"BEZBEDNOST HRANE - BUDUĆNOST ZDRAVE SRBIJE": Hvala Adria mediji na pokretanju teme o bezbednosti hrane | Vesti | Kurir\n16.04.2019. 18:56h 18.04.2019. 09:25h\nDrago mi je što je "Adrija medija grupa" pokrenula ovu temu, što znači da će ona biti dalje praćena i da ćemo u tom smislu i mi iz Vlade biti dalje pod pritiskom da se ovim bavimo, istakla je premijerka Ana Brnabić\nKompanija "Adrija medija grupa" organizovala je veliku konferenciju pod nazivom "Bezbednost hrane - Budućnost zdrave Srbije", pod pokroviteljstvom Ministarstva poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede i UNDP.\nPremijerka Srbije Ana Brnabić, koja je otvorila jučerašnju konferenciju u hotelu "Radisson Collection, Old Mill Belgrade", istakla je da je tema bezbednosti hrane konačno na dnevnom redu.\n- Drago mi je što je "Adrija medija grupa", jedna medijska kuća, pokrenula ovu temu, što znači da će ona biti dalje praćena i da ćemo u tom smislu i mi iz Vlade biti dalje pod pritiskom da se ovim bavimo - rekla je premijerka.\nOna je navela da je država u obavezi da stvori i sprovede stroga pravila kako bi hrana bila u potpunosti bezbedna.\n- U bezbednosti hrane na tržištu Srbije ne sme da bude kompromisa. Građani treba da budu uvereni da njihova vlada svakodnevno radi na jačanju administrativnih kapaciteta, usklađivanju i unapređenju zakonodavstva i edukaciji kako bi se obezbedila puna bezbednost svih namirnica na tržištu. Veliki sistemski uspeh je otvaranje Nacionalne laboratorije za kontrolu kvaliteta mleka, koja je u potpunosti u skladu s evropskim standardima i za čije je opremanje izdvojeno oko tri miliona evra. Uskoro očekujem otvaranje fizičko-hemijske laboratorije sa najsavremenijom opremom, što će omogućiti da ispitujemo bezbednost namirnica i otklonimo svaku sumnju koja se eventualno pojavi - navodi Brnabić.\n- Kao i u svim oblastima, reforme u oblasti bezbednosti hrane u prvom redu sprovodimo zbog naših građana, zbog kvaliteta njihovog života i zdravlja, a ne zbog ispunjavanja normi ili formalnog usklađivanja propisa sa zemljama EU - rekla je Brnabić.\nPremijerka kaže da Vlada stalno radi na jačanju nacionalnih sistema za kontrolu hrane i da je izuzetno zadovoljna radom Ministarstva poljoprivrede i ministra Branislava Nedimovića. Ona je kazala da je odgovornost u održanju sistema bezbednosti hrane podeljena između ministarstava, prehrambene industrije i potrošača i zato je neophodna bliska saradnja između te tri grupe.\n- Bezbednost hrane je oblast koja će u potpunosti promeniti našu poljoprivredu, sistemski se radi na modernizaciji poljoprivrede i na njenoj digitalizaciji. Država mora da stvori i uslove za razvoj industrije hrane, sa što manjim nametima toj privrednoj grani, kako bi podigli njenu konkurentnost na zahtevnom svetskom tržištu. Bezbednost i sigurnost namirnica moraju biti u potpunosti osigurane, a istovremeno moramo biti i konkurentni i inovativni - istakla je premijerka.\n- Bezbednost hrane biće ove godine u fokusu Ministarstva poljoprivrede kako bismo otvorili poglavlje u pregovorima s EU koje se odnosi na tu važnu oblast. Srbija sada ima kapacitet da se bavi bezbednošću hrane, jer je za to stvorila mehanizme - izjavio je Nedimović.\n- Sada su institucije za kontrolu u punom kapacitetu, a doneti su i odgovarajući propisi među kojima i izmene Zakona o bezbednosti hrane, koje su usvojene prošlog meseca u parlamentu. Ranije smo imali institucije samo na papiru i nije bilo normalno što država nije imala svoj kontrolni mehanizam za kvalitet hrane. Imali ste situaciju da neko uveze hranu, a taj isti ju je kontrolisao preko nekog drugog povezanog lica - naveo je ministar.\nNedimović je podsetio da je pre nekoliko godina bio problem sa aflatoksinom, kada je Srbija morala u inostranstvo da šalje uzorke na analizu.\n- Danas je to drugačije, Srbija sada ima Nacionalnu referentnu laboratoriju. U celom poslu kontrole kvaliteta hrane važno je i uključivanje udruženja potrošača. Ljudi iz udruženja potrošača su druga strana koja gura ovu priču i zajedno sa medijima treba da nas podstaknu da rešimo sve probleme koji postoje - naglasio je on i otkrio da je dobijena dozvola za zapošljavanje 71 inspektora koji će biti prva linija odbrane u bezbednosti hrane, te da će posebno biti pojačana kontrola na graničnim prelazima na kojima hrana ulazi u Srbiju.\n- Što se tiče bezbednosti hrane, obezbedili smo 35 miliona evra. Naravno, ovaj sistem ide u pravom smeru. Kada pogledamo brojke, vidimo kako stoji kvalitet srpskih proizvoda. Srbija treba da nastavi fitosanitarnu politiku i politiku bezbednosti hrane. Prva stvar je zaštita potrošača, a to je povezano sa kvalitetom proizvoda i samim transportom proizvoda - navodi Fabrici.\n- Zbog toga je važno da Srbija obezbedi preuzimanje standarda o bezbednosti hrane koji su i tema poglavlja 12. Bez obzira na dosadašnji sistem usklađenosti Srbije sa zahtevima prehrambenog tržišta, EU treba da se ulaže još napora. To se pre svega odnosi na izradu nacionalne strategije koja bi sadržala pravne tekovine EU u oblasti bezbednosti hrane, potom jačanja administrativnih kapaciteta kao što su obuka i zapošljavanje inspektora i kontrola hrane na granicama koja bi trebalo da bude predvidiva i da analizira rizike uz obezbeđivanje visokog stepena prohodnosti robe u oba smera - rekao je Fabrici i dodao da će EU nastaviti da pomaže Srbiji.\nKonferencija je imala za cilj da se u otvorenoj diskusiji u tri panela predstave sve novine koje donosi Zakon o bezbednosti hrane. Na konferenciji su učestvovali najviši državni zvaničnici, eksperti, predstavnici institucija, organizacija, kompanija i medija. Učesnici prvog panela, pod nazivom "Put ka EU - Novi zakon o bezbednosti hrane i prva nacionalna referentna laboratorija", razgovarali su o novom zakonu, ali i o tome šta predstavlja pojam "zdrava hrana". Diskutovali su i na drugom panelu pod nazivom "Uticaj novog zakona na dalji ekonomski razvoj zdrave Srbije", ali i na trećem - "Podrška domaćim proizvođačima - Investicije u lokalni razvoj", a svi detaljni izveštaji sa panela biće objavljeni u sutrašnjem štampanom izdanju Kurira.\n3 panela su realizovana na konferenciji\n600 miliona ljudi u svetu godišnje oboli od bolesti izazvanih hranom\n600 milijardi dolara godišnja šteta ekonomije sveta zbog nebezbednih prehrambenih proizvoda


Kvalitet vode za piće - alternative za snabdevanje u područjima sa posebnim geografskim ograničenjima - Mala Farma : Mala Farma\nKvalitet vode za piće – alternative za snabdevanje u područjima sa posebnim geografskim ograničenjima\nKvalitet i bezbednost vode predstavljaju jedan od najvažnijih uslova dobre higijenske i dobre proizvođačke prakse u poslovanju hranom, jer voda koja se koristi u objektima za preradu hrane može da bude izvor različitih mikrobioloških i hemijskih opasnosti. Mikroorganizmi koji izazivaju trovanja hranom, mogu da prežive od nekoliko dana do više nedelja u vodenoj sredini.\nKorišćenje higijenski neispravne vode predstavlja opasnost kako za bezbednost hrane, tako i za zaposlene. Zbog toga je kvalitet vode, koja se koristi u proizvodnji, preradi i prometu hrane, jedan od preduslova bezbednosti hrane.\nIzvori i sistemi vodosnabdevanja (vodovod, bunari, izvorišta) mogu da se zagade mikroorganizmima fekalnog porekla i različitim hemijskim supstancama (npr. metali, pesticidi, nitrati) iz kanalizacije i/ili otpadnih voda poreklom od poljoprivrednih i drugih privrednih aktivnosti. Bakterije mogu da se razmnožavaju i u samom vodovodnom sistemu, posebno ako voda stoji duže vreme u cisternama/tankovima ili cevima koje se redovno ne koriste.\nUpotreba vode koja nije iz javnog vodovoda zahteva posebnu pažnju koja treba da uključi prethodnu proveru ukupnog kvaliteta vode, zaštitu od kontaminacije, a u toku korišćenja i redovna ispitivanja kvaliteta, a ako je potrebno i odgovarajuću pripremu/obradu (npr. filtriranje, taloženje, hlorisanje).\nSistem snabdevanja vodom treba da je dovoljnog kapaciteta, koji u svakom trenutku može da zadovolji najveće potrebe rada i higijenskog održavanja objekta.\nObjekti u planinskim oblastima, odnosno u područjima u kojima postoje posebna geografska ograničenja (nadmorska visina preko 500 m i/ili područja sa nedostatkom infrastrukture), nisu uvek snabdeveni vodom za piće iz javnog vodovoda.\nU nekim slučajevima, nekadašnja izvorišta u blizini objekata su presušila (višegodišnji nedostatak padavina, nizak nivo podzemnih voda), pa se proizvođači tradicionalnih proizvoda od mleka “snalaze” povezivanjem svojih sabirnih rezervoara/tankova sa javnim vodovodom pomoću površinskog elastičnog cevovoda dugog i po nekoliko kilometara. Iz rezervoara voda se slobodnim padom distribuira do pojilišta za životinje (ovce, krave) i objekta za proizvodnju i skladištenje proizvoda od mleka.\nDržanje životinja, poljoprivredne, turističke i rekreativne aktivnosti koje imaju značajan uticaj na životnu sredinu, nisu dozvoljene iznad oblasti iz koje se zahvata izvorska voda (kaptaža).\nAko postoji lokalno izvorište/kaptaža, treba ga ograditi i zabraniti ispašu životinja uzvodno u dužini od najmanje 100 metara. Potrebno je postaviti mrežice/filtre na otvore cevi i obezbediti najmanje jedan rezervoar za taloženje (sedimentaciju), a sve cevi i rezervoari (tankovi/cesterne) moraju da budu od inertnih materijala i koji nisu toksični.\nDa sistem za snabdevanje vodom ne bi pretrpeo neku štetu od mraza tokom zime, moraju se preduzeti odgovarajuće mere na kraju sezone. Vodovodne cevi, spoljni i, ako postoje i rezervoari u objektu, treba da se isprazne i otvore sve slavine.\nPre početka proizvodnje u narednoj sezoni, kvalitet vode treba proveriti, a vodovodni sistem isprati i, po potrebi, dezinfikovati.\nPlan samokontrole vode u objektu treba da uključi: mesto ulaza vode u objekat (od veze sa javnim vodovodom, ili od sopstvenog bunara ili od izvorišta/kaptaže); sabirnu cisternu/tank, odnosno mesto pripreme/obrade vode (prečišćavanje, taloženje i/ili hlorisanje) ako postoji, kao i razvod vode sa točećim mestima, odnosno mestima upotrebe.


