLASILA PRVI PUT! Jelena Janković se porodila u aprilu, a sada je podelila preslatku fotku!


Radulović: Podnio bih ostavku da sam prekršio zakon | MINA\nNaslovnicaGlavna vijestRadulović: Podnio bih ostavku da sam prekršio zakon\nRadulović: Podnio bih ostavku da sam prekršio zakon\nPodgorica, (MINA)- Interpelacija je odnos političkih partija prema Vladi, kazao je ministar vanjskih poslova Đorđe Radulović dodajući da bi sam podnio ostavku da je na bilo koji način prekršio zakon ili zloupotrijebio funkciju na način na koji se to želi predstaviti.\nRadulović je rekao da interpelaciju, koju su krajem decembra usvojili poslanici Demokratskog fronta (DF) i opozicije, kojom traže njegovu smjenu, ne doživljava kao ličan odnos prema njemu i njegovom radu, jer vjeruje da interpelacija bilo koga od njegovih kolega ministara ne bi završila drugačijim ishodom.\nOn je, u intervjuu Vijestima, kazao da ga raduje novi politički momenat u kom Demokratski front (DF) i Demokratska partija socijalista (DPS) zajednički glasaju za smjenu ministara i da vjeruje da je bilo koja druga partija to učinila, da bi bila optužena za političku korupciju, “izdaju narodne volje”.\n“Međutim, izgleda da takvi aršini ne važe za ta dva politička bloka, koja istovremeno kroje pravila ponašanja zahtijevajući od drugih da ih poštuju, dok se ne libe da ih sami prekrše”, ocijenio je Radulović.\nOn je naveo da “savez DPS-DF ruši ministra vanjskih poslova”, čije je, kako je rekao, Ministarstvo imalo najveći procenat uspješnosti u ostvarivanju programa.\nRadulović smatra da je interpelacija odnos političkih partija prema Vladi.\n“Da sam na bilo koji način prekršio Zakon ili zloupotrijebio funkciju, na način na koji se to želi predstaviti, sam bih podnio ostavku, ne čekajući interpelaciju”, naveo je Radulović.\nOn je ocijenio da bi trebalo imati na umu da razlog za interpelaciju nije valjan.\n“DPS se poziva na informisanje prije nego što je formirana Komisija Biroa za operativnu komunikaciju Vlade, koja je tek trebalo da provjeri ponašanje svih aktera i crnogorske policije prilikom dešavanja na Cetinju”, rekao je Radulović.\nPrema ocjeni Radulovića, “svjedočimo da je Crna Gora zarobljena u nevidljivoj koaliciji između dva populizma”.\n“A može se reći da je interpelacija slikovit primjer ove pojave kojoj svjedočimo danas u Crnoj Gori”, naveo je on.\nUpitan da li je kompletirana diplomatska mreža, Radulović je kazao da je oko karijernih diplomata sa predsjednikom Crne Gore postignuta saglasnost.\n“Dok povodom političkih imenovanja koja su predložena i dalje imamo zastoj, iako sam više puta ukazivao na to da kohabitacija podrazumijeva nužnost postojanja političkog dijaloga, na koji nas EU i naši partneri kontinuirano pozivaju”, kazao je on.\nGovoreći o Prevlaci – otvorenom pitanju između Crne Gore i Hrvatske, Radulović je rekao da je Crna Gora spremna da ide pred Međunarodni sud pravde u Hagu ili pred ad hoc arbitražu, ukoliko ne dođe do rješenja.\n”Ipak, uvjeren sam da ćemo, uvažavajući činjenicu da crnogorsko-hrvatske odnose odlikuje prijateljski duh i obostrana želja, bilateralno pronaći najbolje rješenje, bez uključivanja sudova i traženja arbitraža”, kazao je Radulović.\nUpitan da li brine zbog toga što je Francuska preuzela predsjedavanje Savjetom EU, s obzirom na njene rigidne stavove kada je politika proširenja u pitanju, Radulović je kazao da je ta država već nekoliko godina unazad od Evropske komisije tražila unapređenje procesa proširenja.\n“Kako bi se on učinio kredibilnijim, kako ne bi isključivo bio sveden na administrativno-tehničku dimenziju. Crna Gora je prva prihvatila novu metodologiju proširenja koja je kreirana upravo na osnovu nastojanja Francuske da se pregovarački proces zemalja kandidata za članstvo u EU ubrza”, kazao je on.\nPrema riječima Radulovića, evropski partneri su prepoznali odlučnost Crne Gore da nastavi sa neophodnim reformama.\n“Svjesni čvrstog stava Francuske, ali i ostalih članica EU da je transformacija u oblasti vladavine neophodna u cilju suštinskog napretka na evropskom putu, intenzivno radimo na realizaciji obaveza u ovoj oblasti”, kazao je on.\nRadulović je ocijenio da ukoliko Crna Gora ispuni preporuke EK u narednom periodu, može se reći da je realno da “naši napori budu vrednovani tokom francuskog predsjedavanja”.


