Radna zona Donje Međurovo : Južne vesti\nRadna zona Donje Međurovo\nAustrijska firma dolazi kao nova, a zapravo je stara - prebacili radnike i planiraju otvaranje pogona u Nišu\n08:20, 6. 3. 2020.\nIako je nedavno najavljena kao nova kompanija koja želi da investira u Niš, firma "Qualis Electronics" je zapravo proistekla iz "Tagor Electronic"-a, koji je bio u vlasništvu istog austrijskog holdinga koji je sada stoprocentni vlasnik "Qualisa". U KLERP-u kažu da subvencije nisu tražili, a u "Tagoru" da je nova kompanija već preuzela skoro sve njihove radnike.\nU poplavljenim selima bezbedna samo voda iz vodovoda\n11:35, 24. 3. 2015.\nZbog nedavnih poplava u Novom selu, Donjem i Gornjem Međurovu i Belotincu, voda iz bunara i sa javnih česama nije za upotrebu, i stanovništvu se preporučuje da koriste samo vodu iz vodovoda, kažu u niškom Institutu za javno zdravlje.\nJovanović: Problem plavljenja nije rešavan poslednje 3 godine\n14:53, 12. 3. 2015.\nLider Narodnog pokreta Srbije u Nišu i nekadašnji izvršni direktor niške Direkcije za izgradnju Branislav Jovanović kaže da su poplave u Novom Selu i Radnoj zoni "Donje Međurovo" "ceh koji plaćaju građani nesposobnosti i neradu" aktuelne vlasti.\nGrad odlučio da trajno reši problem plavljenja u Novom Selu\n12:35, 11. 3. 2015.\nEkipe Štaba za vanredne situacije, Humanitarnog centra, Srbijavoda i većnici Žarko Ranković i MIhajlo Zdravković obići će Novo Selo i Radnu zonu “Donje Međurovo” kako bi pokušali da nađu trajno rešenje za probleme sa podzemnim vodama.\nNiš investitore dočekuje “na vodi”\n13:38, 10. 3. 2015.\nRadna zona Donje Međurovo nadomak Niša, u kojoj je planirana izgradnja novih fabrika, a gde se već nalaze “Jura “ i “Šinvon”, poplavljena je. U Direkciji za izgradnju kažu da će problem biti u potpunosti saniran tokom godine.\nTri investitora za zemljište u Donjem Međurovu\n15:38, 14. 9. 2012.\nPreostalo zemljište u Donjem Međurovu ide na licitaciju, a zainteresovanost za javno nadmetanje pokazale su tri firme, poručuju iz Uprave za imovinu.\nStopirana licitacija za radnu zonu “Donje Međurovo”\n13:13, 3. 7. 2012.\nGradsko veće zbog visoke cene nije odobrilo javno nadmetanja investitora za zemljište u Donjem Međurovu.\nZavršetak fabrike "Dajtek" u martu\n16:29, 21. 12. 2011.\nZavršetak izradnje fabrike “Dajtek” za specijalna ulja i maziva, u Nišu najavljen je za mart 2012. godine, navodi se na sajtu Grada Niša.\nSlobodna zona i u Nišu\n15:29, 31. 5. 2011.\nU Nišu bi trebalo da bude otvorena slobodna zona za poslovanja, najavio je direktor Uprave za slobodne zone Ministarstva finansija\nProizvodnja u "Juri" teče po planu (video)\n12:06, 26. 5. 2011.\nU proizvodnim halama "Jure" u Donjem Međurovu kod Niša već radi 460 radnika, a do kraja godine očekuje se da ovaj broj bude utrostručen.\nPotpisani ugovori sa Sažemom i Jurom eltek\n15:08, 10. 2. 2011.\nPredstavnici francuske kompanije Sažem i korejske Jura eltek potpisali su u Nišu sa Vladom Srbije i Gradom Nišom ugovore o dodeli novca za zapošljavanje više od 500 radnika.\n09:53, 9. 2. 2011.\nZašto Grad Niš uporno gura pod tepih činjenicu da je zemlja koju poklanja stranim investitorima, nečija? Zašto se u javnost iznose samo benefiti koje će imati građani Niša od ove odluke, a niko ne spominje šta će biti kada se donese Zakon o restituciji?\nGrad poklonio zemljište fabrikama\n10:11, 8. 2. 2011.\nSkupština grada Niš odlučila da besplatno ustupi zemljište za izgradnju fabrika Jura Eltek, Sažem i Haj Ararat.\nJura gradi još jednu fabriku u Nišu\n15:39, 24. 1. 2011.\nJužnokorejska kompanija Jura već u martu ove godine počeće izgradnju nove fabrike i Nišu.\nNova fabrika u Nišu\n15:21, 1. 12. 2010.\nSestra firma korejske kompanije "Jura" trebalo bi naredne godine da otpočne izgradnju fabrike u Donjem Međurovu.


To što Marko Grujić neko vreme neće moći da igra zbog teške povrede na meču u kome je sa Hertom ostvario bundesligaški trijumf protiv Borusije iz Menhengladbaha (4:2) još je i dobro kako je moglo da bude usled brutalnog starta rivala.\nPodsetimo, pri vođstvu njegove ekipe od 3:2, Grujić je u 72. minutu u suzama napustio teren zbog izuzetno oštrog prekršaja Patrika Hermana.\nIspostavilo se da je tom prilikom došlo do rupture (naprsnuća) i ligamenta i skočnog zgloba, ali moglo je da bude još gore zbog činjenice da je igrač "Menša" ovako startovao (klikom na fotografiju ona će se uvećati, no - upozoravamo vas da je taj foto-detalj prilično uznemirujući zbog brutalnosti klizećeg starta).\nDetaljni pregledi obavljeni tokom noći pokazali su da će Grujić "morati da odsustvuje neko vreme zbog povrede", kako je to saopštila Herta. U sličnim situacijama, podsećaju pristalice Liverpula, iz kog je naš reprezentativac stigao na pozajmicu u nemački klub, fudbaleri Crvenih poput Origija pauzirali su od šest do osam sedmica, pa to možda bude slučaj i sa srpskim fudbalerom.\nZa ozbiljnije prognoze treba ipak sačekati mišljenje lekara, jer sećanja navijača Liverpula su jedno, a objektivna situacija i stavovi stručnjaka koji se bave ovakvim povreda nešto drugo.


TotalCar.rs » „Reno“ prekinuo proizvodnju prve generacije „tvinga“ nakon 19 godina\nnovo, proizvodnja, Renault\n0 komentara 4110 pregleda\n“Reno” je pre nekoliko dana i zvanično saopštio da prestaje sa proizvodnjom prve generacije modela tvingo”. Poslednja fabrika koja je proizvodila “tvinga” nalazila se u Kolumbiji, u gradu Envigado, gde je proizvodnja ovog čuvenog automobila trajala sve od sredine devedesetih godina. Za to vreme sa proizvodnih traka sišlo je na stotine hiljada primeraka “reno tvinga”, od čega je preko 100.000 jedinica prodato upravo u Kolumbiji za nešto više od proteklih 15 godina.\n“Reno tvingo” je prvi put predstavljen 1993. godine i uprkos svojoj pomalo različitoj pojavi, ovaj zanimljiv automobil poštovao je tradiciju velikog brenda, ali na svoj način. “Tvingo” je u vreme pojavljivanja predstavljao modernu formu koja kombinuje neobičan dizajn i praktična rešenja.\nU junu 2007. godine, “Reno” je predstavio drugu generaciju ovog modela, koja je osnivača porodice potisla sa evropskog tržišta. Nova generacija se proizvodila u Sloveniji, u fabrici u Novom Mestu, od 2007. godine, a svoj debi imala je na Salonu automobila u Ženevi pomenute godine.\nInače, prva generacija “tvinga” imala je prilično uspešnu istoriju. Podaci govore da je u prvih 9 meeci od početka prodaje 174.259 primeraka našlo svoje nove vlasnike. To je bio znak da vozači vole “Tvingov” jak karakter, koji je sem pukog prevoznog sredstva nudio i jedan potpuno novi stil života. U šali su često govorili da je ovaj automobil bio visoko rangiran među lopovima, a tokom svoje karijere doživeo je više specijalnih izdanja, koja su dodatno doprinela njegovoj popularnosti.


Od kulture zavisi ponašanje na društvenim mrežama | Edukacija\n5 načina da se bolje razumete sa tinejdžerima 22/02\nPočinje upis u osnovne škole 01/04\nPrema studiji, kultura utiče na način ponašanja na društvenim mrežama.\nUkoliko ste mislili da mladi na društvene mreže stavljaju neprilagođen ili pak uvredljiv sadržaj posledica impulsivnosti, razmislite ponovo. Nova studija sugeriše da ovakav sadržaj ima veze sa prilagođavanjem u društvu u kojem pojedinac živi.\nKako bi izmerili rizičnu onlajn ličnu prezentaciju, istraživači su gledali skalu neprilagođenih snimaka, fotografija i uvredljivog materijala na socijalnim mrežama. Došli su do zaključka da rizično ponašanje tinejdžera u onlajn svetu zavisi od kulture društva u kojem živi.\n“Jedina razlika u nacionalnosti je na primer što britanski tinejdžeri postavljaju fotografije dok su alkoholisanom stanju, dok na primer Italijani najčešće dele uvredljive komentare”, piše u istraživanju.\nPrema istraživačima, činjenica je da uvredljiv i neprilagođen sadržaj je kod adolescenata prihvatljiv, jer ih je tako naučilo društvo.


Jeftini letovi iz Larnake za Atinu - Avio karte Larnaka Atina - eSky.rs\nAvio karte iz Larnake za Atinu\nPretražite letove iz Larnake za Atinu\nProverite najbolje prilike za letove iz Larnake za Atinu\n✔ Postoje li posebne ponude za letove iz Larnake za Atinu na eSky.rs?\n✔ Mogu li se pobrinuti za osiguranje prilikom rezervacije leta iz Larnake za Atinu?\n✔ Ako rezervišem let iz Larnake za Atinu, mogu li da rezervišem ujedno i smeštaj?\n✔ Koje avio-kompanije nude letove iz Larnake za Atinu?\nBudite sigurni, da na eSky.rs ponuda letova iz Larnake za Atinu uključuje ne samo niskotarifne avio-kompanije, već i one koje su specijalizovane za visoki standard.\nPopularne avio kompanije na ruti Larnaka - Atina\nJeftini letovi do Kipra Jeftini letovi iz Kipra Jeftini letovi za Pafos Jeftini letovi sa Pafosa Jeftini letovi za Villy-le-Pelloux Jeftini letovi iz Villy-le-Pelloux\nJeftini letovi do Južne Koreje Jeftini letovi iz Južne Koreje Jeftini letovi do Maseru Moshoeshoe I Jeftini letovi od Maseru Moshoeshoe I


Evropska unija i Srbija ove godine obeležavaju 15. godišnjicu pomoći EU Srbiji: od 2001. godine, Srbija je dobila više od tri milijarde evra bespovratnih sredstava iz pretpristupnih fondova EU. Finansijska pomoć je utrošena za programe i projekte u Srbiji koji su podstakli razvoj i konkretne reforme ali i doneli korist građanima u velikom broju oblasti. Više informacija možete saznati ovde.\nU cilju stvaranja efikasne i profesionalne javne administracije, u Beogradu je potpisana Deklaraciju o podršci profesionalnom usavršavanju javnih službenika Srbije. Tom prilikom šef Delegacije EU u Srbiji Majkl Davenport izjavio je da veruje da će buduća vlada nastaviti da sprovodi reforme istom žestinom i voljom kao i sadašnja. Srbija je, kako je naveo, blizu potpisivanja završnih sporazuma u okviru IPA za prvi program podrške budžeta po sektorima u Srbiji, koji će biti posebno usredsredjen na reformu javne uprave i upravljanje javnim finansijama. Više informacija možete saznati ovde.\nSmernice za međusobno priznavanje diploma na osnovu sporazuma iz 2011\nU okviru dijaloga za normalizaciju odnosa između Kosova* i Srbije koji se odvija pod okriljem EU, obe strane su potvrdile da će sprovesti sporazum o međusobnom priznavanju diploma o stečenom stručnom i akademskom obrazovanju. Diplome će u inicijalnoj fazi sertifikovati organizacija po izboru EU a zahtev za priznavanje će se podnositi kod nadležnih institucija. Priznavanje će biti podeljeno u dve grupe: stručno i akademsko. Više informacija možete pročitati ovde.\nSSP između EU i Kosova* stupio na snagu\nSporazum o stabilizaciji i pridruživanju između Evropske unije i Kosova je 1. aprila stupio na snagu. SSP uspostavlja ugovorni odnos koji podrazumeva međusobna prava i obaveze i pokriva širok spektar sektora. Primena SSP-a će podržati sprovođenje reformi i dati Kosovu priliku da se približi Evropi. Više informacija možete saznati ovde.\nPočelo sprovođenje sporazuma između EU i Turske\nPreseljenje migranata iz Turske i povratak migranata iz Grčke u okviru Sporazuma od 18. marta su počeli 4. aprila. Cilj sporazuma koji su postigli šefovi država i vlada EU i Turske je da se prekinu nezakonite migracijske rute iz Turske u EU i uspostave legalni kanali za preseljenje izbeglica u Evropsku uniju. Više informacija možete pročitati ovde.\nPomoć EU za obrazovanje preko 2.300.000 dece u vanrednim situacijama u 42 zemlje\nEvropska komisija je najavila paket humanitarne pomoći namenjen obrazovnim projektima za decu u vanrednim situacijama u 2016. Ova sredstva će podržati obrazovanje preko 2.300.000 dece u 42 zemlje širom sveta. Sredstva će biti usmerena na regione u kojima su deca pod povećanim rizikom od napuštanja škole: Bliski Istok (Sirija i Irak), Istočna, Centralna i Zapadna Afrika, Ukrajina, Centralna Amerika i Kolumbija. Više informacija možete pročitati ovde.\nTroškovi rada u zemljama EU najniži u Bugarskoj, najviši u Danskoj\nTroškovi rada na nivou čitave privrede (sa izuzetkom poljoprivrede i državne uprave) su u 2015. u proseku iznosili 25 evra na sat u EU, odnosno 29,5 evra u evro zoni. Ovaj prosek, međutim, prikriva značajne razlike između država članica. Najniži troškovi rada su zabeleženi u Bugarskoj (4,1 evro), a najviši u Danskoj (41,3 evra) i Belgiji (37,4), pokazuje istraživanje Eurostat-a. Više informacija možete pročitati ovde.\n8. april, Beograd, Klub poslanika, Tolstojeva 2, 13.00, okrugli sto „Poglavlje 23 i Romi – sadašnjost i perspektive 2016-2025“\n12. april, Beograd, EU info centar, Kralja Milana 7, predstavljanje programa EU podrške inkluzivnom društvu\n13. april, Šabac, uručivanje ključeva 18 montažnih kuća korisnicima kolektivnog centra u Šapcu, poseta centru za dnevni boravak i poseta porodicama pogođenim poplavama\n13. april, Beograd, palata Srbije, 10.00, završna konferencija projekata „Sagradimo dom zajedno“ i „EU podrška zapošljavanju Roma“\n14. april, Beograd, Crowne Plaza Hotel, 13.00, radni ručak koji organizuje Američka privredna komora sa šefom Delegacije EU u Srbiji Majklom Davenportom i šeficom delegacije za pregovore Srbije sa EU Tanjom Miščević\n15. april, Kragujevac, predaja ključeva korisnicima stanova izgrađenih sredstvima EU\nDogađaji u narednih sedam dana u EU info centru u Beogradu:\n11. april, Paraćin, Evropska škola debate\n12. april, Beograd, EU info centar, Kralja Milana 7, 09.45. do 13.00, obeležavanje Međunarodnog dana dece ulice\n12. april, Beograd, EU info centar, Kralja Milana 7, 17.00 do 19.00, debata „Evropski odgovor na izbegličku krizu – perspektiva mladih“