BalkanMagazin :: Crna Gora: Od podmorskog kabla 11,6 miliona evra\nčetvrtak, 07. januar 2021 10:14\nCrnogorski elektroprenosni sistem (CGES) je prošle godine na osnovu efekta od komercijalne upotrebe podmorskog energetskog kabla između Crne Gore i Italije prihodovao 11,6 miliona evra. Puštanje u rad podmorskog kabla, uticalo je takođe na povećanje interesovanja za dodelom prekograničnih prenosnih kapaciteta i na ostalim granicama Crne Gore. Energetsko povezivanje Crne Gore i Italije korisno je i za Srbiju. Kupovina 10 odsto akcija CGES-a, do sada se pokazala isplativom i kompaniji Elektromreže Srbije (EMS). (foto: Podmorski kabl između Crne Gore i Italije, investitor.me)\nCrnogorski elektroprenosni sistem (CGES) je prošle godine na osnovu efekta od komercijalne upotrebe podmorskog energetskog kabla između Crne Gore i Italije prihodovao 11,6 miliona evra. Iz te elektoenergetske kompanije je saopšteno da je dosada kompanija od puštanja u komercijalnu upotrebu podmorskog energetskog kabla ostvarila prihod po osnovu alokacije prekograničnog kapaciteta sa Italijom od 4,6 miliona evra.\nIz CGES su istakli da je puštanje u rad podmorskog kabla krajem 2019. godine uticalo i na povećanje interesovanja za dodelom prekograničnih prenosnih kapaciteta i na ostalim granicama Crne Gore, tako da su prihodi po ovom osnovu na granicama sa Srbijom, Bosnom i Hercegovinom i Albanijom u prošloj godini iznosili 6,98 miliona evra.\n“Uzimajući u obzir ostvarene rezultate svih dosadašnjih alokacija prenosnih kapaciteta, možemo u potpunosti biti zadovoljni. Povećanje interesovanja od strane učesnika na tržištu električne energije za dodelom prekograničnih prenosnih kapaciteta dovelo je do značajnog povećanja prihoda po ovom osnovu”, saopšteno je listu Pobjeda iz CGES-a.\nPodmorski kabl između Crne Gore i Italije (YouTube screenshot)\nIz ove elektroenergetske kompanije su ocenili da je realizacijom ovog projekta, elektroenergetski sistem Crne Gore postao stabilniji, pouzdaniji i otporniji na velike poremećaje, a istovremeno se poboljšao kvalitet usluge i snabdevanja potrošača u primorskom i severnom delu Crne Gore, čime je sigurnost sistema podignuta na znatno viši nivo.\nCrna Gora ostvaruje značajne prihode po osnovu 20 udela udela CGES-a u ukupnom kapacitetu kabla.\nOd 28. decembra 2019. godine kada je počela komercijalna upotreba kabla, pa do sredine decembra prošle godine, prihod CGES-a po osnovu alokacije prekograničnog kapaciteta sa Italijom iznosi 4,61 milion evra, a u prošloj godini 4,59 miliona evra.\nCGES navodi i da se efekti rada energetskog kabla ogledaju i u podatku koji se odnosi na ukupne prihode od alokcija prekograničnih kapaciteta na svim granicama do 15. decembra prošle godine, koji su u odnosu na planirane premašeni za 46 odsto.\n“Svaka nova interkonekcija ima uticaj na elektroenergetski sistem iz više aspekata. Puštanje u rad podmorskog kabla uticalo je na povećanje interesovanja za dodelom prekograničnih prenosnih kapaciteta i na ostalim granicama Crne Gore, zbog direktne veze tržišta električne energije zemalja Evropske unije (EU) sa tržištima jugoistočne Evrope”, navode u CGES-u.\nIstiče se takođe da su prihodi po ovom osnovu, na granicama sa Srbijom, Bosnom i Hercegovinom i Albanijom, do 15. decembra prošle godine iznosili 6,98 miliona evra, dok su u 2019. godini bili 3,73 miliona evra.\nCGES, kao operator prenosnog sistema, odgovoran je za prekograničnu razmenu električne energije na svim granicama Crne Gore, uključujući i razmenu po podmorskom kablu. Od puštanja podmorskog kabla u rad, razmena sa Italijom, uključujući tranzit preko CGES sistema, u brojkama bi izgledala ovako: ukupno je uvezeno 986.224,7 megavat-sati, dok je izvezeno 1,54 miliona megavat-sati, precizirali su u CGES-u.\nEMS u CGES-u\nEnergetsko povezivanje Crne Gore i Italije korisno je i za Srbiju. Kompanija Elektromreže Srbije (EMS) kupila je 2015. godine 10 odsto akcija Crnogorskog elektroprenosnog sistema (CGES), koji je sa italijanskom firmom “Terna” realizovao projekat povezivanja Crne Gore i Italije podmorskim energetskim kablom.\nOva odluka, pokazala se i te kako isplativom “u svakom smislu, poslovnom, strateškom i finansijskom” saopštili su sredinom prošle godine predstavnici EMS-a.\nIz EMS-a su takođe istakli da je projekat energetskog povezivanja Crne Gore i Italije značajan i za Srbiju, jer je u tesnoj međuzavisnosti sa relizacijom Transbalkanskog koridora za prenos električne energije, čija prva faza podrazumeva izgradnju prekograničnih dalekovoda između Srbije i Rumunije, kao i između Srbije, Bosne i Hercegovine i Crne Gore, takođe i internih dalekovoda preko teritorija Srbije i Crne Gore.\nPodmorski kabl između Crne Gore i Italije, zajedno sa Transbalkanskim koridorom za prenos električne energije, čini kičmu povezivanja prenosnih sistema u regionu Balkana i Italije, i od suštinske je važnosti ne samo za operatore prenosnog sistema i ekonomije država na čijoj se teritoriji nalazi i za region u cjelini, već je i od panevropskog značaja, objasnili su u EMS-u, a prenele Dnevne novine.\nKabl, kako se navodi, omogućava izvoz energije iz obnovljivih izvora sa područja Balkana u Italiju i obrnuto, a takođe i jačanje regionalne sigurnosti napajanja, kao i privlačenje investicija u sektor proizvodnje električne energije iz obnovljivih izvora.\nIzgradnja podmorskog kabla predstavlja korak bliže povezivanju tržišta Balkana i Zapadne Evrope i kreiranju integrisanog evropskog tržišta energije.\n“U tom smislu, Srbija i EMS kao kompanija će, s obzirom na geografski položaj imati finansijsku korist od tranzita električne energije, a takođe i koristi koje su posledica pouzdanijeg i sigurnijeg rada prenosnog sistema”ocenili su tada u EMS-u.\nUkupan kapacitet podmorskog kabla iznosi 600 megavata, od čega po osnovu ugovora između CGES-a i italijanske Terne, kompanija CGES raspolaže sa 200 megavata.\n“Što se tiče bolje valorizacije kabla, CGES je izgradnjom 400 kilovoltnog dalekovoda od Lastve do Čeva stvorio sve pretpostavke za maksimalnu valorizaciju podmorskog kabla sa kapacitetom od 600 megavata”, rekli su predstavnici kompanije i poručili da CGES intenzivno radi na završetku 400 kilovoltnog dalekovoda „Čevo-Pljevlja“, a u toku su i aktivnosti na razvoju interkonektivnih veza sa Srbijom i Bosnom i Hercegovinom.\nPodmorski energetski kabl između Crne Gore i Italĳe je projekat koji prevazilazi crnogorske granice i uvršten je na zvanične liste projekata od značaja za EU i Energetsku zajednicu. Ukupna dužina kabla iznosi 455 kilometra, od čega je dužina podmorskog dela kabla 433 kilometra.\nUgovor o povezivanju Italije i Crne Gore energetskim kablom potpisan je sredinom novembra 2010. godine, a celokupna vrednost projekta procenjena je na oko 1,1 milijardu evra. Energetska veza jednosmerne struje, omogućava Italiji i Crnoj Gori da razmenjuju energiju u oba smera, inicijalno u kapacitetu od 600 megavata, a zatim i 1200 megavata, kada se realizuje i drugi kabl, čije je je polaganje predviđeno u narednim godinama.


Gavin Vilijamson - Sputnjik Srbija\nBritanski ministar odbrane Gavin Vilijamson smenjen je zbog odavanja informacija sa zatvorenog sastanka o kineskoj telekomunikacionoj kompaniji „Huavej“, saopšteno je iz kabineta premijerke Tereze Mej.\nVelika Britanija treba da bude spremna da posle „bregzita“ poveća svoje globalno prisustvo i ubojitost, a Rusija treba da „plati za svoje provokacije“, navodi se u isečku govora britanskog ministra odbrane Gavina Vilijamsona koji prenosi agencija Rojters.\nBritanski ministar odbrane Gavin Vilijamson je optužio Rusiju za niz globalnih sajber napada, opisavši ih kao neodgovorne akcije „otpadničke države“, i upozorio da će Velika Britanija i njeni saveznici u NATO-u u budućnosti razotkrivati takve aktivnosti.\nBritanski novinar Ričard Medli je usred direktnog prenosa prekinuo razgovor sa ministrom odbrane Gavinom Vilijamsonom, jer je ovaj više puta pokušao da izbegne odgovor na nezgodno pitanje o Rusiji.\nRuski senator: Reči britanskog ministra — „sramota za Veliku Britaniju“\nIzrazi koje je britanski ministar odbrane Gavin Vilijamson sebi dozvolio su neviđene i svedoče o njegovom potpunom odsustvu profesionalizma, smatra ruski senator Franc Klincevič.\nRuske diplomate: Britanski vojni resor strahuje za svoj raspusni način života\nAmbasada Rusije u Londonu prokomentarisala je članak u „Telegrafu“ s izjavom britanskog ministra odbrane Gavina Vilijamsona, koji je optužio Moskvu da je izabrala „put eskalacije i provokacije“.\nZaharova: Izjave britanskog ministra kao iz filma o Džejmsu Bondu\nPortparol Ministarstva spoljnih poslova Marija Zaharova komentarisala je izjavu britanskog ministra odbrane Gavina Vilijamsona da bi Moskva mogla da uništi vitalnu infrastrukturu Velike Britanije i time izazove „paniku i haos“.\nBritanski eksperti optužili su ministra odbrane Velike Britanije Gevina Vilijamsona za širenje straha, piše „Gardijan“. Vilijamson je nedavno izjavio da Moskva tobože proučava energetsku mrežu i cevovode koji povezuju Veliku Britaniju s kontinentom, kako bi u neophodnom momentu prekinula njihov rad, izazivajući haos i stradanje hiljada ljudi.


Aktuelno Archives - Stranica 8 od 12 - Sve o osiguranju\n14. decembra 2018.\tAktuelno\nUdruženje finansijskih direktora Srbije (UFDS) organizovalo je 13. decembra dodelu nagrade za finansijskog direkora godine. Nagradu za finansijskog direktora godine je dobio Saša Mlađenović iz kompanije Karin Komerc MD. Udruženje finansijskih direktora Srbije (UFDS) je jedina strukovna asocijacija, koja okuplja finansijske direktore i rukovodioce sektora finansija na teritoriji Republike Srbije. ...\n6. decembra 2018.\tAktuelno\nVienna Insurance grupa (VIG), matična kompanija Wiener Städtische osiguranja, nastavila je trend stabilnog rasta. Prema preliminarnim rezultatima za treći kvartal, ukupna premija VIG dostigla je 7,4 milijarde evra, što je za 2,9 odsto više u odnosu na isti period prošle godine. Dobit grupacije povećana je za 6,4 odsto i iznosti ...\n26. maja 2018.\tAktuelno


London pripremio Interpolove crvene poternice u „slučaju Skripalj“ - Sputnjik Srbija\n14:47 10.09.2018 Preuzmite kraći link\nBritansko državno tužilaštvo je 5. septembra saopštilo da su dvojica ruskih državljana, Aleksandar Petrov i Ruslan Boširov, optuženi u „slučaju Skripalj“ za napad nervnim agensom u Solsberiju. Tužilaštvo je objavilo njihove fotografije i saopštilo da su objavljene poternice za njihovo hapšenje. Moskva je saopštila da ova imena „ništa ne govore“ Rusiji i ponovo pozvala Britaniju da pređe sa optužbi i manipulacije na saradnju.\nLondonu je takođe saopštio da su izdati evropski nalozi za hapšenje optuženih i naglasio da namerava da dobije „crvene poternice“ Interpola za hapšenje Rusa.\nCrvene poternice predviđaju hapšenje osobe koja se traži sa naknadnim zahtevom za izručenje državi koja je pokrenula potragu.\nIstovremeno, Kremlj je saopštio da nema informacije o „osumnjičenima“, koje je identifikovalo britansko tužilaštvo. Portparol predsednika Rusije Dmitrij Peskov istakao je da bi za rešavanje slučaja pomogla saradnja sa Londonom „u okviru pravne pomoći“.\n„Ali znate da britanska strana, nažalost, odbija takvu saradnju“, rekao je on.\ncrvena poternica, slučaj Skripalj, Interpol, Velika Britanija


Pašalić apelovao na nadležne da odlože masovna okupljanja - Boom93\nZaštitnik gradjana Zoran Pašalić apelovao je na nadležne organe da u cilju zaštite gradjana od širenja korona virusa, na odredjeni period odlože sve vrste masovnih okupljanja.\nKako je saopšteno, Pašalić je naveo da nikada nije bio za primenu strogih mera koje bi ograničavale ljudska prava, ali da je vidno da se mnogi gradjani ne pridržavaju mera zaštite i da ne veruju da je kovid-19 smrtonosan.\nOn je apelovao na gradjane Srbije da se produžavaju propisanih protivpandemijskih mera i da se vakcinišu protiv kovida-19.\n“Zbog velikog broja obolelih (od kovida-19) situacija u našem zdravstvenom sistemu je veoma teška i zato apelujem na solidarnost gradjana u borbi protiv pandemije. U ovoj situaciji se ne postavlja samo pitanje obolelih od kovid-19 već svih bolesnih u Republici Srbiji kojima se, iz objektivnih razloga, ograničavaju ljudska prava i koji ne mogu da se leče”, naveo je Pašalić u pisanoj izjavi.\nOmbudsman je kazao da će zatražiti da se primena protivpandemijskih mera strogo kontroliše, jer je institucija Zaštitnika gradjana dobila mnoge pritužbe gradjana da se propisane mere zaštite ne poštuju.\nOznakeApel Koronavirus masovna okupljanja Odlaganje Srbija zaštitnik građana Zoran Pašalić


NEMA NORMALIZACIJE ODNOSA DOK TRAJE OTIMANjE IMOVINE\nDatum objave: nedelja, 6 jula, 2014\nDirektor Kancelarije Vlade Srbije za Kosovo i Metohiju Marko Đurić rekao je da ne može biti suštinske normalizacije odnosa između Beograda i Prištine dok u Pokrajini traje otimanje državne i društvene imovine.\nĐurić je rekao da Srbija želi da pitanje državne i društvene imovine na Kosovu i Metohiji bude jedna od tema koje će biti rješavane u nastavku briselskog dijaloga.\n“Mi ćemo u narednom periodu iskoristiti sve institucionalne mehanizme pritiska koji nam stoje na raspolaganju, uključujući i uslovljavanje\nrazgovora o učešću u pokrajinskim institucijama da bismo sprečili otimanje srpske državne i društvene imovine na Kosovu i Metohiji”, rekao je Đurić novinarima u Kosovskoj Mitrovici.\nOn je istakao da se ne može tolerisati to što neko koristi međuprostor da bi vršio dodatni pritisak na srpsku zajednicu i otimao, odnosno zauzimao imovinu.\n“To je za nas potpuno neprihvatljivo. Delatnost kosovske agencije za privatizaciju direktno šteti i čini jako lošu uslugu normalizaciji odnosa i celom procesu”, naveo je Đurić.\nTo je, kaže Đurić, naročito izraženo na području opštine Štrpce, što je uznemirilo ne samo srpski narod, već i skrenulo pažnju svima da nedjeljama traje zauzimanje državnih i društvenih preduzeća na Kosovu i Metohiji.