Autor Redakcija\t Poslednje ažuriranje 19.09.2016.\nFudbaleri Temnića 1924 i Trajala su na čelnim pozicijama u Srpskoj ligi Istok i Zoni Zapad nakon pobeda koje su ostvarili proteklog vikenda.\nVarvarinci su na svom terenu minimalnim rezultatom savladali Tabane 1970 i sada imaju 16 bodova, tri više od Moravac Oriona.\nTrstenik PPT je poražen od Radana u Lebanu sa 1:0 i zauzima šesto mesto na tabeli sa devet bodova.\nU derbi susretu Zone Zapad fudbaleri Trajala su sa 3:2 pobedili OFK Topličanin i pretekli ekipu iz Prokuplja na tabeli.\nBruski Kopaonik je doneo tri boda sa gostovanja u Žitorađi, Župa je poražena od Sloge sa 1:0, Bošnjane od Jedinstva sa 4:1 dok su Juhor i Levač igrali 0:0 u Obrežu.\nKruševac je proteklog vikenda bio domaćin državnog prvenstva Specijalne Olimpijade u atletici na kojem je učestvovalo 90 takmičara iz 11 gradova. Takmičenje je održano u šest disciplina a predstavnici Kruševca su osvojili 12 medalja.\nZlatne medalje pripale su Saški Vujičić i Kristijanu Misiniju u trčanju na 100 metara, Kseniji Radenković u trčanju na 50 metara, Lazaru Vasiću u skoku udalj i Kristijanu Misiniju u bacanju kugle.\nKruševljani su osvojili dve srebrne i pet bronzanih medalja.\natletikaPalestraSpecijalna OlimpijadaTemnić 1924TrajalTrstenik PPTZona Zapad


Savremenici - koncert mladih kompozitora BiH za Dan državnosti\nPiše: M. D. A. 24.11.2021\nAMUS Savremenici - koncert mladih kompozitora BiH za Dan državnosti\nSavremenici - koncert mladih kompozitora BiH za Dan drzavnosti\nSedamdeset studenata i profesora Muzičke akademije u Sarajevu, pod dirigentskom palicom Emira Mejremića, naći će se na bini Doma oružanih snaga BiH, u četvrtak, 25. novembra, na koncertu „Savremenici“. Djela koja će se naći na koncertu orkestar sprema aktivno već dva mjeseca. Kako pandemijske prilike nalažu, sam proces rada bio je veoma mukotrpan, jer se orkestar nije smio sastati u punom sastavu sve do prve zajedničke i historijske probe, održane 20. novembra 2021.\n„Deset kompozicija koje ćemo izvesti su vrlo zahtjevna i tematski opširna djela. Kompozitori su komponovali djela kao odraz najvećeg profesionalizma i odnosa prema ovakvom, historijskom momentu za umjetničku muziku u Bosni i Hercegovini. Ovom prilikom želim se zahvaliti Upravnom odboru AMUS-a, kao i direktorici Lejli Trnčić, što su 2021. godinu proglasili Godinom klasične muzike. Tako su kroz Fond za kulturne namjene ovi mladi umjetnici dobili priliku da stvaraju nova djela, a sada na koncertu 'Savremenici' imaju priliku da ih javno izvedu, na ovaj vrlo važan dan za našu domovinu i veliki trenutak za kulturu.“\nViše o temi AMUS\n05.10.2021 u 15:28\n15.09.2021 u 13:02\nAMUS DAN DRŽAVNOSTI MUZIKA\nDžonson: Cilj britanske vlade je da do kraja januara svim odrasil ponudi buster dozu vakcine protiv koronavirusa\nLukač: Nemam sukob s Dodikom, kao što to određeni krugovi žele prikazati\nZastupnici usvojili zaključke za nacrt budžeta za 2022. godinu, javna rasprava traje 21 dan