Marijan Ivanuša (SZO): Dobri izgledi za vakcinu do kraja godine\nDirektor kancelarije Svetske zdravstvene organizacije (SZO) u Srbiji Marijan Ivanuša izjavio je danas da postoje „relativno optimistični“ izgledi da će vakcina protiv bolesti kovid-19 koju izaziva virus korona biti na raspolaganju ove godine.\n„Oko 150 vakcina je u razvoju, a 15 do 20 je počelo ili završilo određene faze kliničkog testiranja. Svi se nadamo da će biti na raspolaganju ove godine ali i izgledi su dobri i relativno optimistični“, kazao je Ivanuša u emisiji Fokus TV B92.\nOn je dodao da je briga SZO kako da se vakcina pravedno rasporedi na sve zemlje a ne da one koje imaju najviše novca uzmu sve za sebe.\nIvanuša je rekao da u borbi protiv epidemije nije za masovno prokužavanje, jer bi cena toga bila da će „dva do četiri odsto stanovništva umreti dok će određeni procenat ostati invalidi, a deo onih srećnijih će imati imunitet“.\nPrema njegovim rečima zbog toga što je kovid-19 nova bolest teško je prognozirati kako će se epidemija dalje razvijati, odnosno sprečavati, ali da je za sada jedino sigurno da mere fizičke distance, održavanje higijene i nošenja maski daju rezultate.\nIvanuša je rekao da po dosadašnjim saznanjima oko 20 odsto zaraženih nema nikakvih simptoma, a da među zaraženima koji simptome imaju, njih 40 odsto ima blagu bolest, 40 odsto srednje teške simptome, 15 odsto obolelih ima teške simptome, a pet odsto je kritično.\nOn je rekao i da se za sada ne zna koliko oni koji preleže bolest mogu da računaju na to da imaju imunitet.\n„Možemo očekivati da taj imunitet traje nekoliko nedelja do nekoliko meseci, ali koliko dugo traje ne znamo“, rekao je Ivanuša.\nPrema njegovim rečima korona se najčešće prenosi kapljičnim putem dok se vazduhom prenosi jako retko „ali ne može da se isključi“.\nIvanuša je rekao da je na početku epidemije preovladavalo mišljenje da će epidemija oslabiti sa dolaskom letnjih meseci i viših temperatura zato što u porodici virusa korona, koja je velika, ima onih koji su aktivni tokom zime i uzrokuju laku prehladu.\n„Svi smo se nadali da će se virus malo smiriti tokom leta ali videli smo iz zemalja bliže ekvatoru da se taj virus efikasno širi“, kazao je Ivanuša.\nOn je rekao da „svi dokazi govore o tome da je to virus koji dolazi iz prirode“.\n„Verujem da mu je izvor u prirodi, verovatno u nekoj životnji, i prešao je na čoveka“, kazao je Ivanuša.\nOn je rekao i da „za sada nema nikakvih dokaza da je virus mutirao, i da se virus pokazao stabilan, odnosno da nema dokaza niti da je blaži niti gori nego što je bio“.


Nesporazumi oko poglavlja 31: Da li Litvanija blokira Srbiju? - European Western Balkans\nAutor N. T. Štiplija 14. 08. 2018. 14. 08. 2018.\nRiga; Foto: Pixabay\nProteklih dana, beogradski dnevni list Večernje novosti objavio je, pod naslovom „Litvanija nas uporno koči zbog Rusije“, izjavu ministarke za evropske integracije Jadranke Joksimović o protivljenju Litvanije otvaranju poglavlja 31 koje se odnosi na spoljnu, bezbednosnu i odbrambenu politiku.\nPovod za ovaj tekst bila je molba Vladi Republike Litvanije da ne sputava Srbiju na putu ka EU koju je u Beogradu javno izneo mađarski šef diplomatije Peter Sijarto.\nU svojoj izjavi, ministarka Joksimović procenila je da poglavlje 31 neće biti otvoreno do kraja 2018. zato što izveštaj o njegovom skriningu nije usvojen tokom prve polovine godine. Kao razlog za to navela je protivljenje Litvanije, koje je posledica prvenstveno dobrih odnosa Beograda i Moskve.\nPored toga što se pojavila u tekstu indikativnog naslova, izazvala je niz komentara u drugim medijima (vodećim novinskim agencijama, Blicu i drugim), koje su upućivale na to da Litvanija, svojim nedavnim i/ili učestalim postupcima, blokira Srbiju oko otvaranja ovog (ne toliko zahtevnog) poglavlja. Članci ne samo da nisu bili precizni, nego nisu sadržavali mišljenje druge strane – Ministarstva spoljnih poslova ove baltičke države. Na kraju dana mogao se izvući utisak da se Litvanija generalno protivi članstvu Srbije u EU.\nSkoro tačno pre godinu dana, na bezbednosnoj konferenciji u Rigi, razgovarao sam sa ministrom spoljnih poslova Litvanije, gospodinom Linasom Linkevičijusem. U intervju za portal European Western Balkans, Linkevičijus izneo po tonu poprilično drugačiji stav, rekavši između ostalog da „proces evropskih integracija (Srbije) generalno pozitivan“, te da se njegova zemlja veoma zalaže za proširenje Evropske unije. Linkevičijus je izrazio određene rezerve na srpsko neuvođenje sankcija Rusiji i vojne vežbe sa tom zemljom, ali je podvukao da Litvanija želi da vidi Zapadni Balkan u evroatlantskoj zajednici.\nZbog različitih poruka koje su nosili intervju sa ministrom Linkevičijusem i izjava ministarke Joksimović (ili njeno tumačenje od strane medija), moj kolega sa portala European Western Balkans, Aleksandar Ivković, se obratio Ministarstvu spoljnih poslova Republike Litvanije u nameri da otkloni moguće nedoumice.\nU svom opštinrnom odgovru, Ministarstvo je naglasilo da Izveštaj o skriningu za poglavlje 31 u pregovorima sa Srbijom „nije diskutovan već nekoliko godina“. Dakle, tvrdnja da Litvanija aktivno blokira Srbiju prilikom otvaranja ovog poglavlja ne odgovara realnoj situaciji.\nLitvansko ministarstvo je ponovilo stav gospodina Linkevičijusa, prema kome je ova zemlja smatra da spoljna politika Srbije nije dovoljno usklađena sa spoljnom politikom EU (trenutno 49% od 100%), što ne stvara „dobru političku osnovu na nivou EU za diskusiju o otvaranju poglavlja 31“. Međutim, takođe je istaklo da progresivno usklađivanje sa politikama i standardima EU svakako treba da bude nagrađeno daljim napretkom na putu evropskih integracija.\nS obzirom na odgovor Ministarstva spoljnih poslova Litvanije, ostaje nejasno zašto je prvenstveno Orbanov ministar Sijarto, pa onda i ministarka Joksimović, insistirali na tome da Srbija baš ove godine neće otvoriti poglavlje 31 i to baš zbog protivljenja Litvanije. Situacija u ovoj oblasti je već godinama nepromenjena, baš kao i kriterijumi, a otvaranje poglavlja 31, pored 3 – 4 već spremnih poglavlja koja u svakom trenutku mogu biti otvorena, uopšte nije tema.\nTakođe, Litvanija, ali i Letonija i Estonija, o čemu je portal European Western Balkans pisao krajem prošle godine, ne povlače aktivno nikakve poteze koje Srbiju ometaju na njenom putu ka EU, što se moglo zaključiti iz medijskih natpisa. Stoga je ovakva izjava ministarke nosila rizik da bude pogrešno protumačena – kao što se i desilo.\nPo nezvaničnim navodima do kojih smo došli u razgovoru sa kolegama iz Brisela, Izveštaj o skriningu za poglavlje 31 u pregovorima sa Srbijom, nalazi se u fioci nekog mnogo moćnijeg ministarstva spoljnih poslova jedne od država člnica, čiji je stav da do kraja procesa dijaloga sa Prištinom, nema potrebe pritiskati Srbiju zbog neusaglašavanja sa EU u pogledu poglavlja 31.\nEstonijaJadranka JoksimovićLetonija RusijaLinas LinkevičiusLitvanijaPeter SijartoPoglavlje 31


U Višegrad u protekle dvije godine uloženo oko četiri miliona KM | 058.ba\nU Višegrad u protekle dvije godine uloženo oko četiri miliona KM\nSRNA - Jovana Borovčanin - 15. oktobra 2020.\t058.ba\nVIŠEGRAD – Ministar za prostorno uređenje, građevinarstvo i ekologiju Republike Srpske Srebrenka Golić rekla je juče da je Vlada Srpske u posljednje dvije godine uložila oko četiri miliona KM u infrastrukturne projekte u opštini Višegrad.\nNakon sastanka sa načelnikom opštine Mladenom Đurevićem na kojem je učestvovala i ministar trgovine i turizma Suzana Gašić, Golićeva je rekla novinarima da je u Višegradu u toku sanacija Sportske dvorane u koju Vlada Srpske ulaže oko 340.000 KM iz projekta energetske efikanosti.\n„Projekat podrazumijeva termičku izolaciju dvorane, zamjenu prozora i vrata, krovnu konstrukciju, rekonstrukciju grijanja“, naglasila je Golićeva.\nOna je navela da je na sastanku bilo riječi i o funkcionisanju Komunalnog preduzeća, te o završetku vodovodne i kanalizacione mreže.\n„Sa načelnikom smo dogovorili da objekat Doma zdravlja uđe u projekat energetske efikasnosti i dogovorili smo procedure i način, kako bi pristupili saniranju tog objekta“, dodala je Golićeva.\nOna je napomenula da je u Višegradu u toku završetak projekta izgradnje 40 stambenih jedinica, koji je finansirala Vlada Srpske, ističući da bi uz još jedan takav objekat kolektivni centri u ovoj lokalnoj zajednici bili raspušteni.\nGolićeva je podsjetila da je mnogo urađeno i na rješavanju imovinsko-pravnih odnosa u naseljima Bikavac i Garča, gdje je završava proces otkupa stanova.\nOna je naglasila da će u narednom periodu biti još projekata i da je cilj Vlade Republike Srpske da ulaže kako bi buduće generacije zaposlenje našle u svom gradu.\n„Na rukovodstvu opštine i Vladi je da ne dozvole da mladi i školovani ljudi napuštaju ove prostore, već da ostanu u Republici Srpskoj i zajedno sa nama učestvuju u njenom razvoju“, rekla je Golićeva.\nNačelnik opštine Višegrad Mladen Đurević rekao je da je Višegrad jedna od opština koja je imala veliku podršku Vlade Srpske i svih institucija, na čemu je posebno zahvalan.\nZahvalivši se ministrima na posjeti, Đurević je rekao da je na sastanku bilo riječi o projektima koji su u toku, a koje je finansirala Vlada Republike Srpske.\nSastanku su prisustvovali i direktor Fonda za zaštitu životne sredine i energetsku efikasnost Srđan Todorović i direktor preduzeća „He na Drini“ Nedeljko Perišić.\nTodorović je rekao da je opština Višegrad u proteklom periodu, kroz projekat prekogranične saradnje, uspjela da obezbijedi značajna donatorska sredstva za poboljšanje upravljanja otpadom u ovoj lokalnoj zajednici.\n„Kroz taj projekat opština je dobila vozilo za bolje sakupljanje i razdvajanje komunlanog otpada. Obaveza opštine Višegrad je kofinansiranje od oko 60.000 KM i danas smo dogovorili da će Vlada Srpske obezbijediti sredstva kako bi ova oprema bila dopremljena i stavljena u funkciju“, naveo je Todorović.\nOn je istakao da će pomoću ove opreme biti moguće razdvajanje korisnih sirovina iz ukupnog komunalnog otpada, biće obezbjeđena bolja profitabilnost komunalnog preduzeća i omogućiće se da se sačuvaju radna mjesta i otvore nova.\nGolićeva i Đurević posjetili su Sportsku dvoranu, gdje će se raditi energetska sanacija objekta u okviru projekta „Energetska efikanost u Republici Srpskoj“, koji realizuje Ministarstvo za prostorno uređenje, građevinarstvo i ekologiju Srpske.\nGolić, Gašić, Đurević i Todorović će zajedno posjetiti opštinu Novo Goražde, gdje će ih primiti načelnik Mila Petković.


Tanjug 16. aprila 2021. 12:27\nBEOGRAD – Vlada Srbije usvojila je Predlog zakona o potvrđivanju ugovora o socijalnoj sigurnosti između Vlada Srbije i Kvebeka i uputila ga Skupštini Srbije na ratifikaciju.\nPrema njegovim rečima, sporazum između dve vlade je nakon trogodišneg pregovaranja, potpisan u junu prošle godine, a procedura je takva da bi sada trebalo da ga ratifikuju parlamenti Srbije i Kvebeka, a tri meseca nakon toga da počne njegova primena.\n„U ovom trenutku se ne može sa sigurnošću reći kada će to biti, ali očekujem da njegova primena krene, ako ne do kraja ove, onda početkom sledeće godine“, kaže Panović.\n„Sporazum sa Kvebekom je malo širi, jer pored isplate penzija i sabiranja staža osiguranja, obuhvata i zdravstveno osiguranje, pa naši građani koji odu u Kvebek ili kanadski koji dođu u Srbiju, poslovno ili turistički mogu da koriste određene zdravstvene usluge“, precizira on.\nKada je reč o pregovorima o postizanju sporazuma iz ove oblasti sa drugim zemljama, kaže da su u toku pregovori sa Azerbejdžanom i Tunisom.\nSa Azerbejžanom je održana jedna runda pregovora u Bakuu prošle godine, ali od tada zbog pandemije sastanka nije bilo.\n„Sa Tunisom smo imali dve runde razgovora i treću u martu preko video konferencije. To privodimo kraju i sa Tunisom ćemo imati sveobuhvatan sporazum kojim će biti regulisano i penzijsko- invalidsko i zdravstveno i osiguranje za slučaj nezaposlenosti“, objašnjava Panović.\nOn ukazuje da pregovori sa Ukrajinom i Australijom traju dugo ali još nisu završeni, a od drugih zemalja koje su nam zanimljive jer tamo ima dosta naših ljudi a sa njima nemamo sporazume, navodi Španiju i Portugaliju.