Koliko košta jedan pretraživač?\nPretraživač Google sprema se za izlazak na berzu do kraja ove godine: njegovi osnivači Sergej Brin (na slici) i Leri Pejdž smatraju da će se taj trenutak poklopiti sa početkom pozitivnog poslovanja. Njihova ocena se poklapa sa procenama analitičara, koji predviđaju da će Gooogle 2002. godine zarađivati oko 50 miliona dolara godišnje.\nTrenutno se Google finansira prodajom reklamnog prostora i licenciranjem svog softvera za pretraživanje. Među brojnim korisnicima njihovih usluga se nalazi i web-portal Yahoo!, koji ne poseduje svoj sopstveni softver već se oslanja na Google, koji je za samo tri godine postojanja postao najkvalitetniji među pretraživačima.\nDvojica pomenutih osnivača pokrenuli su sajt u vreme studija na Univerzitetu u Stenfordu, a zatim uspeli da privuku slobodan privatni kapital – u prvoj rundi je u pretraživač uloženo 25 miliona dolara. Procene analitičara su da će, u trenutku izlaska na berzu, Google vredeti 250 miliona dolara.\nSedište kompanije nalazi se u Kaliforniji, a sam pretraživač se nalazi na tri servera, koji opslužuju prosečnih 100 miliona pretraga dnevno. Svoju popularnost Google duguje jednostavnom izgledu i neopterećenosti drugim sadržajima – zamišljen je kao „čist“ pretraživač, koji će imati samo tu funkciju. Zanimljivo je i da je u reklamu ulagano vrlo malo, a da su se osnivači oslanjali na pronošenje imena „od uva do uva“. Neobično ime potiče od matematičkog pojma sa kojim su se susrela dva studenta osnivača: googol jeste broj u kome iza jedinice sledi 100 nula.


SRBIJA PLACA VISOKU CENU ZBOG GUBITKA AMERICKE POMOCI\nHome > SRBIJA PLACA VISOKU CENU ZBOG GUBITKA AMERICKE POMOCI\nOdluka o uskracivanju deset miliona americkih dolara pomoci moze imati domino efekat na ekonomiju, a mozda i ugroziti sanse Srbije za pristupanje Evropskoj uniji.\nAmericke sankcije protiv Srbije prete da ugroze prijem u Svetsku trgovinsku organizaciju, STO, kao i inostranu pomoc i investicije, te eventualno pristupanje Evropskoj uniji, rekli su bankari i analiticari za IWPR.\nSjedinjene Americke Drzave su 14. januara suspendovale deset miliona americke pomoci Srbiji tvrdeci da Beograd nije saradjivao s Haskim tribunalom.\nIstovremeno, Vasington je najavio da ce povuci izvestan broj svojih zvanicnika koji pruzaju tehnicku podrsku srpskoj vladi.\nAmericka administracija kaze da ce ponovno razmotriti svoju odluku ako Srbija bude pocela da u potpunosti saradjuje s Haskim tribunalom. To, u sustini, znaci hapsenja i izrucenja svih preostalih osumnjicenih za ratne zlocine, pogotovo ratnog komandanta bosanskih Srba Ratka Mladica.\nAmerika veruje kako su srpske vlasti u stanju da lociraju Mladica i predaju ga Tribunalu, saopstio je Stejt dipartment 14. januara.\nOvo je treci put da je Amerika uskratila pomoc srpskoj vladi, lisavajuci Beograd potencijalnih 39 miliona dolara tokom proteklih nekoliko godina. Svaki put je obrazlozenje za uskracivanje finansijske pomoci bilo nedovoljna saradnja s Haskim tribunalom.\nOdluka se odnosi na sredstva namenjena ekonomskim reformama u oblasti poreskog sistema i prijema u Svetsku trgovinsku organizaciju.\nPomoc nacionalnom avioprevozniku takodje je suspendovana, cime su onemoguceni direktni letovi za Sjedinjene Americke Drzave.\nDomaci ekonomski strucnjaci tvrde da bi indirektne posledice ovog americkog koraka mogle biti suspenzije paketa pomoci Medjunarodnog monetarnog fonda, MMF, i Svetske banke.\nAleksandar Vlahovic, bivsi ministar za privredu i privatizaciju, rekao je za IWPR da se gubitak od deset miliona dolara ne bi smeo tako lako otpisivati. Ova suma predstavlja jednu trecinu ukupnog novca za isplate otpremnina radnicima koji ce izgubiti posao pri restrukturiranju velikih drzavnih preduzeca, kaze on.\nVlahovic predvidja da ce sledeci americki korak biti pritisak na MMF i Svetsku banku da usvoje restriktivniji pristup prema Srbiji zbog njenog neuspeha u izvrsavanju medjunarodnih obaveza.\nMada srpski premijer Vojislav Kostunica nije komentarisao ovaj potez americke administracije, srpski predsednik i lider opozicione Demokratske stranke, DS, Boris Tadic, zatrazio je od vlade da predoci jasan plan resavanja haskog problema.\nPoslednje mere americke vlade ce imati negativnog uticaja na gradjane Srbije, prevashodno na one koji zavise od drzavnog budzeta, rekao je Tadic.\n"Pozivam vladu, koja tvrdi da nece biti posledica zbog nedovoljne saradnje s Hagom da preduzme hitne mere kako bi se predupredila dalja medjunarodna izolacija, pad ekonomskog rasta i osiromasenje nasih gradjana", dodao je on. Srpski ministar za ekonomske odnose s inostranstvom, Milan Parivodic, istakao je da bi americka odluka mogla imati negativan uticaj na prijem Srbije u Svetsku trgovinsku organizaciju, STO. "Formiranje radne grupe Svetske trgovinske organizacije za Srbiju zakazano za je 15. februar, ali ako Amerika uskrati svoju podrsku, pitanje je da li ce se to desiti", kaze on.\nNeki eksperti veruju da americke sankcije nece samo odvratiti potencijalne americke investitore, vec i multinacionalne kompanije, sto bi moglo uvecati percipirani rizik u pogledu investiranja u Srbiju. Miroslav Prokopijevic, ekonomski analiticar, rekao je za IWPR: "Strani investitori ce uzeti u obzir ovu odluku americke administracije kada budu donosili odluke o tome da li da ovde investiraju svoj kapital".\nMada Prokopijevic smatra da nece biti sankcija od strane Evropske unije, kazna kojoj bi mogao Brisel da pribegne moglo bi da bude jos jedno odlaganje studije o izvodljivosti – sto je prvi korak koji Srbija i Crna Gora mora napraviti na putu ka clanstvu u Evropskoj uniji – i pocetka razgovara o Sporazumu o asocijaciji i stabilizaciji, SAA.\nProkopijevic zakljucuje da ce ukupna steta koju ce Srbija pretrpeti izneti nekoliko stotina miliona, ili mozda, i citavih milijardu evra. On je upozorio da bilo kakva dodatna odlaganja ispunjavanja obaveza prema Haskom tribunalu u mogu dovesti do kolapsa makroekonomske stabilnosti u zemlji. "Ako bi se to desilo, ne bi trebalo da bilo koga iznenadjuje ako evro stigne od 80 dinara do 200 dinara", kaze on. Budimir Kostic, predsednik Raiffeisen banke u Beogradu, prve banke u Srbiji osnovane sa stopostotnim inostranim kapitalom, kaze da vlada mora brzo reagovati ako zeli da zadrzi priliv stranih investicija. "Najvaznija stvar je izbeci bilo kakvo pogorsanje sadasnje situacije", kaze on. "Ako bi se to desilo, to bi bio los signal ne samo za americke investitore, vec i za one iz velikih evropskih zemalja".\nNeki vladini ministri pokusali su da minimizuju znacaj americkih sankcija.\n"Americki pritisak je nesrazmerno veliki", kaze Predrag Bubalo, ministar za privredu i privatizaciju. Vladeta Jankovic, Kostunicin savetnik za spoljnu politiku, se slaze da situaciju ne treba dramatizovati.\nMiroljub Labus, potpredsednik Vlade Srbije, koji je nedavno imenovan za glavnog srpskog pregovaraca o pristupanju Evropskoj uniji, izjavio je za IWPR da sve strane preuvelicavaju posledice ovog poteza. "Ova odluka nije kraj sveta kakvom neki iz opozicije pokusavaju da je predstave", rekao je Labus za IWPR, i dodao: "da je ne smemo ignorisati. Posredni efekti su znatno vazniji od neposrednih. Ipak, siguran sam da americka administracija nece blokirati postizanje nijednog sporazuma sa medjunarodnim finansijskim institucijama". Labus je za IWPR rekao da je najvise zabrinut zbog uticaja americkog poteza na medjunarodni polozaj Srbije, sto moze uticati na druge pregovore.\n"Puna saradnja s Hagom ne zahteva se samo zbog americke pomoci", kaze on. "To je preduslov za pozitivan ishod studije o izvodljivosti za pridruzivanje Evropskoj uniji".\nLabus je rekao da ako vlada zeli da ostvari svoj cilj prijema u Evropsku uniju do 2012. godine, "mi moramo dobiti pozitivnu studiju o izvodljivosti od Evropske komisije u martu".\nMedjutim, jos uvek veliki znak pitanja visi nad beogradskim planovima za prikljucenje Evropskoj uniji.\nJedan od negativnih znakova ove nedelje bila je odluka visokog predstavnika Evropske unije za spoljnu politiku Havijera Solane da otkaze posetu Beogradu, navodeci kao razlog neuspeh Srbije i Crne Gore da saradjuju s Haskim tribunalom. Mada Labus nije zeleo da govori o onome sto naziva najgorim mogucim scenarijom, misleci na odluku Brisela da takodje nametne kaznene mere, on priznaje da bi, ukoliko se to desi, njegova reformisticka stranka, G17 Plus, bi napustila Kostunicinu vladu. "Ako G17 Plus ne bude imao sansu da utice na evropske integracije nase zemlje, onda nece biti razloga da ostanemo u vladi", kaze Labus.\nDana Popovic, profesor na Ekonomskom fakultetu u Beogradu, rekla je za IWPR da nijedan mudar politicar ne bi trebalo ni da razmislja o sukobljavanju sa tako mocnom zemljom kao sto su to Sjedinjene Americke Drzave, jer od toga zavisi finansijska i politicka buducnost njegove sopstvene zemlje. Mada americki ambasador u Srbiji i Crnoj Gori Majkl Polt kaze da je Amerika spremna da veoma brzo povuce svoju odluku o ukidanju pomoci ako Srbija ispuni svoje obaveze prema Hagu, Dana Popovic ne veruje da ce se to desiti. "Nespremnost da se saradjuje s Hagom... je jedina stvar koja razlikuje DSS [Kostunicina stranka] od drugih demokratskih stranaka", kaze ona.\nAko Kostunica bude poceo da saradjuje s Haskim tribunalom, dodaje ona, njegova manjinska vlada bi mogla pasti jer bi izgubila podrsku Socijalisticke partije Srbije, SPS, stranke Slobodana Milosevica, koja se protivi saradnji s Hagom.\n"Cak i ako Kostunica bude zeleo da bude razlicit, objektivne okolnosti mu nece dopustiti da to uradi", zakljucuje ona, "tako da smo i dalje u zacaranom krugu". Milan Culibrk je novinar novosadskog dnevnog lista "Dnevnik".\nSource URL: https://iwpr.net/sr/global-voices/srbija-placa-visoku-cenu-zbog-gubitka-americke


BANjALUKA – Državljani BiH koji namjeravaju da putuju u Srbiju za sada u Srbiju mogu da uđu kao i do sada – bez PCR testa i karantina, rečeno je „Glasu Srpske“ u Ministarstvu spoljnih poslova Srbije.\nKrizni štab je na jučerašnjoj sjednici donio odluku da u Srbiju bez PCR testa i karantina mogu da uđu svi oni koji posjeduju potvrdu o revakcinaciji i to cjepivima koja su odobrena u Srbiji, što je kod nekih stanovnika Srpske koji žele da putuju u tu zemlju izazvalo konfuziju.\nKako je rečeno „Glasu“ ovo pravilo se još ne primjenjuje jer Vlada treba da dodatno precizira i usvoji uredbu tako da još uvijek važe dosadašnja pravila za ulazak u Srbiju koja su dostupna na sajtu Ministarstva spoljnih poslova ove zemlje.\nNakon jučerašnje sjednice Kriznog štaba, pokrajinski sekretar za zdravstvo Zoran Gojković saopštio je da će Vlada uredbom odrediti da svi oni koji budu potpuno vakcinisani, sa potvrdom o vakcinaciji iz Srbije, dobiju mogućnost da uđu u zemlju bez PCR testa i bez izolacije. Isto važi i za strane državljane, koji će bez PCR testa i karantina moći da uđu u Srbiju ako su potpuno vakcinisani sa dvije doze „Fajzerove“, „Sputnjik V“ i „Sinofarm“ vakcine ili jednom dozom vakcine „AstraZeneka“.\nTreba li kažnjavati one što bacaju smeće uokolo?(foto)