Vodeći svetski stručnjaci u transplantacionoj hirurgiji operisaće kod nas\nZdravlje oktobar 08 2016\tveličina teksta\tSmanji veličinu teksta Povećaj veličinu teksta\nVodeći svetski stručnjaci u transplantacionoj hirurgiji, japanski profesori Masatoši Makuči i Akimasa Nakao borave u Srbiji gde će operisati i demonstrirati presađivanje jetre sa živog davaoca.\nSrbija ima velike probleme sa sprovođenjem transplatacionog programa i jedan od potencijalnih načina rešavanja tog problema je presađivanje žive jetre, odnosno jetre sa živog davaoca, zbog čega su u našoj zemlji dva svetska imena u transplantacionoj hirurgiji, profesori Masatoši Makuči i Akimasa Nakao, izjavio je danas profesor Vladimir Đukić.\nĐukić je rekao Tanjugu da ima veoma malo donora, svega šest prošle godine i da u toj situaciji, kada kadaverična transplantacija (presađivanje organa sa preminule osobe na živu) skoro ne postoji, jedan od potencijalnih načina rešavanja tog problema je presađivanje žive jetre, odnosno jetre sa živog davaoca.\n"Upravo zbog toga, pokušaćemo da iskoristimo prisustvo profesora Makučija i njegovu želju da pomogne našoj hirurgiji, a on je uradio više od 1.000 transplantacija u Japanu", rekao je Đukić i dodao da je Makuči najveće svetsko ime u hirurgiji jetre, koji je došao da operiše kod nas i da je želja naših lekara da dugo sa njim sarađuju.\nDoktor Vladimir Dugalić rekao je da će danas profesori Makuči i Nakao demonstrirati operaciju uživo, zajedno sa profesorom Gvidom Torzilijem iz Milana.\n"Uspeli smo da zamolimo profesora, pre svega, zbog mlađih lekara da nam i uživo demonstrira operaciju. Pošto on ništa ne prepušta slučaju, čak su ultrazvučni aparat doneli iz Nemačke za tu priliku, pošto mi, nažalost, takav nemamo", rekao je Dugalić Tanjugu.\nPrema njegovim rečima, svetski vodeći stručnjaci iz oblasti hepato biliopantkreatične hirurgije Makuči i Nakao operišu u svim svetskim centrima, a "verovatno prepoznavajući entuzijazam, volju i činjenicu da ovde ima ljudi koji mogu da rade ozbiljno tu hirurgiju", zbog toga su došli u Klinički centar.\nDugalić je dodao da su oba gosta iz Japana imala predavanja u Dekanatu Medicinskog fakulteta, koja su, kako je rekao, bila jako posećena, te da mu je drago da i dalje postoji interesovanje mladih doktora, koji znaju da cene uloženi veliki napor da se uopšte dovedu takvi stručnjaci u Srbiju.\nI Makuči i Nakao su promovisani u počasne članove Medicinske akademije srpskog lekarskog društva, rekao je Dugalić i dodao da će danas stručnjaci iz Japana demonstrirati operaciju uživo.\nProfesor Masatoši Makuči, koji je i predsednik Crvenog krsta Japana, rekao je Tanjugu da je 1993. prvi put uspeo u transplantaciji jetre sa živog davaoca i da se od tada ta metoda širi svetom, jer, kako je rekao, čak ni u SAD broj donora nije dovoljan.\nU Japanu, kaže Makuči, ukupno se godišnje uradi oko 1.000 transplantacija, a od tog broja, samo 60 su kadaverične.\nProfesor Akimasa Nakao, koji ima odlične rezultate u lečenju karcinoma gušterače, našim hirurzima dao je nekoliko korisnih saveta da se napravi razlika između operabilnih i neoperabilnih slučajeva, a pokazao je i našim hirurzima novi hirurški pristup krvnim sudovima, u zbrinjavanju karcinoma pankreasa.\nsvetski\t strucnjaci\t hirurgija\t presadjivanje\t jetra\t srbija\t pacijenti\nObraćanje javnosti Zarife Alizade povodom izjave Sulejmana Ugljanina... Obraćanje Zarife Alizade, direktorke kulturnog centra Azerbejdžana u Beogradu, povodom izjave Sulejmana Ugljanina: „Ne znam, kada kažete predsednik, čiji ...