Novogodišnja amnestija za prvu predsednicu Južne Koreje, umesto 26 tri godine u zatvoru - Izazov\nNovogodišnja amnestija za prvu predsednicu Južne Koreje, umesto 26 tri godine u zatvoru\nRadio-televizija Srbije\t 30. decembra 2021. 13:02\nBivša južnokorejska predsednica Park Gun Hje biće zvanično puštena iz zatvora danas u ponoć po južnokorejskom vremenu.\nŠezdesetdevetogodišnja Park nalazila se na čelu Republike Koreje od 2013. do 2017. godine, kada je odlukom najpre parlamenta, a onda i Ustavnog suda uklonjena sa funkcije.\nOna je potom pred Okružnim sudom u Seulu osuđena zbog zloupotrebe položaja i korupcije na, ukupno, čak 26 godina zatvora, što je kasnije, posle žalbe, skraćeno na 22.\nMeđutim, trenutni predsednik Mun Dže In, koji pripada rivalskoj Demokratskoj partiji, nešto manje od tri meseca do isteka svog mandata odlučio je prošle nedelje da je pomiluje, kao simbolični gest izmirenja između pozicije i opozicije i kao deo svoje političke zaostavštine, a povodom Nove godine, kada se obično donose predsednički dekreti o amnestijama.\nNjegova odluka bila je motivisana i činjenicom da Park pati od hronične bolesti. Ona je, naime, trenutno u bolnici gde se leči od oboljenja kičme i kostiju i ostaće pod lekarskom paskom, smatra se, do početka februara.\nĆerka diktatora Park Čung Hija, generala koji je nakon puča 1961. godine vladao Južnom Korejom do smrti u atentatu 1979, tako je provela iz rešetaka samo četiri godine i devet meseci. Ona je bila prisiljena i da u državnu kasu uplati novčani iznos od tri i po milijarde vona (blizu tri miliona američkih dolara), ali je zahvaljujući predsedničkoj amnestiji pošteđena ne samo boravka od još 17 godina i tri meseca u ćeliji, već i plaćanja dodatnih 15 milijardi vona.\nBivša predsednica Park, koja je u vreme kada je bila na vlasti bila vođa konzervativne partije Senuri, postala je prva žena na čelu države, ali i prvi aktivni lider države koji je ikada smešten iza rešetaka.\nSud ju je proglasio krivom za vršenje pritiska na krupne južnokorejske kompanije, pre svega "Samsung", da obezbede povoljne poslovne aranžmane i poklone za njenu blisku prijateljicu i duhovnog vodiča, Čoi Sun Sil i njenu ćerku, i druge zloupotrebe, kao što su nezakonito korišćenje državnih fondova, te mešanje u izbornu kampanju.\nPark će u budućnosti imati obezbeđenje koje država dodeljuje osobama koje su obavljale važne funkcije kao fizičku zaštitu, ali neće moći da uživa u drugim privilegijama, kao što su državna penzija ili korišćenje ličnih sekretara o državnom trošku, pišu južnokorejski mediji.\nPojedini domaći novinari ocenjuju da bi oslobađanje bivše predsednice Park, koja je u prošlosti držala i funkciju šefa konzervativne partije Senuri, mogla da ima uticaj na predsedničke izbore zakazane za početak marta, jer će dati podsticaj pristalicama konzervativaca među kojima je ona i dalje popularna i važi za žrtvu zavere, a koji su sad okupljeni oko novoosnovane desničarske Partije narodne snage.


Tag / Serije / Vesti online\nNjih je Holivud odbio, a one danas osvajaju bioskope\nDa je Holivud surova industrija, osetile su glumice sa naše današnje liste. One su više puta odbijene na kastinzima jer su, po oceni filmadžija, bile nedovoljno lepe. Neke čak nedovoljno...\nEkran pun psovki\nGledaoci u Srbiji tradicionalno najviše uživaju u domaćim serijama, koje i dalje zauzimaju vodeće pozicije na listama gledanosti. U okviru 8. festivala domaćih igranih serija u Domu omladine...\nU svetu filmova i TV serija mnogo toga zavisi od dobrog kastinga, a neke nezaboravne uloge danas je nemoguće zamisliti s drugim glumcima.\nDodeljene Emi nagrade: Ovo su najbolje serije\nZašto se Tramp pojavljivao u toliko filmova i serija 90-ih? (VIDEO)\nUkrajina zamenjuje ruske filmove poljskim\nUkrajinski ministar kulture Vjačeslav Kirilenko izjavio je u utorak da će Ukrajina kupovati poljske televizijske serije umesto ruskih, u nadi da će tako ukloniti ruska filmska ostvarenja sa...\n5 jednostavnih navika koje mogu da poboljšaju vaše zdravlje\nUključite sledeće navike u svakodnevnu rutinu i poboljšajte svoje zdravlje. Uz pomoć sledećih trikova živećete duže i osećaćete se snažnije.\n“Srbiji treba zakon o kiču i neukusu“\nPoznati glumac kaže da TV sapunice truju srpsku kulturu, i da bi ih trebalo regulisati zvaničnim propisima.


PREDLOG ZAKONA O IZMENAMA I DOPUNAMA ZAKONA O BEZBEDNOSNO-INFORMATIVNOJ AGENCIJI: Ministar odbrane demantuje da će direktor BIA imati veća ovlašćenja\nMinistar odbrane odbacio je tvrdnje da se Predlogom zakona o izmenama i dopunama Zakona o Bezbednosno-informativnoj agenciji daju veća ovlašćenja direktoru te Agencije.\nOn je u Narodnoj skupštini Republike Srbije ukazao da su se takva ovlašćenja do sada nalazila u internim aktima, a sada se zbog transparentnosti to navodi u zakonu.\n"Do sad se to radilo internim aktima i upućivanjem na Zakon o policiji ("Sl. glasnik RS", br. 6/2016 i 24/2018). Sad se to radi zakonom o BIA. Možemo da raspravljamo o tome da li je to dobro ili loše, ali ne možemo da kažemo da je doneto novo ovlašćenje", rekao je ministar.\nKako stoji u predloženom rešenju, akt o unutrašnjem uređenju i sistematizaciji radnih mesta u Agenciji donosi direktor uz saglasnost Vlade Republike Srbije, a za popunjavanje radnih mesta u Agenciji nije obavezan konkurs.\nO zasnivanju radnog odnosa u Agenciji, rešenjem odlučuje direktor Agencije.\nAgencija putem bezbednosne provere utvrđuje da li postoje bezbednosne smetnje da se neko zaposli ili bude vraćen na posao na osnovu pravosnažne odluke nadležnog organa.\nKako se navodi, provera se može vršiti samo uz prethodnu pisanu saglasnost osobe koja popunjava upitnik sa identifikacionim podacima, na obrascu koji utvrđuje direktor. Ukoliko odbije da ga popuni ili potpiše, smatra se da je odustala od radnog odnosa.\nPripadnici BIA dužni su da pohađaju stručne obuke, usavršavaju se i polažu poseban stručni ispit.\nPostupak, program i način pohađanja obuke i polaganja ispita utvrđuje direktor, baš kao i postupak, merila i način ocenjivanja pripadnika.\nKako je navedeno u obrazloženju zakona, izmene su bile neophodne radi usklađivanja sa Zakonom o policiji i Zakonom o sistemu plata zaposlenih u javnom sektoru ("Sl. glasnik RS", br. 18/2016, 108/2016 i 113/2017) čija primena je predviđena od 1. januara 2019. godine.\nDržava će sačuvati kontrolu nad kompanijama iz Odbrambene industrije Srbije, jer strano ulaganje u njih može biti samo do 49 odsto vrednosti kapitala, rekao je ministar odbrane govoreći o Predlogu zakona o proizvodnji i prometu naoružanja i vojne opreme.\nTo nije privatizacija, već dokapitalizacija i država ostaje većinski vlasnik, a suština je da tehnički unapredimo tu granu industrije jer oružje postaje složenije, naveo je on, naglasivši da ulazak stranog kapitala neće dovesti do otpuštanja radnika, već do novih zapošljavanja.\nOn je precizirao da jedan strani vlasnik neće moći da ima više od 15 odsto vlasništva, a moraće da prođe rigoroznu bezbednosno kontrolu i ocenu da li je to ulaganje u interesu Srbije.\nIzvor: Vebsajt Novosti i N1, 27.04.2018.


16. Noć muzeja – Sloboda inspirisala celu Srbiju! - WANNABE MAGAZINE\nInspirisani ovogodišnjom temom “Sloboda”, muzeji, galerije i brojne ustanove kulture u celoj zemlji, preko šezdeset lokacija širom Beograda otvorilo je svoja vrata brojnoj vernoj, ali i novoj publici svih uzrasta! Na hiljade posetilaca Noći muzeja u Beogradu istražilo je svet neverovatnih ogledala izloženih u Etnografskom muzeju, otkrivajući zanimljive priče ovih predmeta, ali i njihovu važnu ulogu u narodnim običajima, verovanjima i svakodnevnom životu. Šarenilo hipi pokreta, ali i važne društvene, prilično revolucionarne poruke koje se iza toga kriju, zaintrigirale su posetioce Galerije ULUS gde je u Noći muzeja otvorena izložba “Vudstok – poslednja utopija”.\nNajintrigantnija postavka ovogodišnje Noći muzeja, izložba Uprave carine Republike Srbije o neočekivanim stvarima koje putnici pokušavaju da prokrijumčare preko granice, ujedno je bila i jedna od najposećenijih. Fascinantnim pozorišnim performansom “The Box 2.1”, koji spaja naučne trikove, laserske i svetlosne efekte, Njegoševe poruke i plesne pokrete, domaći reditelj Nikola Zavišić i Radio.Nica oduševili su posetioce Paviljona “Cvijeta Zuzorić”. Veliko interesovanje vladalo je za vođene ture kroz Bajrakli džamiju i sinagogu “Sukat Šalom”, Pedagoški muzej privukao je armiju najmlađih posetilaca, dok su cele večeri znatiželjni posetioci strpljivo čekali u red da zavire u fascinantnu Palatu Srbije (SIV).\nZa Sombor više od neverovatnih 500 posetilaca zabeležila je izložba radova čuvenog francuskog impresioniste Anrija de Tuluz-Lotreka u Kulturnom centru “Laza Kostić”. I izložba “Milenina dvorska vizura” privukla je više od 500 posetilaca u Galeriju Milene Pavlović Barili u Požarevcu, a neke od karikatura naše slavne umetnice ovom prilikom su prvi put prikazane u javnosti. Fascinantnom pričom o neobičnom novčiću, razglednici, jednom Hadrijanu i poniznoj Sofiji Narodni muzej Veliko Gradište pokazao je da posetioci Noći muzeja umeju da prepoznaju i nagrade zanimljive i inovativne muzejske prakse.


Poznati beogradski most se ruši i podiže se njegova modernija varijanta koja će koštati 63 miliona evra.\nVremešni, privremeni i svakako skromni most za Beograd koji se spušta ka rekama tako će postati samo staro gvožđe, a zameniće ga potpuno nova, moderna konstrukcija. Ovo se veoma jasno može zaključiti iz dokumentacije na Konkursu za izradu urbanističko-arhitektonskog rešenja koji je otvoren do kraja nedelje, piše Blic.\nŠematski prikaz rešenja most biroa Syb van Breda\nDve saobraćajne trake\nOsim prepoznatljive siluete tramvajskog mosta, koji sada ima svega dve saobraćajne i jednu pešačku traku, novi most biće potpuno drugačiji. Naime, u oba smera postojaće po dve saobraćajne trake, desna širine 3,5 metara i leva pola metra uža. Uz to, u sredini mosta će biti postavljena i dva šinska koloseka, koji moraju da posluže bilo za tramvajski, bilo za metro saobraćaj.\nNovi most preko Save trebao bi da bude prilagođen i biciklistima i pešacima.\nMesta na mostu biće i za biciklističke, pešačke i servisne staze, a njihove dimenzije moraju da budu u skladu sa propisima.\nBeograđani su već bili u prilici da u javnosti vide jednu od verzija budućeg mosta koju potpisuje holandski biro Syb van Breda, na kojoj se jasno vidi da tramvajski (metro) i drumski prevoz prolaze jednim, a pešaci i biciklisti drugim nivoom. Upravo taj uzdignuti nivo bio bi prava atrakcija – šetalište i biciklističke staze ispod lučne konstrukcije okružene zelenilom. Međutim, to je samo jedna od mogućnosti koja je data u konkursnoj dokumentaciji.\nRok do 2019. godine\nAutori radova imaće priliku da puste mašti na volju i upuste se u ovaj zahtevan projekat. Najbolji rad biće nagrađen sa milion i po dinara, drugonagrađeni dobiće milion, treći 600.000 dinara, a još dva biće otkupljena za 200.000 dinara.\nKada će novi (stari) most, međutim, biti završen, veliko je pitanje, pošto se već kasni sa zacrtanom dinamikom. Prema planu Direkcije za građevinsko zemljište i izgradnju, koji je obelodanjen prošle godine, još u februaru je trebalo da se krene sa projektovanjem, za avgust 2017. je bilo planirano raspisivanje tendera za izvođenje radova, polovinom 2018. otvaranje gradilišta, a sve bi trebalo da bude gotovo krajem 2019. godine.\n(Novi) Stari savski most u ciframa\n430 metara je ukupna dužina Starog savskog mosta.\n2 trake, po jednu u oba smera trenutno ima most.\n75 godina je star, sagrađen je za vreme okupacije 1942.\n33 godina preko njega prolazi i tramvajski saobraćaj.\n157 metara je raspon između dva glavna stuba mosta.\n30.000 vozila prosečno preko njega prođe svakog dana.\n63 miliona evra predviđeno je da košta rekonstrukcija\nFoto: Syb van Breda\n#beogradski mostovi #most #most preko save #novi savski most #projekat mosta #stari savski most #Syb van Breda