Vesti Arhiva - Stranica 1397 od 1575 - Biznis i Finansije\nSlikovito prikazano izbegavanje poreza\nby bifadmin 13. maja 2011.\nAko vas interesuje kako velike kompanije uspešno izbegavaju plaćanje poreza pogledajte Online MBA grafički prikaz:\n13. maja 2011. 0 komentar\nVip predstavio poslovne rezultate za prvi kvartal 2011. godine\nby bifadmin 12. maja 2011.\nVip mobile je imao 1,428.1 korisnika na kraju marta 2011. godine, što je rast korisničke baze od 22.7% u odnosu na 1,164.1 korisnika na kraju marta 2010. Tržišno učešće kompanije na kraju prvog kvartala iznosilo je 14% u poređenju sa 12% u istom periodu prošle godine.\n12. maja 2011. 0 komentar\nI u aprilu cene rasle\nMaloprodajne cene proizvoda i usluga u aprilu 2011. godine su u odnosu na mart 2011. godine bile u proseku više za 1,1%. Potrošačke cene u aprilu 2011. godine, u odnosu na isti mesec 2010. godine, povećane su za 14,7% dok su u odnosu na decembar 2010. povećane za 6,7%.\nPosmatrano po glavnim grupama proizvoda i usluga klasifikovanih prema nameni potrošnje u aprilu 2011. godine, u odnosu na prethodni mesec, najveći rast cena zabeležen je u grupama Stanovanje (5,7%), Transport (1,5%), Zdravstvo (1,2%), Odeća i obuća (0,6%), dok je u grupi Alkoholna pića i duvan zabeležen pad cena (-1,6%). Cene proizvoda i usluga u grupama Hrana i bezalkoholna pića, Komunikacije i Obrazovanje su ostale na prošlomesečnom nivou.\nOdržana panel diskusija o zaštiti podataka o ličnosti\nJuče je održana panel diskusija povodom Zakon o zaštiti podataka o ličnosti. Govorili su Aleksandar Resanović, zamenik Poverenika za informacije od javnog značaja, Marinko Radić, generalni sekretar Poverenika i Slobodan Kremnjak, advokat.\nIako je novi Zakon o zaštiti podataka o ličnosti (ZZPL) usvojen u oktobru 2008. godine, zaštita ličnih podataka u Srbiji još uvek predstavlja nov koncept, uz primetan nedostatak tehničkih znanja i kapaciteta u ovoj oblasti, kao i odsustvo iskustava u vezi sa primenom novih institucionalnih zahteva ustanovljenih Zakonom.\nNa panel diskusiji je istaknuto da iako se zaštita podataka o ličnosti u zakonodavstvu pojavljuje od sedamdesetih godina prošlog veka u Srbiji je tek 1998. donet zakon, ali nije zabeležen ni jedan slučaj primene. 2008. donet je aktuelni zakon i na osnovu njega pojedinac ima pravo da ne bude maltretiran i ugrožavan kao i da bude obavešten kad, ko i kako vodi ikakvu evidenciju o njemu. Istaknuto je da se pre svega odnosi na brisanje, obradu i ažuriranje podataka.\nIstaknuto je da je ovo osnovni zakon i da se očekuje od drugih zakona da razrade njegove odredbe. Istaknuto je i niz kritika na sam tekst zakona jer u njemu postoji dosta neusaglašenosti sa ratifikovanim međunarodnim aktima i Ustavom, kao i propuštanje uređenja nekih oblasti, kao npr. video nadzora, biometrijskih podataka itd. Takođe, učestnici su izneli da Zakon nije usklađen ni sa SSP-om.\nPosebno je napomenuto da podaci nsu samo u digitalnom obliku, već su često i u papirnoj formi koja je često rasuta po kancelarijama i nezaštićena, što pokazuju predstavljena iskustva Poverenika za zaštitu informacija od javnog značaja.\nOsnovno načelo ovog zakona je da je potreban pristanak lica ili zakonski osnov za obradu podataka. Takođe, neka od osnovnih načela su i pravo na obaveštavanje, na dostupnost kopija podataka, dobunu, brisanje i obustavu obrade podataka.\nTakođe, predviđena je i žalba Povereniku.\nNoćna prohibicija naišla na osudu javnosti\nby bifadmin 11. maja 2011.\nOdluka Skupštine grada Beograda kojom se zabranjuje prodaja alkoholnih pića u svim prodavnicama nakon 22 sata stupila je na snagu pre mesec dana. Od danas međutim kreće kažnjavanje onih koji ne poštuju odluku, a u isto vreme i protest ispred hotela Palas zbog “uvođenja prohibicije”.\nNaime, ispred Palasa će se okupiti mladi koji su “protiv neustavne zabrane prodaje alkohola posle 22h” sa duhovitim parolama poput one da su alkoholičari ustvari oni koji piju preko dana. Oni nas podsećaju da je ova odluka novosadskih lokalnih vlasti nedavno oborena od strane Ustavnog suda, te se očekuje da neko od Beograđana pokrene isti postupak.\nDa podsetimo, gradske vlasti u Beogradu su, iz nekog razloga želeći da otrezne narod, donele odluku da ugostiteljski, zanatski i trgovinski objekti na teritoriji grada koji se nalaze u stambenim zgradama radnim danima mogu raditi do ponoći, a petkom i subotom do jedan sat posle ponoći, dok će muziku gasiti sat ranije. Takođe, zabranjeno je prodavati alkohol od 22h do 6 sati ujutru. Ovaj potez će najviše uticati na male trgovce kojima najviše noćnih kupaca zapravo kupuje alkohol a ne švarglu i kiselu pavlaku, ali s obzirom na to da je naša moćna ekonomija na zdravim nogama, ovo je okarakterisano kao altruistički poduhvat.\n11. maja 2011. 0 komentar\nPrognoza MAT: Izvoz usporen, priliv u budžet opada\nPosle propale prodaje Telekoma Srbija izvesno je da će vrednost dinara početi da opada. Njegovo jačanje u prethodom periodu nije bilo zasnovano na oporavku privrede, već je na apresijaciju uticao priliv portfolio investicija za kupovinu državnih hartija od vrednosti i oko 660 miliona evra koje su banke povukle sa depozita u inostranstvu i plasirale ih u hartije od vrednosti.\nStojan Stamenković, urednik časopisa Makroekonomske analize i trendovi, rekao je da je realna aprecijacija dinara iznosila 16 odsto što je dvostruko više od realnog slabljenja domaće valute u prvih 10 meseci prošle godine. Taj rast se do marta može objasniti upravo decembarskom prodajom trezorskih zapisa,a potom i februarskim velikim prilivom portfolio investicija u iznosu od 300 miliona evra, što je suma koja se pojavila na poziciji dužničke hartije od vrednosti i donekle odgovara sumi depozita na računu države kod NBS. Pošto se u aprilu međutim ništa slično nije dešavalo u obimu dovoljnom da utiče na nastavak jačanja dinara, jedino objašnjenje za ovu pojavu je velika ubeđenost naše Vlade da će prodati Telekom. Na dan kada je objavljeno da je prodaja propala dinar je počeo da slabi.\n„Razlozi koji su uticali na aprecijaciju su kratkoročni. U takvoj situaciji ne možemo očekivati da dinar nastavi da raste. Nastavak apresijacije poremetio bi odnose u platnom bilansu, a za dve do tri godine dovelo bi se u pitanje servisiranje spoljnjeg duga“, rekao je Stamenković.\nMAT takođe beleži usporavanje oporavka industrijske proizvodnje, što se može pripisati redukovanju proizvodnje naftnih derivata zbog zaustavljanja proizvodnje u Pančevu. Pada realni promet robe u trgovinama na malo, a i izvoz i uvoz rastu (33,4 odsto i 22,6 odsto, respektivno).\nJedan od urednika MAT-a Vladimir Vučković je naglasio da zabrinjava to što je dinamika izvoza usporena, a uvoz je ubrzan u odnosu na prethodne mesece. U martu je zabeležena rekordna vrednost izvoza od 771,5 miliona evra, dok je uvoz vredeo 1,35 milijardi evra\nBudžetski prihodi u martu su porasli, uglavnom od poreza na dobit preduzeća i PDV-a, ali su kumulativno u prvom kvartalu opali ukupni prilivi u budžet. Zarade su nominalno rasle, a realno opadale, ali inflacija ima konstantan rast, samo u martu je bila veća za 2,6 odsto u odnosu na prethodni mesec, a u odnosu na prošlu godinu čak 14,1 odsto.\nIpak, stručnjaci iz MAT-a prognoziraju rast industrijske proizvodnje u prvoj polovini godine za 4,5 odsto, ali i rast potrošačkih cena za osam odsto. U prvih šest meseci ove godine možemo očekivati rast spoljnotrgovinske razmene, i to rast izvoza za 27 odsto a uvoza za 20,4 odsto.\nOMV: Brine nestabilnost u zemljama bogatim naftom\nKompanija OMV objavila je poslovne rezultate iz prvog kvartala 2011. prema kojima beleži rast zbog povećanih cena sirove nafte. No, nestabilnost u zemljama koje su bitni proizvođači nafte može uticati na dalje poslovanje kompanije.\nEBIT je porastao u poređenju sa Q1 prošle godine tako đto je čist CCS (trenutni troškovi snabdevanja) EBIT povećan za 12 % na 726 miliona evra podržan višom cenom sirove nafte i boljim performansama petrohemijskog biznisa. Međutim, prognoza za ovu godinu i nije tako vesela: uE&P (Istraživanje i proizvodnja), očekuje se da proizvodnja bude ispod nivoa 2010., zbog poremećaja proizvodnje u Severnoj Africi i na Bliskom Istoku, u R&M (Prerada i plasman), uključivanje Petrol Ofisija trebalo bi da podrži dobre rezultate, u G&P (Gas i električna energija), početak komercijalnog rada prvih projekata u proizvodnji struje se očekuje u H2/11 (drugom polugodištu).\nTim povodom Predsednik Izvršnog odbora OMV Gerhard Rojs (Gerhard Roiss) je između ostalog izjavio: „Prvi kvartal 2011. pokazao se vrlo teškim, gde je jak operativni učinak bio u senci političkih previranja u Severnoj Africi i na Bliskom istoku, što nije ostavilo nedirnutim našu proizvodnju. Međutim, visoka cena nafte, uz solidan doprinos naših segmenata poslovanja, dovela je do operativnih rezultata koji su i iznad prethodnih kvartala.“\nJAT nema dovoljno aviona\nDomaći avioprevoznik “Jat ervejz” će u špicu letnje sezone imati veliki problem da obavi sve planirane letove zbog malog broja aviona u saobraćaju.\nKako Blic otkriva, postoji mogućnost otkazivanja čak 90 letova.Pretpostavka je da bi manji broj poletanja mogao da se primeni na destinacije gde je tražnja najslabija, što je u proteklom periodu bio slučaj sa Ohridom, Sarajevom, Skopljem. S druge strane, Jatove dobre destinacije su Moskva, Atina, Solun, Brisel, Amsterdam, Pariz, London i Dubai.\nPostojeći red letenja zapravo je pravljen po planu po kome bi u saobraćaju trebalo da bude 13 aviona, a Jat trenutno u saobraćaju ima devet ili deset letelica.Kako kažu u Jatu, zasad nema još revizije letova, a to bi moglo da se desi samo ako za tim bude bilo potrebe.\nKompanija „austrotherm d.o.o” obeležila deset godina poslovanja na srpskom tržištu\nby bifadmin 10. maja 2011.\nKompanija „Austrotherm d.o.o”, lider u proizvodnji termoizolacionih materijala na tržištu Srbije, obeležila je danas deset godina od početka poslovanja. Austrijski koncern „Schmid Industrie Holding“, kojem između ostalih pripada i grupacija „Austrotherm International“, doneo je 2001. godine odluku o osnivanju srpske “kćerke” kompanije „Austrotherm d.o.o” sa sedištem u Valjevu, gde je 2003. godine izgrađena i puštena u pogon fabrika za proizvodnju termoizolacionih materijala od EPS-a (ekspandiranog polistirena, tj. „stiropora“). Vrednost grin fild investicije iznosila je četiri miliona evra. 2005. godine je kompanija preuzela i dva do tada konkurentska proizvodna pogona – u Nišu i Srbobranu – čime je preuzela lidersku poziciju na tržištu.\n„Dugogodišnje iskustvo i stručnost pomoglo nam je da se uvrstimo među vodeće proizvođače termoizolacionih materijala u Evropi. Danas „Austrotherm International” posluje u 10 zemalja sa ukupno 17 proizvodnih pogona. Kontinuirano uvodimo svetsku praksu u naše poslovanje kroz primenu kvalitetnih termoizolacionih materijala koji doprinose uštedi energije, odnosno energetskoj efikasnosti. Naši zaposleni, stručnjaci su u oblasti niskoenergetskih i pasivnih kuća i našom ekspertizom pokušavamo da utičemo i na promenu navika potrošača u Srbiji”, izjavio je Peter Schmid, generalni direktor Austrotherm GmbH.\nOvom prilikom kompaniji je za dosadašnja ulaganja u razvoj srpske privrede, dodeljena i plaketa Privredne komore Srbije, koju je uručila potpredsednica Komore gospođa Vidosava Džagić. Od početka svog poslovanja u Srbiji, kompanija „Austrotherm d.o.o” konstantno ulaže u modernizaciju proizvodne opreme, pre svega u svom XPS-pogonu u Nišu (proizvodnja termoizolacionih ploča od ekstrudiranog polistirena), ali i u EPS-pogonima na sve tri lokacije. Osnovna delatnost kompanije jeste proizvodnja izuzetno kvalitetnih XPS- i EPS-termoizolacionih materijala, profila, polietilenskih proizvoda i ploča za unutrašnju gradnju.\n„Danas sarađujemo sa više od 200 srpskih trgovaca građevinskim materijalima, a gotovo nijedan bitan građevinski projekat nije prošao, a da u njemu nismo učestvovali. Među njima su PC “Ušće”, Delta City, Airport City, Univerzitetsko naselje „Belville“, Avalski toranj i mnogi drugi. Naš cilj u narednom periodu je da još više proširimo saradnju i sa drugim strukturama u branši, pre svega sa arhitektama i investitorima, kao i konstantno unapređenje kvaliteta naših proizvoda i usluga” rekao je Dragomir Ilić, generalni direktor „Austrotherm d.o.o”.\n10. maja 2011. 0 komentar\nRadovan Jelašić imenovan za direktora Erste Banke u Mađarskoj\nRadovan Jelašić (43) će se pridružiti Erste Banci u Mađarskoj od 1. juna 2011. godine. Nakon odobrenja odgovarajućih mađarskih organa, on će biti imenovan za izvršnog direktora (CEO) i predsedavajućeg Borda direktora Erste Bank Mađarske. Jelašić je nasledio Edit Pap (Edith Papp), koja se odlučila za nove poslovne izazove, te je stoga najavila da se povlači sa ove funkcije od 31. maja 2011.\n“Radovan Jelašić je visoko cenjen bankar koji je temeljno upoznat sa zemljama srednje i istočne Evrope i u čijem je bogatom profesionalnom iskustvu zabeleženo angažovanje na visokim pozicijama u poslovnim bankama kao i rukovodeće iskustvo u državnim finansijskim institucijama. Jelašić je rođen u Mađarskoj, što je dodatna prednost za novu ulogu direktora Erste Banke u Mađarskoj. Oduševljen sam što je odlučio da nam se pridruži i radujem se bliskoj saradnji sa njim “, rekao je Manfred Wimmer, predsednik Nadzornog odbora Erste Banke Mađarska.\nRadovan Jelašić je bio na poziciji guvernera Narodne banke Srbija između 2004. i 2010. godine i na mestu viceguvernera u prethodnom periodu, počev od 2000. godine. Na toj poziciji, igrao je važnu ulogu u konsolidaciji bankarskog sektora i sektora osiguranja u Srbiji, jačanju regulatornog i nadzornog okvira i predstavljanju Srbije u ključnim pregovorima sa međunarodnim finansijskim institucijama. Kao viceguverner, bio je član Upravnog odbora Agencije za rehabilitaciju banaka, gde je pomogao reorganizaciju bankarskog sistema i pokretanje privatizacije nekoliko velikih banaka. Pre toga, g. Jelašić je radio za kompaniju McKinsey & Company u Frankfurtu, fokusirajući se na bankarske projekte u Nemačkoj, Poljskoj i Bugarskoj. Započeo je svoju bankarsku karijeru u Deutsche Bank u Frankfurtu, gde je radio četiri godine kao regionalni menadžer zadužen za srednju i istočnu Evropu.\nRadovan Jelašić je rođen u Baji, u Mađarskoj i pohađao je srednju školu u Budimpešti. Postdiplomske studije je završio na Univerzitetu Ilinoj u Čikagu, SAD, gde je stekao stepen MBA, na odseku za Finansije, a diplomirao je na Ekonomskom fakultetu Univerziteta u Beogradu.