\nDonacija princeze Katarine Institutu za Onkologiju Srbije... Princeza Katarina Karađorđević danas je Institutu za onkologiju i radiologiju Srbije uručila dva vredna ekspertska monitora, vredna 19.000 dolara, saopšt...\nSrbija - pun brod ludaka... Proteklih dana, svi mediji, a kao šlagovrt i dnevnik RTS-a u udarnom terminu, alarmantno javljaju: "čak 70% žena i muškaraca u R.Srbiji, MU&Scaron...\nKrupajsko vrelo... Krupajsko vrelo nalazi se u istočnoj Srbiji, u zapadnom podnožju planine Beljanice, sa desne strane Krupajske reke. Smešteno je između sela Milanovac i K...\nRoman srpskog pisca о svetoj Anastasiji preveden na azerbejdžanski jezik... Kultura je najpouzdaniji most između naroda i država. Rekla bih da je najistančanija ona politika koja je izražena jezikom kulture. Činjenica je da Srbija i ...\nViše iz ove kategorije « Prvi čovek izlečen od HIV-a?\tNeverovatan sok od tri sastojka za gubljenje kilograma »\nZa mnoge ljude, briga je jedan od pokazatelja da mi vodimo računa o nekome.\nNajmanjim otporom protiv anksioznosti i depresije\navgust 26 2019\nUspešan prodor Ljubinka Jelića na međunarodnu književnu scenu\nU jednoj priči, čuveni Momo Kapor, kaže: "Čovek nema onoliko godina koliko se oseća mladim,…\nseptembar 21 2016\nNovu sezonu Ateljea 212 otvara Bergmanova "Jesenja sonata"\nPrestati biti žrtva sopstvene dobrote je mera mudrosti\nnovembar 01 2016\nZloupotreba psihoaktivnih supstanci predstavlja jedan od važnih i vrlo aktuelnih društvenih problema. Prema definiciji, narkomanija…\nseptembar 16 2016\nNamirnice za bolje raspoloženje\navgust 10 2016\nMala škola bontona - Kako se sluša koncert\nNova sezona "Male škola bontona - Kako se sluša koncert" počinje 24. septembra u Kolarčevoj zadužbini, kada će nastupiti Dečiji orkestar saksofona, sastavljen od učenika saksofona osnovne i srednje muzičke…


Željka Cvijanović: Od 1. januara rast plata u prosvjeti za osam posto – Kakanj-X\nŽeljka Cvijanović: Od 1. januara rast plata u prosvjeti za osam posto\nNa 31 kol, 2018 386\nCvijanovićeva je nakon sastanka sa predstavnicima Sindikata obrazovanja, nauke i kulture Srpske istakla da time počinje dogovoreno postepeno usklađivanje koeficijenata prosvjetnih radnika sa ostalim u javnom sekotru.\n“To usklađivanje je planirano u trogodišnjem periodu, ali naš cilj je da se to izjednačavanje postigne u dvogodišnjem periodu, što će zavisiti od finansijske situacije, ali ako se sve nastavi ovako kako je sada, tu neće biti problema”, rekla je Cvijanovićeva novinarima u Banjaluci.\n“Kao što smo i dogovorili, ispoštovali smo povećanje minimalne plate za sve radnike na 440 KM, s tim što je u javnom sektoru to povećanje 450 KM. Druga stavka je obaveza iz memoradnduma koji smo potpisali sa Savezom sindikata da svako rasterećenje poslovadaca mora da se odrazi na plate radnika, tako da smo povećanjem neoporezivog dijela dohotka omogućili povećanje plata za 30 KM svim radnicima u Republici Srpskoj”, naglasila je Cvijanovićeva.\n“Ubijeđen sam da će Vlada u narednom periodu ispoštovati zaključak Narodne skupštine iz 2007. godine, kojim je precizirano ujednačavanja platnih koeficijenata”, rekao je Gnjatić.