"U fudbalu uvek pobeđuju Nemci? Imam primer iz 1996. kad nisu pobedili i to baš ovde" - Naši u svetu\n“U fudbalu uvek pobeđuju Nemci? Imam primer iz 1996. kad nisu pobedili i to baš ovde”\nObjavljeno 17/08/20 u 14:30\n“Kako su ono rekli, fudbal je igra 11 na 11 u kojoj uvek pobeđuju Nemci (čuvena izjava Garija Linekera), ali imam ja jedan primer iz 1996. godine kad Nemci nisu pobedili i to baš ovde (Zvezda – Kajzerslautern 4:0, tada 18-godišnji Stanković postigao dva gola)”, rekao je Stanković na konferenciji za medije uoči starta crveno-belih u kvalifikacijama za Ligu šampiona.\nKako je naveo, ovo je specifična situacija, Francuzi i Nemci nisu igrali u julu, Italija je igrala do kraja, Siniša Mihajlović mi je rekao da je ritam – utakmice na svaka tri dana, putovanja, sastanci, pretežak.\n“Jednostavno su bili “overdose”, prepuniš se, nije to više ni fizičk napor, koliko mentalni. Videćemo, zanimljiva polufinala, videli smo i 8:2, mislim da to nije realno. Španci su takođe igrali na svaka tri dana, treba videti u kakvoj su psiohofizičkoj kondiciji došli. Što pre se život i fudbal dovedu u normalu, mislim da će se vratiti i realne vrednosti svih ekipa”, istakao je osvajač Lige šampiona sa Interom 2010. godine.\nCrvena zvezdaDejan StankovićFudbal\nSrbin uhapšen u Austriji, zbog njega kasnio voz 50 minuta, zbog onoga što je uradio pozvali policiju\nKad te Deki uči srpski! Ferera sada zna za koga navija (VIDEO)


Mada ulogu i politički uticaj Olbrajtove u postartnim dešavanjima na ovim prostorima ocenjuju diskutabilnom, u vladajućem SNSD ne vide ništa sporno što se Radojičić susreo sa Olbrajtovom, budući da je ona predsednica Međunarodnog foruma lidera koji je proteklih dana održan u američkom gradu Šarlotu.\n- Uloga Olbrajtove u događajima na prostoru bivše SFRJ jeste kontroverzna - njeno zalaganje s jedne strane za više donacija RS u postratnom periodu, a s druge strane za nezavisnost Kosova. Ona, ipak, igra bitnu ulogu u Demokratskoj stranci koja trenutno kontroliše izvršnu vlast i Kongres u SAD i ne vidim zašto se Radojičić ne bi susreo sa nekim ko je uticajan u vladajućoj stranci najmoćnije sile sveta - ocenjuje poslanik SNSD u NS RS Srđan Mazalica.\nU opoziciji, međutim, smatraju da je Radojičićeva višednevna poseta SAD zapravo pokušaj SNSD da vrati međunarodno poverenje koje je poslednjih godina poljuljano retorikom ove stranke.\n- Reč je o poseti veoma agilnog potpredsednika SNSD i predsednika NS RS koji pokušava iskoristiti neke svoje relacije kako bi uticao na to da se poboljšaju odnosi između nekih uticajnih ljudi iz SAD i SNSD. Koliko će to doprineti učvršćivanju pozicije RS, to ćemo tek da vidimo jer se radi o ljudima koji nisu bili baš naklonjeni RS i poziciji srpskog naroda u BiH - kaže poslanik PDP Branislav Borenović.\nSlično mišljenje dele i u SDS u kojem smatraju da je Radojičićeva poseta Americi usledila kako bi se zahvalio američkoj administraciji na pomoći “kada je trebalo dolaziti na vlast u RS”.\n- Američka administracija je pre četiri godine saopštila da neće više finansirati SNSD, što otvara pitanje na koji način je ta stranka učestvovala u njihovim finansijskim tokovima. Međutim, treba pozdraviti Radojičićev susret sa međunarodnim liderima, ako je na pravi način predstavio RS, posebno kada je u pitanju njena ustavno-pravna pozicija - kaže poslanik SDS Vukota Govedarica.\nLJUT JER NIJE DOBIO GRAĐEVINSKU DOZVOLU ZA PUMPU Poslanik podneo krivičnu prijavu protiv gradonačelnika Banjaluke\n"REKORDNE GODINE" Broj zaposlenih u Banjaluci povećan za 4.400 osoba


Obučeno 8 novih spasilaca za spasavanje na uređenim skijalištima - Crveni Krst\nObučeno 8 novih spasilaca za spasavanje na uređenim skijalištima\nU skladu sa zakonskim ovlašćenjima, Crveni krst Crne Gore i Opštinska organizacija Crvenog krsta Kolašin su u prethodnom periodu aktivno radili na osnaživanju kapaciteta za obavljanje aktivnosti u ovoj oblasti.\nZahvaljujući saradnji sa Bugarskim Crvenim krstom i njihovom Službom za spasavanje na planinama, koja je članica IKAR-a (Međunarodna organizacija za alpsko spasavanje), 2016. godine obučena je prva grupa volontera za rad na uređenim skijalištima.\nImajući u vidu proširivanje kapaciteta ski centara u Crnoj Gori, Crveni krst Crne Gore je organizovao i drugu obuku za spasavanje na uređenim skijalištima, uz podršku Bugarskog Crvenog krsta i njihovih instruktora.\nObuka je trajala u periodu od 8. do 12. januara 2019. godine i održana je u Kolašinu. Instruktori Bugarskog Crvenog krsta i njihove Službe za spasavanje na planinama su tokom pet dana aktivno radili sa 8 volontera Crvenog krsta Kolašina. Obuka se sastojala iz teorijskog i praktičnog dijela i obuhvatala je sljedeće oblasti – tehnike skijanja, prva pomoć sa akcentom na povrede ekstremiteta, politraume, hipotermiju i sl, evakuacija i transport povrijeđenih, opasnost od lavina, itd.\nPo završetku obuke, polaznici su prošli i praktični i teorijski test i dobili licence koje će im omogućiti angažman na uređenim skijalištima.\nKontinuiranom edukacijom i održavanjem i nabavkom neophodne opreme za rad, Crveni krst Crne Gore nastavlja da jača svoje kapacitete u ovoj oblasti, u cilju ispunjavanja zakonskih obaveza, ali i doprinosa bezbjednosti svih posjetilaca uređenih skijališta.\nHomeNovostiObučeno 8 novih spasilaca za spasavanje na uređenim skijalištima Top of Page


Konkursi Ministarstva omladine i sporta | Edukacija\nRadionice i predavanja u Ambasadi Japana 03/03\nJavni konkurs za finansiranje programa i projekata za sprovođenje ciljeva Nacionalne strategije za mlade namenjen je udruženjima mladih, udruženjima za mlade i njihovim savezima koja su registrovana na teritoriji Republike Srbije i koja su upisana u Jedinstvenu evidenciju udruženja.\nRok za dostavljanje predloga projekata je 15 dana od dana objavljivanja konkursa, a konkursna dokumentacija može se preuzeti na sajtu www.mos.gov.rs.\nNa Javni konkurs za podršku jedinicama lokalne samouprave u sprovođenju omladinske politike na lokalnom nivou mogu se prijaviti lokalne samouprave koje imaju osnovanu kancelariju za mlade, u skladu sa članom 22. Zakona o mladima.\nRok za dostavljanje predloga projekata je 15 dana od dana objavljivanja konkursa, a konkursna dokumentacija se može preuzeti na sajtu www.mos.gov.rs.\nViše informacija dostupno je pozivom na broj 011/311-33-19 ili mejlom na adresu [email protected].\nTAGS: kancelarije za mladeKonkursi Ministarstva omladine i sportalokalne samoupravemladipredlozi projekataprijavljivanjerokudruženja mladih


Juniori Zvezde otputovali na Fajnal-ejt\n» Hari Mata Hari - Diskografija\nDanas u 03:22 od nikola85ca\nDanas u 02:41 od djpozna\nDanas u 02:40 od djpozna\n» Gavro 2016 - Przi Li Ga, Przi\nDanas u 00:41 od Davorka\nDanas u 00:35 od Davorka\n» Stanojka Bodiroza Cana - Diskografija\nJuče u 22:53 od Kokarda\n» Zavicajno Jato 2017 - Ja sam puko\nJuče u 22:52 od Kokarda\n» Al Dino - Diskografija\nJuče u 22:40 od zelimir1988\n» MILE KITIC – DISKOGRAFIJA (1975-2008)\nJuče u 22:37 od Kokarda\nNaši korisnici su poslali ukupno 120093 članaka u 7101 teme\nNaslov: Juniori Zvezde otputovali na Fajnal-ejt 9/5/2012, 14:56\nMladi košarkaši Crvene zvezde Diva stigli su u Istanbul, gde će 10. maja početi učešće na završnom turniru Evrolige za juniore. Centar Dušan Ristić optimističan.\nKvalifikacioni Evroligin turnir za juniore, održan u februaru u Beogradu, izazvao je veliku pažnju košarkaške javnosti u Srbiji. Crvena zvezda osvojila je trofej tesnom pobedom nad vršnjacima iz Parizana mt:s, u meču koji je najavio dolazak sjajnih generacija "večitih".\nNajkorisiniji igrač tog turnira, Zvezdin centar Dušan Ristić, predvodiće crveno-bele juniore i u Istanbulu, na Fajnal-ejtu koji startuje 10. maja.\n"Atmosfera u ekipi je odlična. Svih 12 igrača maksimalno je posvećeno finalnom turniru Evrolige. Prethodnih sedmica smo mnogo pričali o tome, razvijali smo timski duh i zato se svi nadam da će nam se rad i trud isplatiti. Bez svake sumnje učešće na finalnom turniru Evrolige je kruna sezone", rekao je Ristić za klupski sajt.\nCrveno-beli igraće u Grupi A završnog turnira, uz Efes, Barselonu i Lijetvus Ritas. U drugoj će igrati reprezentacija Kine, Zagreb, Žalgiris i Fenerbahče.\nZvezdin centar poručuje da klub sa Malog Kalemegdana putuje u Tursku sa najvišim ambicijama.\n"Neće biti nimalo lako. Ono što mogu da obećam je da ćemo dati maksimum i ja se nadam dobrom rezultatu. Prvu utakmicu igramo sa Barselonom. Mislim da smo uspeli da se dobro pripremimo za duel sa Kataloncima. Imamo par informacijama o nekim igračima, a jedini način da im se suprotstavimo je da agresivno uđemo u meč da protivniku već na startu pokažemo zube. To bi mogao da bude jedini recept za pobedu", završio je Ristić.\nEkipa Milana Mandarića meč prvog kola igra protiv Barselone u četvrtak u 13.00 časova po srpskom vremenu, a potom se u petak sastaje sa Efesom u 11.00 i u subotu sa Lijetvus Ritasomu 11.45 časova.


Bicikli za najbolje likovne radove – Info LIGA\nBicikli za najbolje likovne radove\nby infoLIGA · 24/12/2016\nU saradnji opštine Ivanjica i Evropskog PROGRES-a, raspisan je likovni konkurs za decu samohranih roditelja uzrasta od V do VIII razreda osnovnih škola koje se nalaze na teritoriji opštine. Tema radova je „Evropa i moj kraj – ravnopravni u svemu“.\nFormat u kom se predaje mora biti A3, odnosno blok broj 5. Projekat finansira Evropski PROGRES ( UNOPS-EP) a realizuje se u skladu sa Ugovorom o donaciji za Podršku mahanizma za rodnu ravnopravnost\nPrijavljivanje se vrši slanjem radova na adresu Opštinske uprave opštine Ivanjica, ul. V. Marinkovića br.1 , sa naznakom „Za likovni konkurs“ neposredno na pisarnici, šalter br.2 u Uslužnom centru ili putem pošte do 28.12 2016. godine.\nKako bismo podstakli i najmlađe da razmišljaju na temu rodne ravnopravnosti, organizovaćemo likovni konkurs na temu „Evropa i moj kraj-ravnopravni u svemu“. Mladi autori i autorke 12 najboljih radova će dobiti bicikle, a radovi će biti štampani na stonom kalendaru za narednu godinu”, rekla je Milka Kaplanović, koordinatorka Kancelarije za lokalni ekonomski razvoj opštine Ivanjica i dodala da se na ovaj način deca podstiču da poštuju rodnu ravnopravnost, dok se istovremeno pomaže i samohranim rodteljima, kako majkama tako i očevima.\nVidikovac umesto javnog toaleta – Uređuje se Ravana i trgovi u Ivanjici (VIDEO)\nPčelari iz Ivanjice donirali med sugrađanima (VIDEO)\nNext story Srđan Blagojević novi strateg Ivanjičana\nPrevious story Đokić i Bjedov u reprezentaciji Srbije protiv USA