Premijer Italije: Evropska imigraciona politika je neuspešna\n► Premijer Italije: Evropska imigraciona politika je neuspešna\nNovi italijanski premijer Đuzepe Konte izjavio je danas da evropska imigraciona politika "neuspešna" i zatražio nove pregovore o imigraciji u EU.\nPredstavljajući agendu svoje populističke "vlade za promene" uoči glasanja u Parlamentu o poverenju, Konte je upozorio da Vlada Italije planira da ponovo pregovara o fiskalnoj politici sa EU, mada je uveravao partnere da se o napuštanju evra "neće razgovarati".\n"Napuštanje evra nikada nije bilo tema za razgovor. To nije za diskusiju", rekao je Konte obraćajući se senatorima.\nKonte je potvrdio i da koalicija antisistemskog Pokreta pet zvezdica i desničarske Lige predstavlja radikalnu promenu u odnosu na italijanski status kvo.\n"Ako je 'populizam' stanovište lidera da saslušaju narod... i ako 'antisistemsko' znači uvođenje novog sistema kojim se uklanjaju stare privilegije vlasti, onda ova vlada zaslužuje oba epiteta", rekao je premijer Italije.\nKonte je prekinut tridesetak puta tokom 75-minutnog govora u Senatu Italije uoči glasanja o poverenju. On će takođe govoriti u Predstavničkom domu parlamenta.\nPovodom ocene da je retorika Lige ksenofobna, Konte je istakao da Italija "nije rasistička", dodavši ipak da ostatak EU treba da podeli teret prihvatanja izbeglica i pregovore sa zemljama porekla migranata, a traži i pomoć za vraćanje onih koji nemaju pravo na azil.\n"Svima je jasno da je način upravljanja prilivima migranata bio neuspešan", rekao je Konte.\nItalijanski premijer je rekao i da je Italija "potvrđena" članica NATO-a i da postoji "tradicionalno privilegovano" partnerstvo sa SAD.\nKonte je međutim zatražio ukidanje sankcija koje je EU uvela Rusiji, ukazavši na stratešku međunarodnu ulogu Rusije, ali i na rizik da bi sankcije mogle da unište rusko građansko društvo.\n"Mi se zalažemo da reviziju sistema sankcija. Mi smo pristalice otvaranja ka Rusiji koja je prethodnih godina ojačala svoju međunarodnu ulogu u raznim geopolitičkim krizama ", rekao je Konte.\nGovoreći o ekonomiji, Konte je istakao da Italija namerava da smanji javni dug, ali da to želi da učini putem rasta, a ne uz pomoć mera štednje.


Zlato i srebro za Zaječarce na BrainOBrain takmičenju u Dubaiju - NekiRok\nZlato i srebro za Zaječarce na BrainOBrain takmičenju u Dubaiju\nMihajlo Stanojević i Teodora Bogdanović, zaječarski osnovci uspešno su predstavljali Srbiju na ovom internacionalnom takmičenju. Mihajlo se okitio zlatnim odličjem, dok je Teodora osvojila srebrnu medalju.\nNa 5. Internacionalnom BrainOBrain takmičenju, održanom u Dubaiju učestvovalo je više od 2 000 dece iz celog sveta. Srbiju je činio tim sa 8 predstavnika, a osvojio je 7 priznanja: dva pehara, dve zlatne i tri srebrne medalje.\nBrainobrain je program za decu koji omogućava pravilan razvoj mozga, intelektualnih sposobnosti i životnih veština. Deca koja pohađaju časove brže i efikasnije uče, razvijaju koncentraciju, memoriju, kreativniji su. BrainOBrain metodologija jača lične vrline poput samopouzdanja, samosvesnosti, samodiscipline…Učenje se odvija kroz mentalne i fizičke vežbe, ali i kroz „pametne“ igrice u toku pauza.\nProgram BrainOBrain je nastao u Indiji 2003, a od tada se proširio na 32 zemlje sveta i preko 900 edukativnih centara. Metodologiju rada kreirali su stručnjaci iz oblasti dečije psihologije, edukacije i matematike.


Under Armour prodavnica otvorena u Beogradu | CityMagazine\nJedan od najpoznatijih svetskih brendova kada je reč o vrhunskoj sportskoj opremi, Under Armour, stigao je u Srbiju. Ekskluzivna Under Armour prodavnica koja se nalazi u tržnom centru Ušće, otvorena je na originalan način.\nKako su snaga, energija i izdržljivost sinonimi za taj vrhunski sportski brend, brojni posetioci imali su zadatak da udruže snagu i zajedno podignu ukupno tri tone, kako bi i zvanično otvorili prvu Under Armour prodavnicu u regionu. Svoju snagu demonstrirali su popularni voditelj i glumac, Milan Kalinić, jedan od najjačih ljudi u našoj zemlji, Milan Jovanović Strongman, kao i osvajač medalja, rvač i reprezentativac, Davor Štefanek. Prodavnicu su posetili i mnogi predstavnici sportskog i javnog života Srbije.\nStrongman, Milan Kalinić, Davor Štefanek i Nebojša Bošković\nUnder Armour fokusiran je na najsavremeniju proizvodnju i dizajn, sa ciljem da osnaži sportiste širom sveta, svim ljubiteljima treninga ponudi vrhunsku opremu i pomogne im da budu još bolji i jači, a postavljeni ciljevi ostvariviji. Under Armour kolekcije namenjene su muškarcima i ženama, a postoje i kolekcije namenjene najmlađima.\nNajnovija kolekcija dostupna je u Under Armour prodavnici koja se nalazi na prvom spratu u tržnom centru Ušće. Generalni distributer brenda Under Armour za Balkan je kompanija Kvantum Sport.\nUnder Armour prodavnica u TC Ušće\nProglašeni pobednici nagradne igre „Banca Intesa i Mastercard vas vode u Italiju!“ beograd · dizajn · kolekcije · sport · tc ušće · under armour


Kolubara ubedljiva protiv Žarkova, sledi Borac za istoriju - GEM info\nKolubara ubedljiva protiv Žarkova, sledi Borac za istoriju\n11. maja 2021. Redakcija 0 Comments Derbi, fk kolubara, Prva liga Srbije, Vladimir Volkov\nBroj pregleda: 894\nFudbaleri Kolubare ostvarili su ubedljivu pobedu u 32. kolu Prve lige Srbije. Oni su u Beogradu savladali ekipu Žarkova rezultatom 3:0. Strelci za zeleno – crne bili su Nemanja Cvetković, Aleksandar Jovanović i Vladan Milosavljev. Nakon ove važne pobede, koja je Lazarevčane približila Superligi, Kolubara se nalazi na drugom mestu na tabeli sa 63 boda, dva manje od vodećeg Radničkog iz Kragujevca. U 33. kolu Kolubara na svom terenu igra protiv čačanskog Borca. Utakmica će biti odigrana u subotu 15. maja.\nU veoma važnoj utakmici 32. kola, fudbaleri Kolubare sjajnom partijom pobedili su Žarkovo u Beogradu i na taj način se približili ulasku u Superligu Srbije. Utakmica sa ekipom Žarkova je bila dobra, a igrači Kolubare su dali svoj maksimum kako bu osvojili nova tri boda, kaže pomoćni trener Vladimir Volkov.\nMožda i najvažnija utakmica u istoriji Kolubare biće odigrana u subotu 15. maja, a u goste dolazi Borac iz Čačka. Ova šansa za ulazak u Superligu nesme se propustiti, jasan je Volkov.\nPobeda protiv Borca definitivno bi uvela Kolubaru u Superligu Srbije, što bi bio najveći uspeh za 102 godine, koliko postoji klub. Ovaj uspeh bi bio od velikog značaja ne samo za klub nego i za opštinu Lazarevac.\nJedan od strelaca za Kolubaru protiv Žarkova bio je Aleksandar Jovanović. On je čestitao saigračima na pruženoj partiji i izrazio nadu da će Kolubara već u subotu proslaviti istorijski plasman u najelitniji rang takmičenja u zemlji.\nUtakmica protiv Borca biće odigrana u subotu 15. maja, sa početkom od 17 časova, dok će u poslednjem, 34. kolu zeleno – crni kao gosti odmeriti snage sa ekipom Zemuna.\nShare the post "Kolubara ubedljiva protiv Žarkova, sledi Borac za istoriju"\n← Otvorena mozaik izložba pod nazivom „Kamena Rezonanca“\nEPS očekuje dobit od 12 milijardi dinara u 2021. godini →


Српска емотивно потресена Младићевим хапшењем - Јадовно 1941. - КУЛТУРА СЈЕЋАЊА\nSrpska emotivno potresena Mladićevim hapšenjem\nISTOČNO SARAJEVO, 27. MAJA (SRNA) – Rukovodilac Tima za koordinaciju aktivnosti istraživanja ratnih zločina i traženja nestalih lica Republike Srpske /RS/ Staša Košarac izjavio je danas Srni da ”događaj poput hapšenja generala Ratka Mladića u RS ne može i nije ni mogao proći bez manifestovanja emocija”.\n”Očigledno je da je general Mladić čovek koji u srpskom narodu proizvodi pozitivne emocije i u tom kontekstu većina nas je emotivno potresena njegovim jučerašnjim hapšenjem”, istakao je Košarac.\nOn je podsjetio da je general Mladić zajedno sa cjelokupnim sastavom Vojske RS spriječio još veće zločine i stradanja srpskog naroda tokom rata u BiH.\n”Sasvim je sigurno da je Mladić zajedno sa svojim saborcima jedan od najzaslužnijih ljudi za stvaranje Srpske”, podvukao je Košarac.\nPonovio je da RS, kao dio BiH, želi da afirmiše međunarodne standarde s ciljem dosljedne primjene Dejtonskog sporazuma.\n”Mislim da je hapšenje osumnjičenih za ratne zločine u BiH trebalo da bude aktivnost koja je trebalo davno da bude okončana. Međutim, u BiH još uvijek postoje strukture koje imaju ‘zakržljali’ karakter i koje nemaju ni spremnost ni sposobnost da prihvate činjenicu da se neki pojedinci iz njihovog naroda činili zločine nad Srbima u BiH”, naveo je Košarac.\nPrema njegovim riječima, to se prvenstveno odnosi na bošnjačku političku elitu, bošnjačku akademsku zajednicu, ali i Islamsku vjersku zajednicu.\nIstičući da RS i Srbija poštuju međunarodne standarde u vezi sa procesuiranjem ratnih zločina, Košarac je rekao da se to ne može reći i za sarajevski politički vrh, tj. bošnjačke političke strukture u BiH.\nOn je pitao kako je moguće da mnogi pripadnici bošnjačkog naroda, koji su u BiH počinili ratne zločine nad Srbima, ali i Hrvatima, još uvijek nekažnjeno hodaju ovom nesretnom zemljom.\n”Za pomirenje u BiH mnogo bi bolje bilo da je hrvatski član Predsjedništva BiH Željko Komšić rekao da Ejup Ganić treba da u Hagu odgovara za svoje zločine, ili da je njegov bošnjački kolega Bakir Izetbegović prihvatio potrebu i zahtjeve iz RS da zbog svojih zločina nad Srbima u Hag treba da idu i generali Armije BiH Atif Dudaković i Jovan Divjak”, kategoričan je Košarac.


U septembru bi moglo početi povlačenje iz Iraka - Klix.ba\nU septembru bi moglo početi povlačenje iz Iraka\n13.7.2008. u 14:01\nFoto: AFP/US Army/File\nAdministracija američkog predsjednika Georga W. Busha razmatra mogućnost da u septembru počne povlačenje dodatnih trupa iz Iraka, objavio je u nedjelju The New York Times citirajući vojne zvaničnike u Washingtonu.\nPovlačenje trupa iz Iraka dovodi se u vezu i s potrebom za više američkih vojnika u Afganistanu, gdje su gubici u vojsci SAD-a posljednjih mjeseci premašili one u Iraku.\nList navodi i da konačna odluka o povlačenju još nije donesena, ali da bi najmanje jedna, a najviše tri borbene brigade, mogle do januara napustiti Irak.\nBijela kuća za sada nije komentirala vijesti o povlačenju, ali je glasnogovornik Gordon Johndroe kazao New York Timesu da će predsjednik Bush, koji se nada da će dio američkih vojnika vratiti kući, sačekati septembar kada će o povlačenju razgovarati s američkim komandantom u Iraku Davidom Petraeusom.\nUsprkos slaganju američkih zvaničnika da je više vojnika potrebno u Afganistanu a manje u Iraku, jedan visoki zvaničnik SAD-a upozorio je da će Bush zaustaviti značajna smanjenja svoga vojnog osoblja u Iraku ako bi to ugrozilo formiranje stabilne, demokratske vlade u bliskoistočnoj zemlji, objavio je New York Times.\nPrema najoptimističnijim procjenama, u Iraku bi ostalo 120.000 ili 130.000 američkih vojnika, u odnosu na 170.000 koliko ih je bilo 2007. kada je Bush u tu zemlju poslao dodatne trupe.\nSituacija u Iraku jedno je od ključnih pitanja u štabovima dvaju kandidata na američkim predsjedničkim izborima u novembru.\nDok republikanski kandidat John McCain podržava Bushovu dosadašnju politiku prema Iraku, demokrat Barack Obama zalaže se za povlačenje američke vojske iz te zemlje.\nBHT strana TV i građani RS-a ne treba da je finansiraju\n13.07.2008. u 15:24\nBiH, Hrvatska, CG i Monako u Uniji za Mediteran\n13.07.2008. u 13:55