Hrvatsku očekuje pad BDP od 11 odsto, najbolje prolazi Srbija – Bankar.me\nHrvatsku očekuje pad BDP od 11 odsto, najbolje prolazi Srbija\nMay 16, 2020 MAKRO, REGION, SVE VIJESTI Leave a comment\nHrvatska privreda bi zbog epidemije virusa korona ove godine mogla potonuti čak 11 odsto, jer je okrenuta turizmu, dok bi u regionu Srbija mogla najbolje proći sa prognoziranom padom od četiri odsto, pokazale su najnovije analize Bečkog instituta za međunarodne ekonomske studije.\nU najnovijoj analizi ovog instituta se ističe da je epidemija izazvala do sada nezapamćen šok u privredama zemalja u regiji, a posljedice će biti jače od onih iz vremena posljednje recesije, prenose hrvatski mediji.\nRanije prognoze MMF-a govorile su o padu hrvatskog BDP-a od devet odsto, a Svjetska banka je prognozirala pad od 6,2 odsto.\nI hrvatski eksperti upozoravaju da Hrvatsku u ovoj godini čeka privredni pad, kao i da bi eventualni povratak na mjere zabrane značio još veći pad.\nOsim Hrvatske, veliki pad BDP-a u Bečkom institutu prognoziraju i Sloveniji i to 9,5 odsto, zatim, Slovačkoj devet odsto i Crnoj Gori 8,5 odsto.\nS druge strane najbolje bi trebalo da prođu države koje su najmanje okrenute turizmu ili koje su slabije integrisane u svjetsku privredu, a to su na prvom mjestu Srbija i Poljska sa padom ekonomske aktivnosti od četiri odsto.\nPOJMOVIekonomija regiona ekonomija u regionu zemlje Balkana\nPrevious Eurostat ublažio procjene pada BDP-a EU i eurozone u prvom tromjesečju\nSljedeći Svijet bi uskoro mogao da dobije prvog trilionera\nBečki institut prognozira rast privreda istočne Evrope, posebno Zapadnog Balkana\nIde li region u recesiju?


Grejanje u Srbiji:Individualno i daljinsko grejanje\nCentralno Evropski Forum za Razvoj, CEDEF, je organizovao četvrti po redu CEDEF Javni dijalog: Grejanje u Srbiji – INDIVIDUALNO I DALJINSKO GREJANJE, koji je održan pod institucionalnim pokroviteljstvom Ministarstva energetike, razvoja i zaštite životne sredine RS i Pokrajinskog sekretarijata za energetiku i mineralne sirovine APV, a u saradnji sa Agencijom za energetiku, Upravom za energetiku grada Beograda i Poslovnim udruženjem „Toplane Srbije”.\nPrezentacije učesnika događaja možete pogledati ovde.\nIZJAVE UČESNIKA JAVNOG DIJALOGA\nDejan Dotlić predstavnik prodaje Termotehnika – industrijska postrojenja BOSCH je rekao: “Robert BOSCH je vodeći evropski i svetski proizvođač opreme za grejanje, sa godišnjim prometom od preko 3 MldEUR, i najsnažnijim brendovima u svom portfoliju: BOSCH, JUNKERS, BUDERUS, LOOS itd. Proizvodan paleta je izuzetno široka i jednistvena: od kućnih kotlova snage samo 11 kW do industrijskih postrojenja od 37 MW, odnosno 55 tona pare na čas! Bilo da se radi o solarnim sistemima, fotonaponskim panelima, gasnim kotlovima, kotlovina na čvrsto gorivo, toplotnim pumpama ili industrijskim postrojenjima, ideja vodilja svakog projekta je energetska efikasnost: ušteda energenata, smanjenje emisije štetnih gasova i smanjenje troškova za grejanje. Preko svojih ovlaštenih partnera i mreže ovlaštenih servisera, BOSCH je u mogućnosti da svim zainteresovanim strankama obezbedi potpunu podršku prilikom realizacije najsloženijih projekata iz oblasti energetske efikasnosi, i brine o sigurnosti i pouzdanosti rada svojih energetskih postrojenja postrojenja”, rekao je Dotlić.\nTakođe, ukoliko se pređe na zagrevanje objekta putem prirodnog gasa, sa različitom zagrevanom površinom, i sa prosečnom izolacijom i kvalitetom vrata i prozora, ušteda u energiji je i do 60%. Električna energija se u Srbiji uglavnom proizvodi od uglja, pa je tipična efikasnost oko 35%, dok je nivo efikasnosti prirodnog gasa 90%. Solarna energija je gotovo besplatna u eksploataciji a štetnih efekata po okolinu nema. Energija koju sunce tokom godine emituje na 1 m² krova kuće u Srbiji je jednaka energiji koja se dobije sagorevanjem 130 litara nafte. Najveći potencijal za korišćenje solarne energije imaju gradovi u jugoistočnom delu Srbije - Niš, Kuršumlija, Vranje. Geotermalna energija se posebno može koristiti u pojedinim područjima Srbije, gde temperatura vode iz podzemnih izvora često prelazi i 60 stepeni Celzijusovih. Prethodno je od izuzetne važnosti biti upućen u stanje krovne i zidne izolacije, jer adekvatna zidna i krovna izolacija može smanjiti rasipanje energije čak i do 60%.