Seobe naroda su deo sveukupnog plana elite SAD - Fakultet za diplomatiju i bezbednost\nSeobe naroda su deo sveukupnog plana elite SAD\nU Sjedinjenim Državama i Evropi zapadna elita je otvorila granice za masovan priliv stranaca, što je radikalno promenilo izgled zapadnih društava, koja pokušavaju da podele, osvoje i prošire svoj vojni i finansijski uticaj nad bezazlenim zemljama.\nMagazin „Tajm“ je nedavno za ličnost godine proglasio Angelu Merkel. Nemačka kancelarka je predvodila kolonu onih koji nameravaju da prihvate migrante, čiji rastući broj preti da podeli Evropsku uniju.\nUprkos činjenici da je, ako je verovati medijima, konzervativna Evropa spremna da preuzme masu izbeglica, hronika poslednjih godina nam demonstrira sasvim drugačiju sliku. Još 2010. godine, nemačka kancelarka je reagujući na rastuće antiimigrantsko raspoloženje priznala da su napori da se u Nemačkoj izgradi multikulturno društvo „zakazali“. Te reči su izazvale šok širom sveta.\nDanas, kada u Evropu sa svih strana pristižu talasi izbeglica, izjave Merkelove su apsolutno drugačije obojene. S obzirom da javnost ima veoma kratko pamćenje, nemačka liderka je objavila spremnost svoje zemlje da donese sudbonosnu odluku o prihvatanju milion migranata, praktično istog dana kada je 130 ljudi ubijeno u terorističkom napadu koji su izvršili islamisti u Parizu.\nDakle, u isto vreme dok neumorni novinari ubeđuju Evropljane u neophodnost da se napravi izbor – ili prihvatiti sirijske izbeglice, ili postati neonacista (malo koji Nemac može lako prihvati ovu reč, s obzirom na sećanja na nacističku Nemačku, na koju mediji konstantno podsećaju Nemce) – izbeglice hrle u Evropu, budući magnetski privučene obećanjima lake dobiti i zarade. Bitno je napomenuti da postoje dokazi da većina njih dolazi u Evropu ne iz Sirije, već iz drugih zemalja u kojima postoje sukobi – Avganistana, Iraka i Libije.\nIzbeglice u Nemačkoj dobijaju dodatak od vlade u iznosu od 345 evra mesečno, dok u Švedskoj mesečna naknada iznosi 224 evra. U poređenju sa zemljama iz kojih izbeglice beže, iskušenju takvih plaćanja je gotovo nemoguće odoleti.\nIzbegličkom krizom nisu svi iznenađeni. U stvari, ona je deo američkog plana za uspostavljanje opšte globalne dominacije (dominacije u svim sferama), koji je izložen u radu pripremljenom od strane bivše grupe američkih neokonzervativaca poznatom kao „Projekat za novi američki vek“.\nU septembru 2000. godine, ta grupa je objavila dokument pod nazivom „Obnavljanje američke granične odbrane – strategija, snage, resursi za novi vek“, u kojoj su neki od pojedinaca preokupiranih vlašću odlučili da usvoje cilj – uspostavljanje američkog vojnog prisustva širom sveta, kako bi SAD sačuvale status jedine supersile.\n„Projekat“ identifikuje pet zemalja, koje su „krajnje neprijateljski raspoložene prema Americi“ – Severna Koreja, Irak, Iran, Libija i Sirija (kasnije je bivši američki general Vesli Klark dodao još tri države na ovaj spisak – Liban, Somalija i Sudan). Nije iznenađujuće da su dve od tih pet zemalja već okupirane (ili su kapitulirale) od strane SAD i njihovi savezničkih snaga, dok Sirija ipak uspeva da ostane na površini, ali samo zahvaljujući ruskoj vojnoj intervenciji.\nMoskva je, izgleda, došla do ispravnog zaključka da Islamska država deluje samo kao posrednik, kreiran od strane Sjedinjenih Država, radi lakše invazije na suverene države.\nSudeći po razmerama ovih đavolskih planova, čini se da su Sjedinjene Države morale ranije da predvide da će očajne izbeglice preplaviti Evropsku uniju, pokušavajući da sačuvaju živote.\nMožemo sa sigurnošću reći da je i ovo deo sveukupnog plana, razvijenog od strane elite Sjedinjenih Američkih Država, inače ona ne bi toliko agresivno insistirala na prioritetu prava ilegalnih migranata na uštrb prava legitimnih građana. Ovaj plan dobija dodatni smisao, ako obratimo pažnju na ekonomski kolaps, do kojeg su zapadne elite dovele evropske zemlje kao što su Grčka, Italija, Portugal i druge, i koje su sada na ivici bankrota i preživljavaju samo zahvaljujući kreditima MMF-a i Svetske banke, koje nikada ne mogu otplatiti.\nDa bi se objasnili razlozi zbog kojih se granice nacionalnih država ruše širom sveta, a naročito u EU, treba se podsetiti i živopisne istorije Baraka Huseina Obame – prvog crnog američkog predsednika, kenijskog porekla.\nObama je, na osnovu svog porekla i životne biografije, sklon saučestvovanju sa nedaćama izbeglica i manjina, i istovremeno je u iskušenju da „očita lekciju“ Evropi.\nMožda su to samo emocije, a možda Obama samo prati plan koji je razrađen mnogo godina unazad.\nVašington je pod kontrolom mnogobrojnih struktura vlasti, koje upravljaju njegovim delovanjem, tako da su šanse da se nešto dešava slučajno u politici SAD, veoma male.\nPo mišljenju nemačkog sociologa Gunara Hajnzona, do sredine XXI veka, milioni migranata iz Afrike i Azije (oko 950 miliona već namerava da se preseli u EU) će vratiti Evropu u Mračni vek. Zar to nije ono što Barak Obama, čovek afričkih korena, želi da postigne realizacijom svoje spoljne politike?\nNe treba svu krivicu za uništavanje nekada ponosne bele evropske civilizacije (čija budućnost i dalje zavisi od takvih neposlušnih zemalja, kakva je Rusija) svaliti na Baraka Obamu. Krivicu treba usmeriti na onaj rušilački sistem, koji svaki američki predsednik mora da prihvati ili da se protiv njega bori, stupivši na dužnost predsednika.\nMi više ne možemo priuštiti sebi da budemo u zabludi prema onom što se dešava u svetu.\nSAD aktivno i smišljeno uništavaju tradicionalno shvatanje nacije – taj vezivni materijal, koji drži kulturu i civilizaciju celog sveta. Pri čemu za njih nije bitno da li je to saveznik ili neprijatelj, da li je hrišćanska ili muslimanska zemlja, bogata ili siromašna.\nKrajnji cilj je uništavanje svake rasne homogenosti koja postoji među ljudima, zamenivši je carstvom na čelu sa Sjedinjenim Američkim Državama čiji se sistem oslanja na brutalnu vojnu silu kojom se održava „red i mir“.\nNajlakši način da se to postigne je da ljudi nemaju ništa zajedničko sa svojim susedima. Mikrokosmos ovog demonskog sistema je već nastao u SAD, gde lokalna policija faktički ima dozvolu da koristi oružje protiv američkog naroda – u isto vreme, kada nacionalne granice ostaju otvorene za ubice, silovatelje i trgovce drogom iz Južne Amerike.\nZahvaljujući nepromišljenoj spoljnoj politici SAD, koja je postala potpuno bezumna posle terorističkih napada 11. septembra, NATO zemlje su sada mimo svoje volje upletene u ratove i sukobe, uprkos javnim protestima protiv nezakonitih ratova koji su već vođeni u Iraku, Avganistanu, Libiji, a sada i u Siriji – što je sve dovelo (ili će uskoro dovesti) do pojave nefunkcionalnih država.\nAli, prave nefunkcionalne države će na kraju postati zemlje stare kolonijalne Evrope, koja se našla u prvom redu pred cunamijem izbeglica, koji je proizišao iz politike SAD, i koji preti da proguta sve evropske gradove od Lisabona do Helsinkija.\nTakvi događaji idu na ruku Vašingtonu, jer Evropljani – zaplašeni planiranim vojnim akcijama, terorizmom i finansijskom krizom – gledaju u SAD, kao u spasioca. U ovom trenutku, oni će radosno i slepo ići za Amerikom, kao jaganjci na klanje, verujući da i dalje imaju slobodu izbora, dok se ne uvere u suprotno.\nDrugim rečima, kada bude suviše kasno da se nešto promeni, ukazaće im se pravo lice svetskog tiranina.\nRobert Bridž, autor je knjige „Ponoć u Američkoj imperiji“, objavljene 2013. godine


Organizovanje prakse za srednjoškolce najveći izazov\nOvogodišnji početak školske godine predstavlja poseban izazov za srednjoškolce, njihove roditelje, a čini se, najviše za direktore i profesore, koji su od Ministarstva prosvete, nauke i tehnološkog razvoja dobili opšte smernice za realizovanje nastave, ali istovremeno i odrešene ruke kako da organizuju teorijske i praktične časove.\nOno što je sigurno – zaštitna oprema će biti obavezna, časovi skraćeni, teorijsko gradivo će se pratiti po kombinovanom modelu. Ipak, iz razgovora s direktorima novosadskih srednjih škola stiče se utisak da im najviše glavobolja zadaje dobro organizovanje praktične nastave i što se većina roditelja odlučila da njihova deca pohađaju predavanja u obrazovnim ustanovama.\nPredsednik Aktiva direktora novosadskih srednjih škola i direktor Gimnazije „Laza Kostić” Vukašin Lazović kaže da ta obrazovna ustanova spremno dočekuje oko 750 novih i starih đaka.\nObezbeđena su dezinfekciona sredstva, a odlučili smo se za kombinovani model, što znači da su učenici podeljeni u dve grupe, pa dok jedni dolaze u školu, drugi će te sedmice nastavu pratiti onlajn, objašnjava Lazović.\nKako dodaje, za razliku od ranijih godina, umesto šest odeljenja, imaće sedam, od čega je jedno namenjeno učenicima s posebnim sposobnostima za scensku i audio-vizuelnu umetnost.\nZbog bezbednosti, za sad neće biti kabinetske nastavne te će se profesori smenjivati u učionicama, veli Lazović.\nOrganizacija prakse u uslovima epidemije koronavirusa predstavljaće pravi podvig za škole koje obrazuju buduće zdravstvene radnike. Po rečima direktora Đorđa Iskrina, Srednju medicinsku školu „7. april” pohađaće ukupno oko 1.600 učenika.\nImajući u vidu površinu učionica i preporučenu distancu, bili smo prinuđeni na to da đake podelimo u tri grupe, tako da će u suštini svake treće sedmice jedna grupa dolaziti u školu, a preostale dve predavnja pratiti onlajn, objasnio je Iskrin, i dodao da će pre podne biti teorijska nastava od 8 do 12, a nakon toga su u planu praktične vežbe.\nPo rečima direktora Nebojše Bulatovića, u Srednju ekonomsku školu „Svetozar Miletić” ove školske godine upisano je ukupno 1.800 đaka, koji su raspoređeni u 60 odeljenja. Kao i osnovci, i srednjoškolci će biti uskraćeni za kolektivne sportove, a fizičko vaspitanje će, kad okolnosti to dozvole, biti organizovane na otvorenom.\nBudući da će u učionicama biti po 15 đaka, imaćemo dve grupe, kaže Bulatović.\nDok će, dodaje naš sagovornik, jedni pratiti nastavu u školi, drugi će gradivo slušati onlajn i smenjivaće se sedmično.\nPraksa će biti realizovana u školi, odnosno jedan deo u restoranima, poručio je Bulatović.\nU Baletskoj školi deca imaju mogućnost da pohađaju pripremne razrede, osnovu i srednju školu, a po rečima direktorke Sanje Vučurević, ta obrazovna ustanova je imala nekoliko nedoumica zbog specifičnog vida nastave.\nIgrački predmeti će biti realizovani u školi i trajaće sat vremena, dok će učenici teorijsku slušati na daljinu, ističe Sanja Vučurević.\nPredavanja na daljinu\nElektrotehničku školu „Mihajlo Pupin”, kako kaže direktor Milan Vukobrat, pohađa oko 1.900 učenika, te je odlučeno da su predavanja na daljinu najbolje rešenje.\nTeorijski deo nastave će se odvijati isključivo onlajn, dok su provera znanja i ocenjivanje predviđeni u školi, po posebnom rasporedu i uz poštovanje mera zaštite, kao i praktična nastava i laboratorijske vežbe, pojasnio je Vukobrat, dodajući da za potrebe snimanja lekcija i onlajn nastave škola ima tri posebne kamere.\nKako je dodala, roditeljima đaka će 1. septembra biti uručena anketa u kojoj će se izjasniti o tome da li žele da njihovo dete pohađa kombinovanu nastavu.\nKada je reč o osnovcima, sačekaćemo da dobiju satnicu iz škola i prema tome uskladiti časove. Imajući u vidu da nismo klasična obrazovna ustanova i da smernice Ministarstva prilagođavamo svojim potrebama, sve probleme prevazilazićemo u hodu, kazala je Vučurević.\nBez obzira na to da li su roditelji odlučili da deca idu u školu ili će pratiti gradivo na daljinu, srednjoškoloci će stečeno znanje morati da pokažu pred profesorima.\nKada je reč o prijemu prvaka i njihovom upoznavanju s razrednim starešinama i novim pravilima, obaveštenja o tome, kao i druge informacije o početku školske godine, đaci i roditelji mogu naći na sajtovima i „Fejsbuk” stranicama obrazovnih ustanova.\nNovosadski Info / Dnevnik / Foto: etspupin.edu.rs\nTags: početak škole, praksa, srednjoškolci\nSunčano i vrućina, temperatura oko 36 stepeni\nNakon više od pet meseci, u Novom Sadu ponovo radi bioskop


Za zaštitu od neodgovornih vozača traže ležeće policajce - infoBirač\nNakon našeg pisanja o problemu sa bahatim vozačima, koji izbjegavajući crveno svjetlo na semaforu, na ulazu u Zvornik iz pravca Milića, i odbijanja zahtjeva za postavljanjem „ležećih policajaca”, sa istim problemom su nam se obratili stanovnici paralalne ulice sa magistralnim putem. Naime, na izlazu iz Ulice Svetog Save, od zgrade PU Zvornik do uključenja na magistralni put, vozači često skreću u jednosmjernu ulicu i vrše polukružni izlaz preko pune linije na magistralni put čime ugrožavaju pješake, a pogotovu djecu iz više porodičnih kuća i dvije stambene zgrade u dijelu ove ulice.\nAleksandar Petković, jedan od stanara ove ulice kaže da su se oni, zbog ovog problema, obratili nadležnom Odjeljenju za stambeno-komunalne i poslove saobraćaja, ali su dobili negativan odgovor po pitanju postavljanja ležećih policajaca.\n– Osim toga, oni su nam rekli da u jednosmjernoj ulici ne mogu biti postavljeni ležeći policajci, a već ih imamo u Ulici Patrijarha Pavla, kod Sabornog hrama, koja je jednosmjerna, kao i u dijelu B-blokova, kod B-19, gdje je saobraćaj jednosmjeran. Ono što nas je posebno iznenadilo je odgovor u kome stoji da mi zapišemo registarske oznake i prijavimo policiji one koji vrše prekršaje pa se pitamo čiji mi to posao moramo da obavljamo – rekao je Petković.\nOn je dodao da podržava ideju stanara zgrade „Obala”, takođe po pitanju postavljanja ležećih policajaca, i dodaje da se saobraćaj u ovom dijelu grada može riješiti samo postavljanjem barijera, odnosno ležećih policajaca kako bi se sačuvali, najprije djeca, a potom i ostali učesnici u saobraćaju od nedogvornih vozača.\n– Policija zaista izađe na teren i kontroliše ovaj dio magistralnog puta i sam izlaz iz naše ulice, ali čim oni odu vozači opet prave prekršaje – kaže Petković, koji radi na obližnjoj benzinskoj pumpi te je svakodnevno svjedok ovih dešavanja.\nOn je dodao da će se sada, vjerovatno, obratiti kabinetu gradonačelnika Zvornika kako bi oni sa svoje pozicije pomogli u rješavanju njihovog problema.\nEpiskop Fotije služio liturgiju u hramu u Podgajevima kod Živinica – Kum ikonostasa Siniša Ilić odlikovan „Ordenom kralja Milutina“\n15 Septembra, 2018 16 Septembra, 2018 admin