Burić dobio dozvolu da gradi hotel pored RTCG – Bankar.me\nAugust 21, 2019 Članci, CRNA GORA, NEKRETNINE, SVE VIJESTI Leave a comment\nKako je navedeno u UTU, na parceli od gotovo 14.500 metara kvadratnih na atraktivnoj lokaciji koja je u vlasništvu Glavnog grada, predviđena je izgradnja hotela do pet spratova sa 400 ležajeva, a čija visina ne smije da pređe krovni vijenac zgrade Javnog servisa.\nIz Glavnog grada i od Burića “Vijesti” ni jesu mogle da saznaju kada će započeti izgradnja hotela, odnosno kako će biti zaštićeni državni interesi.\nIzgradnja hotela, što je započela italijanska kompanija “Bolići investment”, trebalo je da bude gotova 2012. godine, ali za luksuzni kompleks su samo iskopani temelji.\nGlavni grad, na čijem čelu je tada bio gradonačelnik Miomir Mugoša, sklopio je posao sa italijanskom firmom o izgradnji luksuznog hotela. Dogovor je bio da grad kupi zemljište za skoro pet miliona eura, plati milion za eksproprijaciju i oslobodi firmu komunalija, što je i urađeno. Italijanski partneri, po ugovoru, trebali su za uzvrat da sagrade luksuzni hotel površine oko 70.000 metara kvadratnih.\nGlavni grad i italijanska kompanija Bolići formirali su tada radi izgradnje zajedničku kompaniju Socijeta Italo Montenegrina Investimenti.\n“Socijeta Italo Montenegrina Investimenti”, prema centralnom registru Privrednog suda osnovana je 2006. godine, a sjedište je sada u biznis centru u hotelu Hilton, čiji je vlasnik Burić.\nBurić je ranije potvrdio da je sa Glavnim gradom preuzeo preduzeće “Sosijeta Italo Montenegrina Investmenti te da će se na zemljištu iza RTCG sigurno graditi.\nIzvršni direktor preduzeća sada je Tatjana Stanišić, a članovi Odbora direktora osim Burića su Danilo Rakočević i Dragan Mihailović.\nU ime Glavnog grada ranije je predstavnik u firmi bio Zoran Erceg, a Italijane su zastupali Paolo i Mario Bolići.\nKao potencijalni investitor izgradnje hotela kod RTCG ranije se pominjao konzorcijum firmi sa kojima je bio povezan počasni generalni konzul Crne Gore u Libanu, dr Marvan Pol Kebe.\nUgovor sa ranijim investitorom sklopljen još 2005. godine\nUgovor o izgradnji hotela iza RTCG sklopljen je još 2005. godine, a potpisali su su ga tadašnji direktor Agencije za izgradnju i razvoj Podgorice Goran Vuletić i predstavnik italijanske firme Paolo Bolići.\nNekadašnji gradonačelnik Miomir Mugoša više puta je istakao da je nezadovoljan odnosom Italijana prema toj investiciji i najavljivao da će zbog toga raskinuti ugovor. Predviđeno je bilo da Glavni grad i strani partner dobiju status akcionara.\nNakon toga, kao potencijalni investitor pominjan je počasni generalni konzul Crne Gore Pol Kebe, koji je sa predstavnicima Glavnog grada razgovarao prije nekoliko godina o tom projektu, ali prema informacijama firmi koje je zastupao su ipak odustale od toga posla.\nPOJMOVIHotel Bolići Normal company Žarko Burić Podgorica Socijeta Italo Montenegrina Investimenti Žarko Burić\nPrevious Naslovne strane dnevnih novina za 21. avgust\nSljedeći Tviter zabranjuje reklamiranje medija koje kontrolišu države


Erdogan se nešali sa Francuzima: Vreme je da se razgovara o dve države na Kipru! | Vestinet.rs\nPočetna AKTUELNO\tErdogan se ne šali sa Francuzima: Vreme je da se razgovara o dve države na Kipru!\nTurski predsednik Redžep Tajip Erdogan izjavio je danas da je vreme da se razgovara o realnom predlogu rešenja „dve države“ na podeljenom ostrvu Kipar i dodao da parametri tekućih razgovora nisu održivi.\n„Mora se shvatiti da se prema trenutnim parametrima ne može postići rezultat nakon pregovaračkog procesa koji traje više od pola veka“, rekao je Erdogan.\n„U ovoj fazi verujemo da će započinjanje razgovora na osnovu federacije biti gubitak vremena. Stoga verujemo da se rešenje dve države sada mora izneti sa realnim predlogom“, dodao je turski predsednik.


Životno osiguranje u regionu: šta je uticalo na rast? - Sve o osiguranju\n29. jula 2015.\tBlog 2,831 Pregleda\nU prošloj godini u čitavom regionu na tržištu osiguranja bile su aktuelne polise životnog osiguranja sa jednokratnim uplatama premija, i sa garantovanom, ili bar “očekivanom” dobiti po isteku perioda osiguranja. To je, prema mišljenju pojedinih stručnjaka, doprinelo rastu premije životnih osiguranja, uprkos padu bruto domaćeg proizvoda. Postavlja se, međutim, pitanje koliko je ovakav način prikupljanja premije održiv, i da li “očekivana dobit” može da predstavlja opasnost po osiguravajuće društvo u budućnosti, pa time i po uloge osiguravača\nPosmatrajući rast životnog osiguranja u prošloj godini gotovo u čitavom regionu, stiče se utisak da u većini država cvetaju ruže: u Makedoniji je rast životnog osiguranja bio 21,78 odsto, u Crnoj Gori 15,44 odsto, u Bosni i Hercegovini 14,75 odsto, u Srbiji 13,8 odsto, i u Hrvatskoj nešto manje – 3,9 odsto. Životno osiguranje se obično koristi kao pokazatelj nivoa razvijenosti osiguravajućeg tržišta, pa su i brojke koje pokazuju učešće životnog osiguranja u ukupnoj premiji u prošloj godini bile prilično zadovoljavajuće. Međutim, ako se to uporedi sa bruto domaćim proizvodom čiji je procenat rasta manji od rasta životnog osiguranja i do šest puta u nekom zemljama, ili je čak bio i negativan, dolazi se do pitanja kako je do ovog raskoraka došlo.\nO ovoj temi se razgovaralo i na ovogodišnjem Savetovanju osiguravača i reosiguravača SORS u Sarajevu, a kao jedan od mogućih odgovora izneta je činjenica da su upravo u 2014. godini bile prilično aktuelne polise životnog osiguranja sa jednokratnim uplatama. Radi se o polisama mešovitog životnog osiguranja (osiguravajuće pokriće za slučaj smrti i za slučaj doživljenja) na pet, sedam, deset godina gde je ukupnu premiju potrebno uplatiti odjednom, sa posebnom povoljnošću koju osiguranik dobija, a to je veća dobit po isteku ugovorenog perioda nego što bi bila da je polisa “obična”. Tako korist imaju i osiguravači i osiguranici – ovi prvi jer prikupe veću premiju odjednom, a drugi jer će na ovaj način dobiti više nego da su novac ostavili u banci, a za sve to vreme imaju još i osiguravajuće pokriće. To je verovatno i bio razlog jednom delu građana da se sa štednje u bankama preorijentišu na “štednju” kroz polisu životnog osiguranja, utoliko pre što su i bankarske kamate manje nego ranije pa time i manje privlačne.\nPrvo pitanje bilo bi, kakva je budućnost polise životnog osiguranja sa jednokratnim uplatama i garantovanom, odnosno očekivanom dobiti? Da li to što su neke kompanije njihovom prodajom u prvoj godini postigle uspeh, znači da i u narednom periodu mogu da očekuju rast prodaje, ili je njihov domet ipak ograničen, makar na onaj iznos kolike su rezerve koje po Zakonu moraju da imaju kako bi se pokrila potraživanja?\nDa li su ulozi bezbedni\nOsiguravači kažu da gotovo sve osiguravajuće kuće imaju polise sa jednokratnom uplatom kao deo standardne ponude životnog osiguranja, i da za taj proizvod nije predviđena nikakva dodatna rezervacija, jer su garantovane stope identične onima koje se koriste za ostale proizvode osiguranja života. Ipak, atraktivnost ovih proizvoda je značajno manja u odnosu na proizvode sa garantovanom dobiti. S obzirom na to da je NBS donela odluku o tehničkim rezervama kojom je predviđena dorezervacija za proizvode sa garantovanom dobiti, pa čak i sa očekivanom dobiti, moglo bi se očekivati da se broj prodatih polisa sa garantovanomdobiti u narednom period smanji u odnosu na prethodnih par godina.\nNovac prikupljen na ovaj način, očigledno, ima poseban tretman kad je reč o načinu ulaganja i odabiru instrumenata u koje bi se ulagalo – jer u suprotnom dobit ne bi mogla da se garantuje, naročito ako se ima u vidu “plitkost” domaćeg finansijskog tržišta na koje se brojni investitori već godinama žale. S druge strane, moglo bi se postaviti i pitanje, koliko je uopšte moguće predvideti dobit koja se može garantovati za, recimo, deset godina, i koliko su u Srbiji stabilni prinosi od ulaganja da bi se na njih računalo.\n“Za obezbeđenje dobiti koja je garantovana, osiguravajuća društva su koristila sredstva koja su plasirana u državne hartije od vrednosti i depozite kod banaka. Ovakvi plasmani obezbeđivali su garantovanu kamatnu stopu na duži period, a dužina trajanja ovakvih polisa osiguranja života usklađena je sa trajanjem depozita. Upravo zbog toga, prodaja polisa sa garantovanom dobiti traje po pravilu kratak vremenski period i limitirana je visinom depozita”, kaže Dragan Filipović, direktor Sektora za osiguranje lica u Wiener Stӓdtische osiguranju.\n“Osim toga, propisima koje je donela NBS predviđeno je da se matematička rezerva uvećava za deo koji je garantovan, zato što ukupnu, nespornu obavezu osiguravača predstavlja osigurana suma i garantovana dobit. Na taj način su obezbeđena i rezervisana sredstva kojima se garantuje isplata buduće preuzete obaveze, čime su osiguranici dodatno zaštićeni”, kaže Filipović.\nStručnjaci smatraju da se novac prikupljen jednokratnim uplatama može u celosti do roka dospeća plasirati po godišnjoj kamatnoj stopi koja je jednaka referentnoj kamatnoj stopi, i da zbir po godinama mora biti veći od garantovane stope koju nude osiguranicima. „Primera radi, ako je referentna kamatna stopa Evropske banke pet odsto na godišnjem nivou, u periodu od pet godina osiguravači bi plasiranjem sredstava po tom iznosu mogli da ostvare zaradu veću od 25 odsto. Garantovana dobit koju obećavaju treba da bude manja od tog iznosa“, kaže Dr Vladimir Njegomir sa Fakulteta za pravne i poslovne studije u Novom Sadu..\nOd dodaje da je, time što je Zakon dao mogućnost da se formiraju dodatne rezerve za očekivane buduće obaveze, usklađena imovina sa obavezama, pa takvi rizici mogu da se pokriju.\n“Veliki prasak” Nissan Mutual Life\nKrajem prošlog veka, tačnije 1997. godine u Japanu je došlo do sloma velike osiguravajuće kompanije Nissan Life Insurance: ministarstvo finansija proglasilo je bankrot u kompaniji koja je postojala 88 godina i imala imovinu vrednu 25 milijardi dolara, jer nije uspela da se izbori sa obećanim garantovanim stopama prinosa. Ova kompanija prodavala je individualno rentno osiguranje sa garantovanim fiksnim stopama prinosa od 4,5 odsto i više, a počela je sredinom 80-tih godina kada je japanska ekonomija doživljavala veliku ekspanziju, i kada su banke obećavale kamatu od pet odsto, ali je nisu garantovale. Krajem 80-tih jen je počeo da pada u odnosu na druge valute, početkom 90-tih Japan je ušao u recesiju, berza i nekretnine pali su za 60 do 80 odsto, a kamatne stope su se našle na najnižem istorijskom nivou. Nissan kao devetnaesta po veličini osiguravajuća kompanija u Japanu nije uspeo da savlada raskorak između obaveza i prinosa po osnovu investicija, pa je tako postaoo poznat kao prva osiguravajuća kompanija koja se bavila životnim osiguranjem a koja je bankrotirala, od Drugog svetskog rata naovamo.\n“Problem sa ovom kompanijom bio je dvostruk: najpre, prodavali su rentno osiguranje koje se po pravilu ugovara sa periodom odloženosti, nakon čega sledi period isplate – doživotno ili ograničen period. Ako se rente isplaćuju osiguraniku obračunate sa garantovanom kamatnom stopom od 4,5 odsto ili više, jasno je da je osiguravač preuzeo veliku obavezu. Drugi je problem to što je ova kompanija značajna sredstva ulagala u nekretnine, pa je pad vrednosti nekretnina uticao na njeno poslovanje. Upravo zbog takvih negativnih iskustava, neka osiguravajuća društva formiraju tarife bez garantovane kamatne stope, pri čemu se osigurane sume uvećavaju za dobit koja je u ovom slučaju veća nego kod klasičnih tarifa sa garantovanim kamatnim stopama, čime se osiguraniku kompenzuje niža garantovana osigurana suma”, kaže Dragan Filipović iz Wiener Stadtische osiguranja.\nPrethodni tekst Kasko u inostranstvu\nSledeći tekst Osiguranje kredita u švajcarskim francima


Dan online - Regioni: Bezbjednost u saobraćaju - 2021-01-22\nRegioni PROJEKAT „BEZBJEDNI PUTEVI-BEZBJEDNI MLADI”\nMuamera Muslić - Foto: Milovan Novović Bezbjednost u saobraćaju\nBIJELO POLjE – Nevladina organizacija „Đakomo Adriatik” je u partnerstvu sa NVO „Sačuvajmo sjever” realizovala projekat „Bezbjedni putevi – Bezbjedni mladi” koji je finansijski podržan od Ministarstva saobraćaja i pomorstva Crne Gore. Realizacijom projektnih aktivnosti ispunili su opšti cilj, a to je edukacija i promocija bezbijednosti u saobraćaju.\n- Radili smo na povećanju javne svijesti u ponašanju u saobraćaju, saobraćajnoj kulturi i poštovanju saobraćajnih znakova. Djeca i mladi su naša budućnost i zato je neophodno „izvesti na put” generacije saobraćajno kulturnih ljudi. Saobraćajna kultura i zakoni su nešto što se mijenja, te stoga treba uvijek raditi na edukaciji i usavršavanju već stečenog znanja-kaže izvršna direktorka NVO Muamera Muslić i dodaje da je emitovan serijal od šest radio emisija o poštovanju crvenog svijetla, vezivanju pojasa i nekorištenju mobilnog telefona tokom vožnje. Održana je edukativna radionica i izdata promo brošura.