Zvezdine mete za odbrambeni bedem: Luka Krajnc, Radovan Pankov… – www.samocrvenazvezda.com\n21/05/2019 21/05/2019 Samo Crvena Zvezda\t0 Comments\nNedavno je potvrđeno da su crveno-beli počeli pregovore sa niškim Radničkim i Radovanom Pankovim oko transfera štopera vicešampiona Srbije na ”Marakanu”, ali iako se očekivalo da će sve to ići mnogo lakše i brže, još uvek nije poznato da li će doći do konačnog dogovora.\nA dok se čeka rasplet te priče, ”Mozzartsport” je otkrio još jednu informaciju u vezi Zvezdine potrage za pojačanjem na mestu štopera.\nU Zvezdi se nadaju da obeštećenje ne bi bilo previsoko, ali i da bi Krajnc značajno pojačao konkurenciju na mestu štopera, pogotovo što je levonog i ”jak na lopti”.\nAli, ono što ostavlja sumnju kod ovog igrača je što je ovog proleća u Frozinoneu bio potpuno u drugom planu, nije igrao još od 4. februara i utakmice sa Lacijom. Pre toga, od početka sezone upisao je samo devet nastupa za Frozinone…\n← Mrkela potvrdio: Milojević ostaje, mladi Terzić u Italiji\nSunturlić: Želimo da postanemo stalni član Evrolige →


Milorad Dodk pod sankcijama, Foto: Printskrin Kurir TV\nSankcije su, navodi se, mere koje šalju snažnu poruku američkih vlasti i predstavljaju "srednji put" između dve krajnosti\nObjavljeno: 25.01.2021. 13:36h\nSankcije SAD Bosni i Hercegovini odnose se na pet pravnih subjekata i 110 osoba, među kojima su i dalje srpski član i predsedavajući Predsedništva BiH Milorad Dodik, Nikola Špirić, Ante Jelavić, Momčilo Mandić, Biljana Plavšić i Amir Zukić, piše Glas Amerike.\nSankcije su, navodi se, mere koje šalju snažnu poruku američkih vlasti i predstavljaju "srednji put" između dve krajnosti - diplomatskih pregovora i vojnih aktivnosti.\nSAD mogu pojedincima, firmama ili državama da uvode ekonomske, trgovinske i druge sankcije, u skladu sa svojim spoljnopolitičkim i bezbednosnim interesima, a u praksi one se uobičajeno primenjuju na zabranu putovanja, blokiranje imovine u SAD ili zabranu poslovanja sa američkim firmama i državljanima.\nSankcije sprovodi Ministarstvo finansija, a može ih izreći Stejt department i Ministarstvo trgovine, uz odobrenje predsednika SAD.\nStejt department je, na primer, sankcije izrekao Amiru Zukiću i Nikoli Špiriću, dok je ostale sankcije izreklo Ministarstvo finansija, preko svoje Kancelarije za kontrolu imovine u inostranstvu (OFAC).\nAnaliza podataka OFAC-a pokazuje da su sankcije osobama i pravnim licima iz BiH izricane po nekoliko osnova, a reč je o 113 sankcija prema 108 pojedinaca, četiri firme i jednoj političkoj stranci.\nVeliki broj sakcionisanih je na listi "Balkan", na kojoj od 193 osobe, firme ili organizacije sa područja bivše Jugoslavije, 105 ima mesto rođenja ili adresu osnivanja u BiH.\nViše od polovine, 67, sankcionisano je zbog Međunarodnog krivičnog tribunala za bivšu Jugoslaviju.\nNeki od onih koji su sankcionisani po tom osnovu su: Tihomir Blaškić, Momčilo Krajišnik, Milan Lukić i Ratko Mladić.\nBlaškić je u Hagu osuđen na devet godna zatvora, Krajišnik na 20, a Lukić na doživotni zatvor.\nMladić je prvostepenom presudom osuđen na doživotni zatvor, a u toku je žalbeni postupak.\nNa listi je takođe i Ante Jelavić, bivši visoki funkcioner Hrvatske demokratske zajednice (HDZ) i član Predsedništva BiH, kojeg je visoki predstavnik Volfgang Petrič , koristeći se bonskim ovlašćenima, smenio 2001. godine, zbog, kako je tada navedeno, pokušaja osnivanja hrvatske federalne jedinice u BiH i ugrožavanje ustavnog poretka, prenela je sarajevska N1 tv.\nDODIK: Rasistička izjava Izetbegovića povezana sa napadom na Vučića u Srebrenici\nMilorad DodikSADAmerikaSankcijeBosnaNikola ŠpirićAnte Jalević