Opština nagradila najbolje radove: Obadović kuma „Tiskih dana“\nKsenija Obadović, učenica petog razreda Osnovne škole „Zdravko Gložanski“, pobednica je konkursa za idejno rešenje logoa „Tiskih dana“ koje će USR Šaran organizovati u sklopu proslave Dana opštine Bečej.\nDrugo mesto pripalo je Karini Keringer (OŠ „Petefi Šandor“, šesti razred), a treće Urošu Dumanoviću (OŠ „Sever Đurkić“, sedmi razred). Prvoplasirana je od lokalne samouprave nagrađena sa 5.000, druga sa 3.000, a treći rad na konkursu sa 2.000 dinara.\nNa konkursu koji je organizovao USR Šaran učestvovali su đaci svih osnovnih škola u opštini koji su uradili preko 200 radova. Komisija koja je bila sastavljena od nastavnika i predstavnika udruženja ribolovaca imala je težak posao da se odluči za najbolje, pa je potekla ideja da se upriliči izložba svih radova. Ona će najverovatnije biti organizovana u vreme promocije „Tiskih dana“ u Bečeju i tokom same manifestacije.\nInače, „Tiske dane“ će po prvi put organizovati USR „Šaran“ uz podršku opštine Bečej, a 31. jula će se desiti niz dešavanja, takmičenje u pecanju na plovak, bućka, šaranski ribolov, a glavni događaj biće kuvanje riblje čorbe. Organizacija manifestacije je počela još u decembru, a u USR Šaran očekuju da će kuvanje riblje čorbe privući veliki broj ljudi, jer je prva nagrada 100.000 dinara. Pored takmičenja biće upriličen i veliki broj pratećih manifestacija (rekreativna takmičenja, kulturno-umetnički program), a sve će se odigrati na „nesuđenoj“ plaži i Tisi (osim šaranskog ribolova koji će biti održan na PIK-ovom ribnjaku).\nČlanovi USR Šaran potpomognuti tamburaškom bandom „Bački bećari“ već su krenuli u promovisanje „Tiskih dana“. Prva promocija je održana u Turiji za vreme „Kobasicijade“, planirano je još pet-\n-šest takvih dešavanja u opštinama iz okruženja (Temerin, Ada, Bačka Topola…), a završna promocija biće u Bečeju krajem juna ili početkom jula.\nViše iz ove kategorije « Godišnja Skupština KKK Bečej: Ni teže, ni uspešnije godine\tDruga liga Srbije: Korak do elite »


Ideju da slobodna trgovina neumitno vodi ka demokratiji nije započeo Klinton. Njegov prethodnik, Džordž H.V. Buš, koji je delovao pod istom pretpostavkom: "Nijedna nacija na Zemlji nije otkrila način da uveze svetska dobra i usluge, a da pritom zaustavi strane ideje na granici".\nDžo Bajden i Si Đinping u Pekingu 2011.\nDve decenije nakon pristupanja Kine STO 2001, njena ekonomija je dostigla očekivane prekretnice. Ali to nije ni blizu da postane demokratija, a američki lideri nisu samo izgubili poverenje u pretpostavljeni odnos ekonomske i političke slobode, već se sada plaše da je zapadna demokratija osetljiva na kineski uticaj. Kao što je prošle godine upozorio tadašnji državni sekretar SAD Majk Pompeo, slobodni svet bi trebalo da "promeni Kinu, ili će Kina promeniti nas".\nSlično tome, posle prošloletnjeg samita G7, američki predsednik Džo Bajden je definisao borbu između zapadnih demokratija, predvođenih SAD, i Kine kao "takmičenje sa autokratskim vladama širom sveta". U odjeku hladnoratovske logike, čini se da se sada pretpostavlja da postoji mesto za samo jedan politički sistem. Čini se da Kina u određenoj meri pristaje na sličan pogled na svet.\nU njemu zapadni napori da se poštuju ljudska prava predstavljaju direktnu pretnju njenoj unutrašnjoj političkoj stabilnosti. Nacionalni suverenitet i "nacionalno dostojanstvo" Kine su na prvom mestu. U svakom slučaju, SAD treba da paze šta žele. Kina je globalna sila, sa ekonomijom koja je podstakla rast i prosperitet širom sveta. Ako bi doživela duboku političku transformaciju, proces možda ne bi bio posebno miran, i u kom slučaju bi posledice odjeknule globalno.\nNaravno, do takve transformacije nikada neće doći ako Komunistička partija Kine u tome može da pomogne. KPK je uništila sve takve napore, uključujući Pokret novih građana, na čijem čelu su ličnosti poput pokojnog intelektualca Lija Šiaoboa, koji je dobio Nobelovu nagradu za mir dok je bio u zatvoru zbog promovisanja prodemokratske povelje. Godine 1989, Liju je slavno bdio kako bi zaštitio demonstrante na Trgu Tjenanmen od još jedne akcije KPK koja je imala za cilj da uguši prodemokratski pokret.\nKoliko god zapadnjaci morali da progutaju tu neprijatnost, KPK je uspešno vodila Kinu kroz jednu krizu za drugom: epidemiju SARS-a 2002-03, globalni finansijski kolaps 2008. i pandemiju COVID-19. Naravno, i druge azijske države koje nisu autoritarne takođe su dobro upravljale ovom krizom. Ipak, s obzirom na veličinu i ekonomsku težinu Kine, ove epizode mogle su biti daleko destabilizirajuće nego što su bile.\nTo ne znači da nikakve promene kineskog političkog sistema ne bi bile pozitivne. Niti sugeriše da će KPK uvek uspeti da spreči promene ili da dobro upravlja krizom (kao što sugeriše pogrešno postupanje s početkom pandemije COVID-19). Ipak, politički sistemi su inherentno dinamični i otvoreni za evoluciju. Ekonomski uspeh Kine – koji je u suprotnosti sa procenom Maksa Vebera da su konfučijanske kulture bile nekompatibilne sa kapitalizmom – je dokaz za to.\nDo sada, KPK je uspela da izgradi verziju kapitalizma koja je usklađena sa – i napreduje – sa njegovim prioritetima, uključujući upornost njegovog političkog monopola. Ekonomski rast i razvoj dali su jednopartijskom režimu ono što je pokojni politikolog Semjuel Hentington nazvao "legitimnost učinka". Ali ovo bi se moglo pokazati kao pad KPK-a, ako se Kina suoči sa dovoljno oštrim ekonomskim padom. Čak i kontinuirani ekonomski uspeh mogao bi se pokazati problematičnim za KPK.\nKlinton i Buš nisu bili potpuno neobavezni u uverenju da ekonomska liberalizacija može oslabiti diktaturu: to se dogodilo režimu Franciska Franka u Španiji. Povećani prosperitet i izloženost spoljnom svetu mogu izazvati ogorčenje u autoritarnim zemljama. Zato se KPK i dalje opire punoj liberalizaciji i štiti državni sektor, uprkos visokim troškovima. To je takođe glavni razlog zašto je Partija povećala svoja ulaganja u unutrašnju bezbednost, pri čemu je godišnja potrošnja više od tri puta veća od 2007. godine.\nGodine 2017, potrošnja Kine na unutrašnju bezbednost iznosila je 1,24 triliona CNY (196 milijardi USD), više za oko 20 milijardi kineskih juana nego što je potrošeno na vojnu odbranu. Sva ova ulaganja čine revoluciju malo verovatnom. Čak su se i diktature bez takvih resursa - pomislite na Kubu ili Iran - često pokazale kao vrlo otporne. Čak i ako se, recimo, u Kini dogodio unutrašnji prevrat, nema razloga da se misli da bi to približilo demokratiju zapadnog stila.\nRusija nije postala takva demokratija nakon raspada Sovjetskog Saveza; naprotiv, mandat predsednika Vladimira Putina pokazao je da autoritarne snage lako mogu da prežive "demokratske tranzicije". Rusko iskustvo (i postojane imperijalne ambicije) takođe lažu ideju da bi promena režima podstakla Kinu da prestane da izaziva SAD i njihove saveznike.\nTaj izazov se mora uzeti ozbiljno. Napredujući svoje imperijalne dizajne u istočnoj Aziji, kineski predsednik Si Đinping je praktično napustio dugo davano obećanje Kine o "mirnom usponu". On je takođe uspostavio neo-maoističku diktaturu vođenu ličnošću. Pokušaji da se Sijev režim primora da ispuni svoje obaveze vezane za ljudska prava mogli bi verovatno potaknuti još opasniji antagonizam.\nOno što SAD ne čine da ublaže bezbednosnu pretnju koju predstavlja Kina važno je koliko i ono što čine. Bajdenova administracija treba da nastavi da gradi na nedavnom napretku u stvaranju kolektivnih bezbednosnih aranžmana, kao što su AUKUS pakt sa Ujedinjenim Kraljevstvom i Australijom i takozvani Kvad sa Australijom, Indijom i Japanom. Ono što ne bi trebalo da radi jeste da održava igru sa nultom sumom u stilu hladnog rata koja ima za cilj da primora promenu režima u Kini.\nPiše: Šlomo Ben-Ami, bivši izraelski ministar spoljnih poslova, potpredsednik Međunarodnog centra za mir u Toledu. Autor je knjige "Ožiljci rata, Rane mira: Izraelsko-arapska tragedija". Ekskluzivno pravo za "Blic Premium" od Project Syndicate


Brojne manifestacije u Srbiji povodom Dana Evrope - Društvo - Dnevni list Danas\nPočetna » Vesti » Društvo » Brojne manifestacije u Srbiji povodom Dana Evrope\nDelegacija EU u Srbiji centralnu proslavu „Festival Evrope“ organizuje sutra u Novom Sadu, gradu koji je izabran za evropsku prestonicu kulture za 2022. godinu.\nNa Trgu slobode u Novom Sadu, gde će biti održan „Festival Evrope“, predstaviće se zemlje članice EU, Ministarstvo za evropske integracije Srbije i Evropski pokret u Srbiji.\nFestival će otvoriti šef Delegacije EU u Srbiji Emanuele Žofre, ministarka za evropske integracije Srbije Jadranka Joksimović, ambasador Francuske u Beogradu Pjer Košar i gradonačelnik Novog Sada Miloš Vučević.\nTokom „Festivala Evrope“ prisutni će moći da vide i okuse sve što su članice EU pripremile za njih na svojim štandovima, da se takmiče u košarci tri na tri i slobodnim bacanjima, u društvu košarkaška Novice Veličkovića, Aleksandra Ratkova i Mihaila Vasića, ali i da osvoje nagrade u kvizu znanja o EU.\nNa „Festivalu Evrope“ će biti otkriven i pokretni mural, delo mladih umetnika iz Italije, Severne Makedonije, Srbije, Crne Gore i Albanije, inspirisanih motom „Nacrtaj mi budućnost Evrope“.\n„Festival Evrope“ će biti završen koncertom „Bolji smo zajedno“ orkestra „Western Balkans Youth Orchestra“ koji okuplja 60 mladih muzičara iz Srbije i sa Zapadnog Balkana pod dirigentskom palicom umetničkog direktora Desara Sulejmanija.\nNjima će se na bini pridružiti muzičari Ivana Peters, Frajle, Ana Stanić, Zoe Kida, Bilja Krstić, Kiki Lesendrić i Stevan B. Karanac. Program koncerta obuhvata više muzičkih žanrova i uključuje dela klasične, filmske, rok, pop i etno muzike.\nEvropski pokret u Srbiji (EPuS) sutra obeležava Dan Evrope na Cvetnom trgu u Beogradu, pod antiratnim sloganom „Čovek čoveku treba da je čovek – stop nečoveštvu“, iskazujući oštar protest zbog rata Ukrajini i poštovanje prema stradalima u razaranjima u toj zemlji.\nNa početku proslave okupljeni će moći da vide uživo uključenja iz Leskovca, Valjeva, Kraljeva, Kruševca, Sremske Mitrovice i Novog Sada, u kojima će mladi aktivisti sprovesti uličnu akciju sa ciljem promovisanja evropskih vrednosti kroz komunikaciju sa građanima i prolaznicima.\nNajavljen je pozorišni igrokaz mlade grupe iz Vranja „Naš svet, naša pravila“, evropski razgovori na otvorenom, uz učešće srpsko-portugalskog pisca Dejana Tijaga Stankovića, zatim mini koncert romske vokalne grupe GRUBB (Gypsy Roma Urban Balkan Beats), kao i dodela nagrade „Doprinos godine Evropi“.\nBiće prikazani i video spotovi iz kampanje Međunarodnog evropskog pokreta, a program se završava prikazivanjem britanskog filma „Supernova“ iz 2020. godine.\nPovodom Dana Evrope, ministarka za evropske integracije Srbije Jadranka Joksimović i ambasador Francuske u Beogradu Pjer Košar sutra će uručiti nagrade najuspešnijim učesnicima konkursa „Zamislite budućnost Evrope“.\nKonkurs je organizovan kao jedna u nizu aktivnosti u okviru francuskog predsedavanja Savetom Evropske unije, odnosno saradnje Francuske i Srbije, uključujući podršku u procesu evrointegracija.\nOsnovni cilj je bio da učenici i studenti iz Srbije, u pisanim radovima na francuskom jeziku, odgovore na pitanja šta bi trebalo da budu prioriteti Evrope u narednih deset godina, i šta bi uradili za budućnost Evrope da predvode neku evropsku zemlju.\nU Beogradu će danas i sutra biti održano i više manifestacija povodom Dana pobede nad fašizmom u Drugom svetskom ratu.\nObeležavanje Dana pobede nad fašizmom počeće danas počasnom artiljerijskom paljbom sa Savske terase Beogradske tvrđave.\nPredstavnici Ministarstva odbrane i Vojske Srbije, Grada Beograda i SUBNOR-a sutra će položiti vence u okviru kompleksa Groblja oslobodilaca Beograda 1944. godine, i kod Spomenika sovjetskim veteranima na Avali.\nU okviru proslave Dana pobede nad fašizmom, Ambasada Rusije će sutra organizovati tradicionalnu povorku „Besmrtni puk“ kroz centar Beograda.\nEvropske zemlje sutra obeležavaju Dan pobede nad fašizmom i Dan Evrope, u znak sećanja na završetak Drugog svetskog rata u Evropi 1945. godine i početak stvaranja Evropske unije (EU), pet godina kasnije.\nOve godine se obeležava 77. godišnjica završetka Drugog svetskog rata i 72 godine od pokretanja inicijative za stvaranje Evropske unije.\nRusija 9. maja organizuje tradicionalnu vojnu paradu na Crvenom trgu u Moskvi, na kojoj prikazuje vojna dostignuća.\nDeklaracija je bila predlog bivšim neprijateljima, Francuskoj i Nemačkoj, da uspostave novi oblik saradnje kako se rat u Evropi nikada ne bi ponovio.\ndan evropeEUFestival EvropemanifestacijeBeograd\nPolitika • 23.06.2022. 23:24\nUčesnici tribine u okviru Krokodila: Veličanje ratnih zločinaca moguće samo uz prećutnu i javnu podršku državnih organa


Francuski predsednik Emanuel Makron odbacio je kao beznačajne nedavne verbalne napade dvojice potpredsednika italijanske vlade, Matea Salvinija i Luiđi di Maja, rekavši da on jedino razgovara sa premijerom Đuzepeom Konteom.\nRojters podseća da je Di Majo, inače lider Pokreta pet zvezdica, optužio Pariz da stvara siromaštvo u Afirici, dok je lider desničarske Lige Mateo Salvini optužio Francusku da ne čini ništa za mir u Libiji.\n- Neću odgovoriti, to je ono što oni čekaju. Tako da im želim sreću, uživajte u agitaciji, uživajte u vožnji, što se mene tiče, ja razgovaram sa predsednikom (vlade) Konteom - rekao je Makron novinarima u Egiptu.\nUpitan da prokomentariše primedbe Salvinija i Di Maja, Makron je rekao da je sve to beznačajno.\n- Italija je sjajna zemlja, italijanski narod je naš prijatelj i zaslužuje lidere vredne njegove istorije - poručio je Makron.\nItalijanski premijer ranije ove nedelje pokušao je da ublaži sve "verbalni rat" Rima i Pariza rekavši da su odnosi između Italije i Francuske i dalje snažni.