Prilikom projektiranja interijera pronalazimo rješenja kojima postižemo sklad i ljepotu, a pritom poštujemo funkciju samog prostora kao i želje i potrebe njegovih korisnika. Možete nam se obratiti za savjete za poboljšanje kvalitete već postojećeg prostora, a mi ćemo voditi brigu o zadanom budžetu te vremenskom roku za izvršenje radova.\nUspješnoj suradnji s klijentom prethodi uvodni razgovor. Nakon pridobivanja potrebnih informacija Atelier tim stvara idejni koncept budućeg interijera. Potom slijedi složen proces izrade projektne dokumentacije, koja se sastoji od provjere projektnog zadatka, izrade idejnog projekta, izrade glavnog projekta s ovjerom ovlaštenog arhitekta te ishođenje građevinske dozvole i ostale dokumentacije neophodne za privođenje kraju konačnoj namjeni objekta.\nOsim toga Atelier obavlja kompletnu organizaciju i nadzor nad izvođenjem projekta, kao i nabavu repromaterijala po izuzetno povoljnim cijenama u odnosu na kvalitetu. Brinemo i za izradu svih specifičnih detalja te ostalih elemenata potrebnih za izvođenje radova.


VAŽNA INVESTICIJA U Smederevu grade postrojenje za prečišavanje otpadnih voda | Novosti.rs\nU okviru realizacije programa Vodosnabdevanje i prečišćavanje otpadnih voda u opštinama srednje veličine u Srbiji, koju finansira nemačka razvojna banka KfW, a sprovodi Ministarstvo građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture, gradonačelnik Smedereva, Jovan Beč, savetnik gradonačelnika Jasmina Vojinović i predstavnici JKP Vodovod Smederevo održali su radni sastanak sa predstavnicima Tima za podršku programa koga predvodi Fric Švajger.\nTema sastanka bila je koordinacija aktivnosti za pripremu i realizaciju projekta izgradnje postrojenja za prečišćavanje otpadnih voda grada Smedereva, koji tim za tehničku podršku priprema u saradnji sa predstavnicima grada i JKP Vodovod.\nKako je objavljeno na sajtu grada, prezentacija Konceptnog izveštaja od strane Tima za podršku programa očekuje se krajem novembra meseca. Pozitivne ocene ovog izveštaja biće preduslov za zaključenje ugovora o saradnji i finansiranju izgradnje postrojenja za prečišćavanje otpadnih voda grada Smedereva.\nSmederevo otpadne vode investicija prečišćavanje otpadnih voda


18.02.2019 u 10:29\nNemački ministar spoljnih poslova Hajko Mas kaže da je „izuzetno teško” ispuniti zahtev američkog predsednika Donalda Trampa da evropske zemlje prime nazad svoje državljane - borce Islamske države zarobljene u Siriji. Tramp je u tvitu objavljenom za vikend pozvao Britaniju, Francusku, Nemačku i druge evropske zemlje, da prihvate nazad preko 800 zarobljenih pripadnika IS i da im sude, javlja agencija AP, prenosi Tanjug. Mas je za televiziju ARD rekao da nemački državljani imaju zakonom garantovano pravo na povratak, ali da u ovom trenutku nema šanse da se to proveri u Siriji. Mas je rekao da su se „humanitarni slučajevi”, žene i deca, već vratili, ali da bi to u drugim slučajevima bilo moguće samo ako bi se sudski postupci mogli odmah pokrenuti. „Potrebne su nam informacije,\n17.02.2019 u 21:00\nTramp upravlja vanrednim stanjem s terena za golf\nNakon što je proglasio vanredno stanje zbog opasnosti od koje je još ranije poslao vojnike da štite južnu granicu, vrhovni komandant američke armija i predsednik SAD Donald Tramp otišao je da kritičnom situacijom upravlja – s terena za golf u poznatom odmaralištu na Floridi, kako su javili američki mediji. Možda to ne govori u prilog ozbiljnosti prilika, ali su priliv ilegalnih imigranata i krijumčarenje droge, kako tvrdi Bela kuća, ipak toliki da je bilo nužno zavesti vanredno stanje da bi se od kriminalnih pošasti Amerikanci sačuvali podizanjem sad već čuvenog Trampovog zida na granici s Meksikom. Pošto zatraženih 5,7 milijardi dolara za to predsednik nije uspeo dobiti od Predstavničkog doma Kongresa ni dok su njime upravljali njegovi republikanci, još manje sad kad su ga preuzele\n17.02.2019 u 16:16\nAbe nominovao Trampa za Nobela na zahtev SAD\nTOKIO - Japanski premijer Šinzo Abe je prošle jeseni nominovao američkog predsednika Donalda Trampa za Nobelovu nagradu za mir, nakon što je američka vlada od njega to zatražila, objavio je japanski list „Asahi šumbun”. Izveštaj lista usledilo je nakon što je Tramp u petak objavio da ga je Abe nominovao za Nobelovu nagradu za mir zbog pokretanja pregovora i smirivanja napetosti sa Severnom Korejom. Tramp je tada, na konferenciji za štampu u Beloj kući, rekao da mu je japanski premijer predao „najlepšu kopiju” nominacije, napisanu na pet stranica, podseća Rojters. „Asahi šimbun” međutim navodi, pozivajući se na neimenovani izvor japanske vlade, da se američka vlada bila raspitivala za mišljenje japanskog premijera o mogućnosti da on nominuje Trampa za Nobelovu nagradu, nakon\n15.02.2019 u 22:15\nVAŠINGTON - Američki predsednik Donald Tramp izjavio je danas da ga je japanski premijer Šinzo Abe predložio za kandidata za Nobelovu nagradu za mir zbog njegovog rada na pokretanju dijaloga sa Severnom Korejom. Govoreći o predstojećem samitu sa severnokorejskim liderom Kim Džong-unom u Vijetnamu, Tramp je rekao da su njegovi prvi kontakti s Kimom bili prepuni „vatre i besa”, ali da su dvojica lidera, od prvog sastanka prošle godine, uspostavila dobar odnos. On je dodao da mu je japanski premijer dao kopiju pisma, koje je napisao, a u kojem ga predlaže kao kandidata za Nobelovu nagradu. Američka agencija AP napominje da za sada ne može da potvrdi nominaciju, kao i da se japanska ambasada u Vašingtonu nije oglasila tim povodom, prenosi Tanjug.\nPlaća dug za koji nije znao da postoji\n21.03.2019 u 22:22\nTroje kandidata u izbornoj trci za predsednika Severne Makedonije\n21.03.2019 u 21:52\n21.03.2019 u 21:39


Amerika obećava: Nećemo slati vojsku na Kurile | Skandalozno\nAmerika obećava: Nećemo slati vojsku na Kurile\nVojska SAD – foto: AP/Tanjug\nSAD ne nameravaju da rasporede vojsku na ostrvima Južnih Kurila u slučaju njihove predaje Japanu, saopštio je na pres-konferenciji u Tokiju komandant Oružanih snaga SAD u Japanu general-potpukovnik Džeri Martins.\n„U ovom trenutku SAD ne planiraju da raspoređuju tamo vojsku“, rekao je Martins.\nProšle nedelje je premijer Japana Šinzo Abe obećao da će uraditi sve kako bi se pregovori sa Rusijom završili potpisivanjem mirovnog sporazuma i rešavanjem pitanja Kurilskih ostrva. On je rekao da će se potpisivanje mirovnog sporazuma između Japana i Rusije pozitivno odraziti na bezbednost Azijsko-pacifičkog regiona, a biće korisno i za Vašington koji ima zaključen sporazum o bezbednosti sa Tokijom.\nOdnosi dveju zemalja godinama su u senci zbog nepostojanja mirovnog sporazuma o Kurilima. Japan pretenduje na ostrva Kunašir, Šikotan, Iturup i Habomai, pozivajući se na bilateralni Traktat o trgovini i granicama iz 1855. godine.\nTokio je vraćanje ovih ostrva postavio kao uslov za zaključivanje mirovnog sporazuma s Rusijom.\nStav Moskve zasniva se na tome da su Južni Kurili ušli u sastav Sovjetskog Saveza nakon Drugog svetskog rata i da je ruski suverenitet nad njima s odgovarajućim međunarodno-pravnim utemeljenjem neupitan.\nBudite prvi sa komentarom na članku "Amerika obećava: Nećemo slati vojsku na Kurile"


Air Serbia će obavljati dva leta dnevno za povratak naših državljana - Aviatica\nIz Vlade Srbije najavljeno da će Air Serbia u narednim danima obavljati po dva leta dnevno kako bi vratila naše državljane koji su zaglavljeni u inostranstvu.\nAir Serbia je danas obavila dva vanredna polaska kako bi prevezla naše državljane koji su zaglavljeni na inostranim aerodromima i destinacijama. Ministar spoljnih poslova Republike Srbije je danas izjavio da državljana Srbije ima širom sveta i da je zbog toga Vlada angažovala aviokompaniju Air Serbia koja će ih u narednim danima prevoziti nazad u Srbiju.\nDanas, 25. marta su organizovani polasci do Istanbula i Larnake. Avion iz Istanbula je sleteo na beogradski aerodrom u 13.10, dok će se avion iz Larnake vratiti tokom noći, a u povratku će imati sletanje u Solun.\nPoznato je da je sutra planiran vanredan let ka Londonu (aerodrom Heathrow), dok druga destinacija još nije poznata, a prema našim saznanjima to bi mogao biti Dubai, ali nije isključeno da avion sutra odleti do Dohe ili ponovo do Istanbula.\nVlade mnogih evropskih zemalja su repatrijaciju organizovale drugačije. Od momenta kada su pojedine aviokompanije obustavile sav saobraćaj, one su odmah izdale vanredan red letenja gde se unapred znalo kad i gde će leteti po svoje građane. To su uradili i Austrija, čije građane prevozi Austrian i Poljska sa svojom aviokompanijom LOT. Slično rade i Air France, Aeroflot, Lufthansa i Alitalia.\nAir SerbiaDubaiIstanbulLarnakapovratak u SrbijurepatrijacijaSolun


SAVČIĆ: Knjižicu može POCIJEPATI samo neko ko se istinski ne doživljava kao borac :: Dešavanja u Bijeljini ::\n26. May 2022. / 19:57\nSAVČIĆ: Knjižicu može POCIJEPATI samo neko ko se istinski ne doživljava kao borac\nPredsjednik Boračke organizacije Republike Srpske /BORS/ Milomir Savčić istakao je da knjižicu BORS-a može pocijepati samo neko ko se istinski ne doživljava kao borac.\n"/Funkcioner SDS-a/ Dragan Mektić je bio pripadnik MUP-a i po prirodi posla koji je radio i dužnosti koju je imao nije mnogo vremena proveo u borbenim dejstvima. Ali i to što on radi, kao i ono što radi /predsjednik Organizacije starješina Vojske Republike Srpske/ Milovan Milutinović posljedica je nastojanja da se BORS uvuče u dnevnu politiku. To ne želim, nikada to neću dozvoliti i pitanja koja su stvar dnevne politike nisu na dnevnom redu naših organa", kaže Savčić.\nOn je ocijenio da ga Milutinović i Mektić napadaju jer se tokom pet godina na čelu BORS-a trudio da djelovanjem i izjavama ima neutralan i objektivan stav.\n"Napadaju me zato što bi željeli da budem sredstvo u njihovim rukama za ostvarivanje njihovih ciljeva. To neću i ne želim, a čim se ne ponašate onako kako oni misle da treba, vi ste njima meta. Prema jednima, trebalo bi da budem u neprijateljskim odnosima sa vladajućom strukturom, a s druge strane se očekuje da budem neprijateljski raspoložen prema opoziciji. Ne želim da BORS bude ni antivladina, ni antiopoziciona organizacija, a to ne želim da budem ni ja lično", rekao je Savčić.\nOn je poručio da, dok god je na čelu BORS-a, neće dozvoliti da organizaciju uvuku u politiku, niti da ona služi za politička potkusurivanja.\n"Da sam htio da se borim za vlast, bio bih u nekoj političkoj partiji, a ne u BORS-u i zato ne želim da budem ničiji ni vjetar u leđa, ni vjetar u prsa kada se radi o politici i formiranju vlasti", rekao je Savčić.\nPrema njegovim riječima, izborna skupština BORS-a sprovedena je u skladu sa Statutom, konstituisani su svi organi i sve ide svojim tokom kada je riječ o poboljšanju položaja boračke populacije.\n"Posebno bih da istaknem da smo pored svega što se dešava, svih ataka i sveukupne situacije u Republici, uspjeli da sačuvamo jedinstvo. BORS broji više od 140.000 članova, među kojima su ljudi različitog političkog opredjeljenja. U takvim uslovima sačuvati jedinstvo je izuzetno značajan uspjeh", rekao je Savčić.\nOn je naglasio da jedinstvo nije narušilo ni osnivanje Organizacije starješina Vojske Republike Srpske, navodeći da je to minorna organizacija koja kao i neke druge broji po nekoliko članova.


Žene na lomaču (2)\nRadi slabašne nakane da se izazove sažaljenje, treba se gaditi tvrdnji zvaničnih crnogorskih administrativnih institucija, finansija i socijalnog staranja, da se do te cifre nije moglo doći, ali se ipak nekako omaklo da je u pitanju 30 miliona i 15.000 aplikantkinja\n28.01.2016. 10:34h Ažurirano: 11.02.2019. 19:03h\nNedavno pred vikend, radio informativna emisija je imala segment o tome kako su eventualni godišnji troškovi za majke sa troje i više djece skoro tridesetak miliona. Javno istaknuta procjena potrebnih sredstava primjene zakonskog teksta predstavlja opredjeljujuće priznanje nadležnog ministarstva da nema kapacitet da obradi i pravilno evaluira aplikacije majki, pa se onda spinuje paničnost krajnjeg finansijskog troška i upoznavanja sa beskrajnim svakodnevnim nizom “može biti a ne mora da znači” zloupotreba, kao maski za stvarne probleme sistema organizacije, koji je već pred novogodišnje i sve ondašnje praznike doživio primjetan kolaps.\nOK, odgovorno je što se javni administratori brinu oko toga šta može a šta ne može da podnese budžet. Ipak, to nisu sredstva Vlade CG, nego sredstva građana i građanki sakupljena od privrede i građana-nki Crne Gore. Radi slabašne nakane da se izazove sažaljenje, treba se gaditi tvrdnji zvaničnih crnogorskih administrativnih institucija, finansija i socijalnog staranja, da se do te cifre nije moglo doći, ali se ipak nekako omaklo da je u pitanju 30 miliona i 15.000 aplikantkinja. Čak je i poslanik, koji dobro poznaje ekonomsku problematiku, potvrdio logičnost nepostajanja održivih procjena.\nOvo je neprecizna tvrdnja. Podaci su među različitim tabelama dostupni na Monstatovim web pretragama, bar za potrebe edukovane inicijalne procjene. Zadržaćemo se na jednoj od mogućih perspektiva temeljnog sagledavanja. U CG ima nešto više od 196.000 domaćinstava, od kojih su 52% višečlana domaćinstva sa do 5 članova, i prosjekom 3,2 člana po domaćinstva, što upućuje da je broj majki sa troje djece ipak u donjem dijelu hijerarhije. Broj domaćinstava od više od 6 članova je 9%. Ovo je dodatno pojačano podacima o broju porodica u CG, kojih je 167.000.\nModel za edukovanu procjenu se npr. mogao prvo fokusirati na Podgoricu, kao reprezentativan uzorak, u kojoj živi 34.000 porodica sa do 5 članova, i 1,8 hiljada sa preko 6 članova. Slijedeći Gausovu krivu, kao osnovni akademski okvir analize socijalnih trendova, od ukupnog broja se oduzimaju 10% sa najmanjim brojem članova i 10% sa najvećim brojem porodica, jer nisu predmet modelskog razmatranja. Od ostatka se, potom, oduzme oko 60% zaposlenih, jer žene u Crnoj Gori rade i nisu samo domaćice i majke/sestre/kćerke, i nekako dolazimo do ozbiljnog skupa od oko 8,5 hiljada koje eventualno mogu biti predmetom sagledavanja. Od ovog potencijalnog ukupnog broja, broj domaćinstava koja imaju troje djece i, dodatno, ispunjavaju sve uslove koji proizilaze iz tumačenja ministarsta, a prate iskustvenost i ostale parametre zakonske opravdane kondicionalnosti, ne može probiti i najluđim akademskim matematičkim sanjarijama broj od 1.500 aplikacija u Podgorici.\nMnožeći sa najvećim mogućim troškom od 400 eura po aplikantkinji, ukupno finansijsko opredeljenje za Podgoricu bi se sumiralo do max 6, pa čak neka bude 8 miliona eura. Ostatak CG treba duplirati, jer se taj granični skup za ostatak zemlje ne može probiti, i eto nekog najgrubljeg ali najvećeg mogućeg troška ne većeg od 15/6 miliona. A ako se probije ova cifra, pa ti novci neće biti potrošeni na privilegovane inostrane investitore, za koje nije trebao rebalans budžeta, i biće vraćeni u novčane tokove CG, onu potrošnju kojom se mjeri crnogorski društveni proizvod, što ukupnu kalkulaciju može materijalno i suštinski uvećati sa kvalitativnim benefitima, uobičajenim dodatnim pozitivnim rezultatima edukovanih sagledavanja zakonskih odredbi iz sfere socijalne sigurnosti.\nMeđutim, tekuće resorno ministarstvo se neozbiljno bavi uznemirenjem javnosti u patetičnom diskursu podizanja nepotrebne panike, kako će godišnji “trošak” za majke sa troje i više djece biti mjesečna suma za svih 120.000 korisnika penzionog prava. Čemu ova hinjena panika? Jedno mišljenje može biti zato što se politički ne može garantovati da će aplikantkinje glasati po sistemu “JEDNA PENZIJA = SVA DJECA I UNUČIĆI“.\nNa čelu resornog ministarstva imamo ženu, profil dočekan čuvenom primitivnom crnogorskom poštapalicom u ponižavanju žena - “žena čovjek”, koja je donedavno bila profesionalac potvrđen nespornim rezultatima u sjajnim administrativnim i timskim rješenjima unutar zdravstvenog sistema lokalne zajednice. Tekuće, ministrica je u javnom ratu sa svojim odgovornostima, jer su partijski zadaci previše zahtjevni; traži se totalno poništenje svih prava zaposlenih, a dodatno optuživanje Skupštine da uništava budžet CG zahtjevima za penzije majki sa troje i više djece.\nMajke sa troje djece nisu problem i trošak crnogorskog budžeta, uz ispunjenu zakonsku kondicionalnost, a ovo piše osoba koja nije roditelj i koja ovaj zakon sagledava novim mehanizmom segregacije crnogorskih žena, dodatnim poniženjem žena u režimu ukorijenjenog nepoštovanja od strane većine crnogorskih muškaraca, neovisno od vjere, nacije, materijalnog i obrazovnog statusa. Zato, ljubazno treba zamoliti predstavnike/ce iz ministarstava da ne izlaze u javnost ako nemaju podatke, koji su obrađeni, uvezani i smisleni u svojim zaključcima, uporedno provjerivi. Prezentovati žvaku odurnog institucionalnog stava prema zakonskom tekstu, koji se mora i treba primijeniti, nije kvalitetno državno administriranje. Svakako je daleko od svakog prizvuka pristojnosti…\nA ministrica bi možda trebalo da krene npr. da sredi M4 sistem obrade podataka za doprinose za penzije, čime bi ostavila trajno i neizbrisivo profesionalno nasljedstvo. To joj primjena ovog zakona daje kao neoborivi input za ispunjenje korisnih ciljeva javnog upravljanja. M4 je obrazac koji se mora predati za zaposlene u Crnoj Gori kako bi se pravilno preračunala osnovica za penziju. Uredno predati i ovjereni obrasci za desetine hiljada potencijalnih korisnika penzionog prava nisu uknjiženi ko zna koliko godina unazad, iako su zakonski preuzeti od umornih PIO timova po svim CG podružnicama za uplaćene doprinose. Ovaj segment sistema obrađivanja podataka je “crna rupa“ crnogorskog administrativnog potpunog posrnuća, koji ni DRI još nije hrabra da uopšte uokviri u napornu sistemsku slabost/preporuku. O ovom se ne priča nigdje u Crnoj Gori, a izvor je frustirajućeg suočenja sa neefikasnošću našeg državnog aparata.\nZato, koji je to realni argument pa da se treba povjerovati da je ukupni trošak penzija za majke sa troje i više djece po crnogorski budžet skoro 30 ili čak 50 miliona eura po godini? Ili trebamo imati bojazan da će u razlici između stvarnog budžetskog opredjeljenja za primjenu ovog zakona i navedenih odokativno promovisanih cifri biti finansirani glasački vojnici u nastupajućem uneređenju javnim fondovima u CG, a koji ima simpatični naziv - izbori…\n11.08. 10:00 h\t4096\n12.08. 09:10 h\t605


Nemačka podržava unapređenje položaja žena u Srbiji | KTRR\nNemačka podržava unapređenje položaja žena u Srbiji\nObjavljeno 27/12/2016 - 09:41\nNemačka podržava rad na unapređenju položaja žena u Srbiji, koje je pre svega potrebno ekonomski osnažiti, budući da žene u proseku trpe nasilje i po 10 godina jer su ekonomski zavisne od nasilnika, rečeno je danas u Palati Srbija, gde se održava konferencija “Sprovođenje Nacionalnog akcionog plana za rodnu ravnopravnost na lokalnom nivou“.\nKonferenciji koju organizuje Koordinaciono telo za rodnu ravnopravnost, kojim predsedava potpredsednica Vlade Srbije, prof. dr Zorana Mihajlović, u saradnji sa Nemačkom organizacijom za međunarodnu saradnju (GIZ), prisustvuje i ambasador Nemačke u Srbiji Aksel Ditman, koji je poručio da je rodna ravnopravnost važna za dalji ekonomski razvoj zemlje.\nDitman je rekao da je to važna tema sa stanovišta osnovnih prava i jednakosti žena, ali i ekonomije.\n“Srbija radi na unapređenju rodne ravnopravnosti, imajući u vidu formiranje Koordinacionog tela za rodnu ravnopravnost, donošenje strategije i akcionog plana, Zakona o zaštiti žena od nasilja u porodici… Rodna ravnopravnost je važna tema u Srbiji”, naveo je Ditman.\nNemački ambasador je rekao da je, kada je reč o rodnoj ravnopravnosti, veoma važno da se ne pravi razlika između gradova i ruralnih područja, ističući ujedno da Nemačka sarađuje sa Srbijom i u toj oblasti i u primeni Istanbulske konvencije.\nSavetnica potpredsednice Vlade Srbije, prof. dr Branka Drašković, podsetila je da je Vlada formirala Koordinaciono telo za rodnu ravnopravnost 2014. godine, na čijem je čelu potpredsednica Vlade Srbije Zorana Mihajlović, kao i da je osnovni zadatak tog tela da koordinira sve aktivnosti na podizanju novoa rodne ravnopravnosti.\n“Da podstiče dijalog i čini ga što kvalitetnijim, ali i da jača zakonski i institucionalni okvir”, navela je Draškovićeva, i istakla da je cilj da sve strategije i zakoni budu primenljivi na lokalnom nivou.\nPrema njenim rečima, u Srbiji je osnovano 129 lokalnih tela za rodnu ravnopravnost, od kojih više od 100 ima predstavnike na današnjoj konferenciji u Palati Srbija.\nDraškovićeva je upozorila da žene u proseku trpe nasilje i po 10 godina jer su ekonomski zavisne od nasilnika, kao i da su posebno ugrožene Romkinje, žene sa invaliditetom i samohrane majke.\nNemačka je, ukazala je ona, pomagala i kampanje i projekte za rodnu ravnopravnost, na koje je odlazio deo od ukupno 1,6 milijardi evra, koliko je ta zemlja uložila u Srbiju.\nKonferencija “Sprovođenje Nacionalnog akcionog plana za rodnu ravnopravnost na lokalnom nivou” ima za cilj predstavljanje Nacionalne strategije za rodnu ravnopravnost (2016-2020) i Akcionog plana za njeno sprovođenje u jedinicama lokalnih samouprava.\nCilj je da se olakša implementacije NAP-a na lokalnom nivou i uspostavi efikasan mehanizam koordinacije i praćenja sprovođenja NAP-a na lokalu.


Potpuno zatvaranje je jedino rešenje da se sačuvaju životi – radiosabac.com\nPotpuno zatvaranje je jedino rešenje da se sačuvaju životi\n“Nove mere donete su da bi se smanjio broj zaraženih, da bi se prekinulo širenje zaraze, molim sve da to imaju na umu. Do pre sedam dana smo možda bili u prilici da pričamo šta i kako, danas nismo”, rekao je Lončar posle obilaska kovid bolnice u Batajnici.\n“Kompletno zatvaranje, da bismo sačuvali zdravlje i živote i zdravstveni sistem”, rekao je Lončar.\n“Oni koji su radili sve što treba, ne mogu da budu u istom košu kao i oni koji ne veruju u korona virus, rade po svom. Oni koji su sve mere ispoštovali, treba da imaju neke koristi od toga. To je osetljivo pitanje, polemika se vodi i u svetu oko toga, ali ako ti ljudi nisu rizik, zašto ih kažnjavati. Moramo da nađemo način da tim ljudima izađemo u susret”, rekao je Lončar.


Niz aktivnosti sa ciljem integracije osoba sa smanjenim radnim sposobnostima na tržište rada – Centar za informisanje Novi Kneževac\nPočetnaDruštvoNiz aktivnosti sa ciljem integracije osoba sa smanjenim radnim sposobnostima na tržište rada\nNiz aktivnosti sa ciljem integracije osoba sa smanjenim radnim sposobnostima na tržište rada\nredakcija 26. aprila 2021. Bez oznaka\nSticanje novih znanja i veština osoba sa smanjenim radnim sposobnostima, ali i bolja informisanost, osvešćenost i uključenost poslodavaca u angažovanju ovih ljudi bile su teme konferencije koja je održana povodom predstavljanja IPA projekta Unutar kruga – diverzitet i integracija. Cilj projekta je uspešno i dugoročno prisustvo osoba sa smanjenim radnim sposobnostima na tržištu rada.\nProjektom su takođe predviđene i aktivnosti za zaposlene u HR sektoru kompanija, kao i uključivanje samih kompanija u vidu konferencija i foruma, kako bi osobe sa smanjenim radnima sposobnostima bile vidljivije na tržištu rada. Direktor Centra za pružanje usluga socijalne zaštite opštine Kanjiža navodi da će najveće benefite osetiti upravo osobe sa smanjenim radnim sposobnostima, jer će tokom trajanja projekta steći određene veštine i znanja koja će im pomoći u pronalasku radnog mesta. Zahvaljujući sličnom projektu, štićenici dnevnog boravka već učestvuju na grnčarskim i krojačkim radionicama, uzgajaju cveće, voće i povrće u stakleniku u dvorištu Centra, a novim projektom predviđena je adaptacija zgrade Centra u Horgošu, gde će se štićenici baviti uzgojem pečuraka.\nProjekat „Unutar kruga – diverzitet i integracija trajaće 16 meseci, a pored kanjiškog Centra za pružanje usluga socijalne zaštite partner je i Neprofitno udruženje za Autizam „Sivarvanj“ iz Segedina. Ukupna sredstva za finansiranje projekta iznose 148 hiljada i 700 evra od čega su nešto više od 126 hiljada sredstva Evropske unije.