Osnove email marketinga | InternetAcademy\nDanas u poslovnoj komunikaciji posebnu važnost ima pisana korespondencija posredstvom elektronske pošte ili emaila. Pošto je elektronska pošta postajala sve dominantniji način komunikacije, email je prepoznat kao potencijalno koristan alat marketing sektora. Email je vrlo brzo postao jedna od glavnih strategija digitalnog marketinga, zbog čega su osnove email marketinga još važnije za poslovni uspeh.\nEmail marketing jedan je od oblika direktnog i digitalnog marketinga koje danas koriste sve uspešne kompanije. Email poruke koje su komercijalnog sadržaja i upućene ka postojećim ili potencijalnim kupcima na jasno i precizno segmentiranom tržištu mogu doneti očekivane rezultate poslovanjima. Osnovni preduslov svake uspešne email marketinške kampanje jeste dobro kreirana mailing lista.\nPostoji mišljenje da email marketing nije u dovoljnoj meri uspešan, te se vrlo često navode razlozi za to. Jedan od njih je i to da kupci svakodnevno dobijaju veliki broj emailova, zbog kojih ovakve poruke nemaju željeni marketinški efekat. Osim toga, neki od često navođenih razloga zbog kojih se ne koristi ova marketinška tehnika jesu i zasićenost digitalnim marketinškim porukama, česta pojava pogrešnih, zastarelih podataka i obavezno dugme za odjavu, zbog kog se primalac vrlo lako može odjaviti sa mailing liste. Ipak, ako se uzme u obzir da u Americi čak 90% korisnika proverava email sanduče, pa makar i jednom dnevno, može se smatrati da je email marketing, ukoliko se dobro postavi kampanja, još uvek vrlo korisna marketinška tehnika.\nOpis i cilj kursa Email marketing – Basics\nU okviru kursa Osnove email marketinga upoznaćete se sa osnovnim pojmovima email marketinga, njegovim značajem u savremenom poslovanju i područjima primene. Jedno od prvih i osnovnih pitanja kojima će biti posvećena posebna pažnja tiče se identifikovanja korisnika, odnosno toga ko su email korisnici. Od prvih primalaca email poruka do danas email korisnici su u određenoj meri promenili svoje ponašanje, zbog čega je neophodno imati određena znanja o načinima kreiranja email komercijalne poruke, pozivu na akciju i vremenu njihovog slanja.\nOsnovni uslov svake uspešne email marketing kampanje jeste kvalitetno kreirana mailing lista. Kroz ovaj kurs moći ćete da se upoznate sa svim kriterijumima kreiranja mailing liste. Zato će biti reči o segmentaciji korisnika, o različitim opt-in formama, analitičkim podacima, i dr. U ovom uvodnom kursu posvećenom email marketingu saznaćete šta znači „zdrava” mailing lista i zašto je ona važna u email marketinškim kampanjama. Biće reči i o tome kako se kreiraju kvalitetni naslovi mejlova, zatim ko je pošiljalac, šta podrazumeva personalizovan pristup itd.\nPod osnovama email marketinga podrazumeva se i dizajn email marketing kampanje. Kao poseban segment, kroz kurs je obrađena i tematika sadržaja elektronske poruke, odnosno načini na koje se sve može kreirati kvalitetan sadržaj u telu email poruke, a više reči biće i o tome kakav treba da bude poziv na akciju, zašto je on neophodan, kuda treba da vodi primaoce elektronske poruke i dr. Osim navedenih problemskih okvira kojima se bavimo, kroz kurs će biti predstavljeni i saveti kako da elektronska poruka stigne u inbox, šta predstavljaju bounce poruke, kao i koje su osnovne merne jedinice u analitici koje treba uzeti u obzir.\nJedan od osnovnih ciljeva kursa Osnove email marketinga jeste da pruži fundamentalna znanja o značaju i primeni email marketinga, da upozna polaznike sa osnovnim terminološkim odrednicama i da pruži proverenu bazu za napredno znanje u kreiranju email marketing kampanja. Cilj ovog kursa je, između ostalog, i da istakne relevantne metričke podatke preko kojih se sprovodi analiza i meri uspešnost jedne email kampanje.\nKurs Email marketing – Basics odgovoriće na pitanja:\nŠta je mailing lista?\nMailing lista je spisak email adresa svih osoba koje su dale svoj dobrovoljni pristanak da primaju različita obaveštenja i informacije o određenom poslovanju. Primaoci ovih elektronskih poruka se u okvirima marketinške terminologije nazivaju pretplatnicima ili subscriberima. Zahvaljujući primanju emailova, subscriberi se blagovremeno informišu o novinama u okviru jednog poslovanja. Iako su se primaoci emailova jednog poslovanja dobrovoljno prijavili na mailing listu, oni se mogu i samostalno odjaviti sa nje. Mailing listu je neophodno uredno ažurirati kako bi se iz nje obrisali svi oni koji su se odjavili sa liste, kao i oni primaoci čije elektronske adrese nisu tačne. Na taj način se održava „zdravlje” jedne mailing liste, koja može uticati na uspešnost email marketing kampanje.\nNeke od osnovnih prednosti koje ima email marketing kao marketinška tehnika jesu mali troškovi, veliki povrat investicija, zatim učvršćivanje veza sa kupcima i precizno segmentiranje i targetiranje kupaca. Pored ovih, kao jednu od prednosti email marketinga treba navesti i merljivost uspeha svake kampanje, koji se može videti u okviru analitike. Email marketing nema prostorne barijere, zbog čega se njegov globalni karakter može definisati kao jedna od prednosti. Kao i sve druge digitalne marketinške tehnike, tako i email marketing pruža mogućnost testiranja različitih verzija kampanja pre njihovog plasiranja, što se može prepoznati kao jedna od prednosti email marketinga u poslovnom kontekstu.\nŠta su bounce poruke?\nBounce poruke u email marketingu predstavljaju emailove koji nisu mogli da budu isporučeni. Preciznije rečeno, bounce poruke podrazumevaju neuspeh isporuke jedne poruke, a razlog neuspeha je problem sa serverom ili neželjenom poštom, što može biti privremeni ili trajni problem. Procenat koji se pojavljuje uz bounce poruke podrazumeva procenat poruka koje nisu otvorene, odnosno procenat poruka koje primaoci nisu primili. Uz bounce poruke navedena je oznaka:\n500 ili 550 – nepoznat pošiljalac;\n571 ili 554 – loš sadržaj;\n471 – loša reputacija servera.\nPostoji izvesna razlika u bounce porukama – tiče se „hard” i „soft” grupe neuspešnog slanja poruka. „Hard” ili težak bounce podrazumeva emailove koje se trajno ne mogu poslati, dok se „lakšim” bounceom smatraju poruke koje se zbog nekih trenutnih razloga ne mogu isporučiti.\n1. Primaoci i korisnici elektronske pošte\n2. Šta su mailing liste\n3. Osnovni činioci email marketinga\nKreatori email marketing kampanje\nStruktura email marketing poruke\nDizajn email poruke\nSadržaj u telu email poruke\nZnačenje i funkcija CTAs u email marketing kampanji\nBounce poruke u email marketingu\nAnalitika – najvažniji metrički podaci email marketinga\n4. Važnost checkliste u email marketingu


Američko izdanje “Tesle” na Kolumbija univerzitetu – Bookvar\nU okviru turneje povodom američkog izdanja svog romana “Tesla, portret među maskama” srpski pisac Vladimir Pištalo bio je gost Hariman instituta Kolumbija univerziteta u Njujorku.\nVodeći američki univerzitet, na kome gostuju predsednici država, vlada i ugledni međunarodni umetnici, koji se kao i grad Njujork tradicionalno smatraju ” kapijom Amerike”, bio je domaćin Pištalu u petak, 6.marta, saopštio je srpski izdavač romana Agora.\nTim povodom Pištalo je dao intervju Svetskom servisu bostonskog WGBH radija sa 330 stanica u Americi i Kanadi. U tom kulturnom događaju su učestvovali dr Rajka Gorup, dr Aleksandar Bošković sa Kolumbija univerziteta i Drenka Vilen, urednica koja je predstavila Gabrijela Garsiju Markesa američkoj publici.\nPromocijom na Kolumbija institutu nastavljena je turneja Pištala povodom američkog izdanja romana “Tesla, portret među maskama” (“Tesla, A Portrait With Masks”) koji su preveli Bogdan Rakić i Džon Džefris a objavio Graywold Press, jedan od najpoznatijih američkih izdavača.\nRoman je objavljen 6. januara i za manje od dva meseca prvo izdanje je rasprodato. Roman je i u Srbiji ostvario nezabeležen uspeh, nakon NIN-ove nagrade i Nagrade Narodne biblioteke Srbije za najčitaniju knjigu, već šest godina jedna je od najprodavanijih knjiga u Srbiji, ušla je u čitanke za osnovnu školu i gimnaziju, objavljena sa uspehom u svim bivšim jugoslovenskim republikama.\nObjavljena je i zvučna knjiga koju je pročitao glumac Petar Božović. Američko izdanje romana o Tesli promovisano je do sada u Bostonu, Čikagu, Pitersborou, Njujorku i Pitersborou, a u tokom marta planirane su dve promocije u Vašingtonu.\nAmeričko izdanje je 11. prevod ove knjige na neki od stranih jezika.


Haris Silajdžić o reakciji Bakira Izetbegovića u Beogradu: To je dobro rekao\nNaslovnica Bosna PRESS Haris Silajdžić o reakciji Bakira Izetbegovića u Beogradu: To je dobro rekao\nBivši član državnog Predsjedništva i ministar spoljnih poslova BiH Haris Silajdžić u emisiji Pressing na N1 Televiziji komentarisao je današnju reakciju i izjavu Bakira Izetbegovića u Beogradu.\n“To je dobro rekao, politika spoljnih poslova se vodi u Sarajevu poštujući integritet, suverenitet i to smo obavezni prema Daytonu”, kazao je Silajdžić za N1.\nDodao je da je “u Daytonu posebno naglašeno u prvom članu da se dvije susjedne zemlje obavezuju i nisu nikakvi garanti, nego su se obavezale kao strane u mirovnom sporazumu, da ni na koji način ne utiču na integritet, suverenitet i međunarodni subjektivitet BiH na bilo koji način. Tako piše. To je obaveza kao što je obaveza iz Daytona usaglašena da se, što se tiče naoružavanja, poštuju neke odredbe iz Daytona”, zaključio je Silajdžić.\nPodsjećamo, predsjednik Srbije Aleksandar Vučić je danas rekao, a presjedavajući Predsjedništva BiH Dragan Čović ponovio, da će se BiH po pitanju priznanja Kosova voditi stavom Srbije. Član predsjedništva BiH Bakir Izetbegović je reagovao na ovu izjavu kazavši da to nije službeni stav Predsjedništva BiH.\n“Jedno bitno pojašnjenje u vezi s tim da će Bosna i Hercegovina vodeći svoju međunarodnu politiku čekati na stav Beograda. Međunarodna politika i stavovi BiH će se odlučivati u Sarajevu od ova tri čovjeka koja su tu. Itekako ćemo uzeti u obzir stavove susjednih zemalja jer živimo sa Srbijom i Hrvatskom. Posebno ćemo uzimati u obzir stavove Evropske unije, jer smo takvu stvar ranije preuzeli u odnosu na evropski put Bosne i Hercegovine. Ja sam zamolio gospodina Čović da ovu stvar iznese eventualno kao vlastiti stav, a ne kao stav trojice članova Predsjedništva. Moj stav je da se vanjska politika Bosne i Hercegovine vodi u Bosni i Hercegovini, naravno uzevši u obzir i stavove susjednih zemalja”, rekao je Izetbegović.


Crna Gora počela primenu Zakona o ograničavanju upotrebe duvanskih proizvoda | Energetski portal Srbije\nCrna Gora počela primenu Zakona o ograničavanju upotrebe duvanskih proizvoda\n14.08. 2019 Vesti | Region\nU Crnoj Gori je počela primena Zakona o ograničavanju upotrebe duvanskih proizvoda kojim je beskompromisno zabranjeno konzumiranje duvanskih proizvoda u zatvorenom javnom i radnom prostoru.\nMinistarstvu zdravlja Crne Gore, kako su saopštili, nije cilj kažnjavanje i prikupljanje prihoda po osnovu kazni, već zdravlje svakog pojedinca.\n„Cilj ovog zakonskog rešenja, koji je dobio nedvosmislenu podršku i Vlade Crne Gore i Parlamenta je očuvanje i zaštita zdravlja svih građana, kako onih koji konzumiraju, tako i onih koji ne konzumiraju duvanske proizvode, saopšteno je iz Ministarstva zdravlja.\nIz tog Vladinog resora saopšteno je da je beskompromisno zabranjeno pušenje u objektima ili delovima ugostiteljskih objekata, kafića, restorana, gde se služi hrana i piće, jer je to pitanje koje je pokrenulo naveće interesovanje građana.\n„Postoji mogućnost određivanja posebnog dela prostora koji vlasnik, odnosno korisnik odredi isključivo za tu namenu. U tom smislu ovim Zakonom su jasno propisani uslovi izolacije, površine, pozicije i opreme tog dela prostora”, objašnjavaju iz Ministarstva.\nDakle, ukoliko vlasnik objekta želi da opredeli deo unutrašnjosti prostora, gde će klijent moći samo da konzumira duvanski proizvod, a ne i da služi hranu i piće, taj deo prostora moraće da zadovolji određene uslove.\n„Zakon propisuje obavezu označavanja navedene prostorije kao prostora u kojem je dozvoljeno pušenje, minimalnu površinu od 10 metara kvadrnih, te maksimalnu površinu u odnosu na celokupan radni prostor – najviše 20 posto radnog prostora.\nTa prostorija mora biti izolovana na način da nije moguć protok duvanskog dima u ostali deo prostora i ne sme da bude namenjena za prolaz u druge prostore.\nPredmetna prostorija takođe, mora da bude opremljena uređajima za ventilaciju, pepeljarama, protivpožarnim uređajima, prečišćavačima vazduha itd.”, navodi se u saopštenju\n„Kao predlagaču zakona, Ministarstvu zdravlja, nije cilj kažnjavanje i prikupljanje prihoda po osnovu kazni. Primarni i osnovni cilj je zdravlje svakog pojedinca”, kazali su iz Ministarstva i dodali da je suština odredbi novog Zakona o ograničavanju upotrebe duvanskih proizvoda – zabrana pušenja u zatvorenim prostorima i to bez kompromisa.


I. M. 22. februara 2017. 08:10\nI deca i odrasli ponekada imaju košmare. Ako ih vaš mališan ima, podrazumeva se da ćete pokušati da mu pomognete – mi vam predlažemo jedan način za koji su neki roditelji otkrili da daje odlične rezultate, moguće je da će pomoći i vašem detetu, a svakako mu neće štetiti.\nJedna stvar koja vam je potrebna je mali ventilator. On služi tome da tim bučnim aparatom oterate čudovišta koja uznemiravaju snove vašeg mališana. To radite pred detetom, a možete da mu dopustite da i ono tera čudovišta zajedno sa vama. Ako nemate takav ventilator, improvizujte – može da posluži i fen kojim ćete čudovišta „oduvati“, ili nešto slično, glavno je da pravi bar nekakvu buku i da to radite pred detetom, idealno je zajedno sa njim.\nDruga stvar koja vam je potrebna je sprej-bočica koju ćete napuniti „sprejom za teranje čudovišta“ (običnom vodom, ili već nečim što neće ostaviti fleke). I njime ćete, zajedno sa mališanom, pred vreme za spavanje terati monstrume, a bočica može da ostane i pored detetovog kreveta, ako samo poželi da je koristi u toku noći.\nNakon što ste „oterali“ sve monstrume koji ne daju vašem mališanu da sanja lepe snove, lezite pored njega i pitajte ga šta bi voleo da sanja, i sugerišite mu neke lepe stvari, kao što je da sa drugarom podeli sladoled, da na plaži napravi zamak od peska, ili već neku lepu aktivnost koju vaše dete voli.\nPoželjno je da to budu neke mirne aktivnosti, detetu bi moglo da bude zabavno da fantazira o ubijanju zmajeva, ali bi nakon razgovora o velikom letećem gušteru koji bljuje vatru moglo da sanja nešto zastrašujuće.\nSaveti za lakše buđenje: Promenite jutarnje navike i bićete mnogo…\nOvaj metod ne daje uvek rezultate već prve večeri, ali u razumno kratkom roku deca obično počnu da sanjaju mirnije snove i košmari ih više ne muče.\nUkoliko u dužem vremenskom periodu noćne more nikako ne prolaze, i dete zbog njih i u toku dana ima problema (neispavano je, nervozno, slabi mu apetit…), ne bi bilo loše konsultovati lekara.


Vesti online / Vesti / Srbija / "SNS spremna za izbore, sve zavisi od Kosova"\n"SNS spremna za izbore, sve zavisi od Kosova"\nOvaj list navodi i da je Vučič poručio i da se ne vodi interesima zemlje i Srba na Kosovu i dodaje da konačna odluka o ovom važnom pitanju, ipak, nije doneta.\n- Jer njih zanima samo mišljenje ambasada, kako da napune džepove. Obećavaju svašta samo da nas sklone. Ja neću sve da dam od države kako bismo bili vlast - rekao je sagovornik "Blica".\n- Mi smo uvek spremni za izbore, ali je pitanje da li je to u ovom trenutku dobro za Srbiju. Trenutno obilazimo stranačke odbore po Srbiji, a kad budemo imali konkretno mišljenje i saznanje o tome šta je najbolje za Srbiju, obavestićemo o tome javnost. Želimo da u razgovoru s narodom dođemo do najvažnijih stvari - poručio je Stefanović, prenos list.


Uspješno okončana akcija "Roze oktobar" - Radio Tivat\n06 нов Uspješno okončana akcija „Roze oktobar“\nPosted at 13:18h in Opština\tby\tDragan Popadic\nU cilju prevencije i ranog otkrivanja karcinoma dojke, Sekretarijat za mlade, sport i socijalna pitanja i ove godine je organizovao akciju kojom se obilježava “rozi” oktobar, mjesec borbe protiv te bolesti koja se može pobijediti ukoliko se otkrije na vrijeme.\nAkcija je imala odjeka kod žena, pokazala se pozitivnom a iz Sekretarijata se zalažu da njen nastavak bude u kontinuitetu. Sekretarijat za mlade, sport i socijalna pitanja u saradnji sa Domom zdravlja Tivat organizovao je pregled za sve zainteresovane žene zaposlene u lokalnoj upravi. Pregledi su bili na dnevnom nivou prema planu koji je pripremio Dom zdravlja.\nNa ultrazvučni pregled je bilo 35 žena, a njih 10 je pregledano i novim mamografom.Pregledane žene su zaposlene u Opštini, Vodovodu i kanalizaciji, Komunalnom preduzeću i ostalim preduzećima u kojima je osnivač Opština.\nAkcija se sprovodi kao redovna aktivnost iz Lokalnog plana za postizanje rodne ravnopravnosti u Opštini Tivat. Biće nastavljena u novembru kampanjom “16 dana aktivizma borbe protiv nasilja nad ženama” – saopšteno je iz Sekretarijata.


Matic: Elektronska trgovina raste mnogo brze od klasicne\nTanjug 26. novembra 2021. 13:37\nBEOGRAD – Elektronska trgovina ostvaruje relativno stabilne stope rasta koje su daleko nadmašile rast klasične trgovine, a posebno treba istaći da je e-komerc doživeo revoluciju u pandemiji sa udvostručenim skokom onlajn prodaje i prodajnih mesta, izjavila je danas ministarka trgovine, turizma i telekomunikacija Tatjana Matić.\nOna je otvarajući onlajn konferenciju „Oblikovanje budućnosti e-trgovine, faktori rasta“ istakla da je prema podacima Narodne banke Srbije u prvoj polovoni 2021. godine broj dinarskih plaćanja iznosio blizu 11 miliona, što je za 91 odsto više nego u prvoj polovini prošle godine a da je istovremeno vrednost transakcija iznosila preko 25 milijardi dinara što je rast od 99 odsto u odnosu na isti mesec 2020. godine.\n„Upravo činjenica da je kriza poput izbijanja kovid -19 pandemije dodatno ubrzala rast elektronske trgovine pokazuje da je u pitanju veoma stabilan i tržišno afirmisan poslovni model koji je zaslužan za generisanje više od trećine ukupnog globalnog bruto drušvenog proizvoda i da, kada je reč o tržištu Srbije, postoji još mnogo prostora za njegov razvoj koji treba iskoristiti“, rekla je ministarka Matić.\n„Izgradnja širokopojasne mreže u ruralu za 600 naselja sa oko 90.000 domaćinstava značajno će podići digitalnu umreženost našeg društva i potrebe za novim digitalnim uslugama.Takođe i izgradnja digitalne računarske mreže, povezane škole koje će obuhvatiti više od 1800 škola u Srbiji i stvoriti uslove za sistemsku digitalizaciju obrazovanja u našoj zemlji“, naglasila je Matić.\n„Novim Zakonom o elektronskoj trgovini regulisani su dodatni pojmovi poput elektronske prodavnice i elektronske platforme, te se na taj način pravi jasna razlika ko je prodavac robe a ko predstavlja samo sponu između potrošača i trgovaca“, rekla je Matić.


Cvijanović: Nećemo braniti BiH od onih koji je ruše - Istinito.com - Ne budi ovca!\nPočetna > BIH > Politika > Cvijanović: Nećemo braniti BiH od onih koji je ruše\n26. Oktobra 2019. Istinito225Leave a Comment on Cvijanović: Nećemo braniti BiH od onih koji je ruše\nPredsjednik Republike Srpske Željka Cvijanović smatra da će neformiranje vlasti na nivou BiH ojačati svijest građana da Srpska može sama.\nCvijanovićeva je izjavila da je do prije pola godine smatrala da Srpska treba da doprinese procesu formiranja vlasti na nivou BiH, ali da više ne razmišlja tako, jer Republika može da funkcioniše samostalno i bez BiH, ali je napomenula i da trpi određenu štetu zbog zaustavljenih projekata.\n– Smatram da će sve to ojačati Republiku Srpsku i da će ovo neformiranje vlasti ojačati svijest naših građana da smo kadri i da možemo sami, da znamo ko smo i šta smo i da ne damo da nam se to dira. Hoćemo da živimo zajedno, ali nećemo i ne damo da nam se bilo šta nameće, jer ni mi nikome ništa ne namećemo – rekla je Cvijanovićeva za Glas plus.\nOna je navela da za zastoj u procesu formiranja vlasti na niovu BiH najodgovornijim smatra podjednako SDA i ljude iz Republike Srpske koji su izgubili izbore i sjede u foteljama bez ikakvog političkog legitimiteta, ali i bez funkcionalnosti.\n– Ne želim od odgovornosti da izuzmem ni međunarodnu zajednicu, jer je neko nasavjetovao SDA da se ponaša tako kako se ponaša – naglasila je Cvijanovićeva.\nCvijanovićeva smatra da je trebalo da se ljudi iz SDS i PDP, koji su na funkcijama na niovu BiH, povuku, jer je neumoljiva činjenica da su im građani poslije četiri godine njihove vlasti u Sarajevu rekli da nisu zadovoljni i da tamo treba da dođe neko drugi.\nOna je napomenula i da formiranje vlasti za nju više nije politička tema, jer je dobila dokaz da se može i bez toga, te je u tom kontekstu pomenula Mostar u kojem već dugo ne mogu da se održe izbori.\nCvijanovićeva je navela da je ovo jedna politička igra u kojoj od cijele BiH nastoje napraviti Mostar sa varijacijom da se tamo uopšte ne mogu održati izbori, a u BiH mogu, ali se ne mogu sprovesti rezltati.\nPrema njenim riječima, to namjerno rade u Sarajevu s ciljem da svijetu pokažu da BiH ne može da funkcioniše i traže da bude potpuno centralizovana zato što je mrze ovakvu kakva je, jer mrze Republiku Srpsku, entitete, kantone.\nCvijanovićeva je istakla da će sve ovo ojačati Srpsku, te da se u Sarajevu varaju ako su mislili da će je nečim usloviti i pogaziti, jer se sve dešava kontra.\n– Ne treba da trošimo energiju, jer smo došli u situaciju da imamo ljude koji navodno brane BiH, a oni je u stvari urušavaju. I šta mi treba da radimo, da usmjerimo sav svoj politički rad na to da spašavamo ono što oni urušavaju? -upitala je Cvijanovićeva.\nGovoreći o prvoj godini svog mandata, Cvijanovićeva smatra da je bilo je prilično dinamično, da je godina bila izazovna, ali da je najznačajnije da su institucije stabilne i da izvršavaju obaveze prema građanima.\nOna ja napomenula da je na ekonomskom planu najveći izazov bila uporna borba za povećanje broja novih radnih mjesta i uporedo s tim stvaranje pretpostavki za povećanje plata i penzija, te istakla da su te aktivnosti nastavljene.\n– Pored toga, uzimajući u obzir nefunkcionisanje Savjeta ministara, izazov je bio održati naše krupne infrastrukturne projekte, pri tome raditi na povećanju plata, penzija, uvođenju novih socijalnih prava i svemu ostalom, ali smo u tome uspjeli. Na političkom planu uvijek postoje izazovi pogotovo u ovakvoj BiH u kojoj dominiraju politike iz Sarajeva koje su uporno usmjerene protiv Republike Srpske zbog čega stalno morate da budete budni – dodala je Cvijanovićeva.\nKometarišući rad premijera Radovana Viškovića i njegovog kabineta, Cvijanovićeva je smatra da Vlada radi dobro.\n– Oni su na liniji onoga što je od ranije zacrtano i prepoznaje se taj kontinuitet i opredjeljenje da imamo jake institucije i da uvijek treba da teže da rade još bolje i još više – rekla je Cvijanovićeva.\nKada je riječ o procesu evropskih integracija BiH, Cvijanovićeva smatra da je u totalnom zastoju jer nije urađena jednostavna stvar, a to je sprovođenje izbornih rezultata.\nOna je dodala i da razumije sve što se dešava u EU, jer smatra da ima mnogo simbolike u odluci da se kaže “ne” početku pregovora sa Sjevernom Makedonijom i Albanijom.\nCvijanovićeva je istakla da se pojavila nova dimenzija koja prolazi nedovoljno zapaženo, a to je da je Makedonija u decembru 2005. godine dobila status kandidata i da 14 godina poslije toga ne može da dobije datum za početak pregovora, iako je uradila sve što je od nje traženo, te da u svemu tome ima simbolike.\n– Mi treba da usvajamo standarde koji su dobri za naše građane i ako nas to dovede do članstva u EU, koja će sigurno biti drugačija nego sada, to će biti odlično – rekla je Cvijanovićeva, te podsjetila kako je i ovdje postavljano mnogo uslova i upitala gdje bi bili da se na sve njih pristalo.\nOna je podsjetila da su prilikom potpisivanja Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju svi govorili da će odmah da nagrnu investitori, ali da se ništa epohalno nije desilo zbog čega je na neki način i razočarana.\nBiH u 25 oblasti nije pomakla s mrtve tačke