CINS: Medicinarima iz KC Niš u samoizolaciji smanjena plata - Društvo - Dnevni list Danas\nPočetna » Društvo » CINS: Medicinarima iz KC Niš u samoizolaciji smanjena plata\nZaposlenima u Kliničkom centru Niš koji su upućeni na obaveznu sampizolaciju, zbog korona virusa kojim su mogli da budu zaraženi na radnom mestu, biće umanjena plata za 35 odsto, prenosi Centar za istraživačko novinarstvo Srbije (CINS).\n4Piše: Beta 29. marta 2020. 20.33\n„Ukoliko je kod pojedinaca došlo do greške u slanju obaveštenja, svakom od njih će, u tom slučaju, biti isplaćeno 100 odsto zarade, a sve zarad pozitivne simulacije, svim radnicima KC Niš, koji se danonoćno bore za živote i zdravlje svih pacijenata“, kazao je Radovanović.\nKlinički centar Niš, Korona virus, lekari, oboleli, plate, samoizalacijaBeograd\nSramota, pa se pitaju zašto zdravstveni radnici napuštaju Srbiju !\n30. marta 2020. u 09.48\nNije njih briga za umanjen platu (kao i kod svih koji su na bolovanju) nego nema više velikih čokolada, viskija i smotuljci para.\nSvojevremeno su u GIK Narodni Front poklone mogli kupovati samo u prodavnici u holu pa bi ih lekari vraćali i dobijali keš.\nNatasa manojloviv kaže:\n30. marta 2020. u 01.51\nU nisu su doktori bili i pre ovoga drski i bezobrazni i bilo ih je briga za pacijete\n30. marta 2020. u 07.24\nEvo izvanredne prilikeda ta nevladina organizacija materijalno i na svaki drugi način pomogne svima zbog kojih su „ONI“ zabrinuti.


Prezentacija rešenja "Direktna zaduženja" (Direct Debit) u Udruženju Banaka Srbije\nPrezentacija rešenja “Direktna zaduženja” (Direct Debit) u Udruženju Banaka Srbije – Personal magazin\nPrezentacija rešenja “Direktna zaduženja” (Direct Debit) u Udruženju Banaka Srbije\nNa osnovu inicijative Udruženja banaka Srbije, odnosno Narodne banke Srbije, u okviru platnih sistema Republike Srbije, uskoro počinje sa radom prvi SEPA poslovni servis “Direktna Zaduženja” (Direct Debit), koji će…\nNa osnovu inicijative Udruženja banaka Srbije, odnosno Narodne banke Srbije, u okviru platnih sistema Republike Srbije, uskoro počinje sa radom prvi SEPA poslovni servis “Direktna Zaduženja” (Direct Debit), koji će pre svega doprineti poboljšanju procesa naplate i uspostavljanja adekvatne infrastrukture za ostale SEPA servise kao deo EU platnih sistema.\nKompanija S&T Serbia, kao strateški partner finasijskih institucija u regionu, je prepoznala potrebu poslovnih banaka za\nrealizacijom jednog ovakvog poslovnog servisa. Korišćenjem savremenih softverskih alata kompanija S&T Serbia je napravila univerzalno “Direct Debit” rešenje koje može da radi na bilo kojoj platformi za baze podataka, odnosno na svim važnijim CORE Bank sistemima koji poslovne banke u regionu koriste.\nTokom prethodnih mesec dana Udruženje banaka Srbije je uspešno sertifikovalo S&T Direct Debit platformu, koja trenutno radi u test varijanti u više od 15 poslovnih banaka u Srbiji. Tokom testiranja sa poslovnim bankama, konsultanti kompanije S&T Serbia su uspešno integrisali sve sugestije kolega iz poslovnih banaka tako da S&T Direct Debit platforma trenutno predstavlja na tržištu najkompletnije aplikativno rešenje za SEPA servis “Direktna Zaduženja”.\nKompanija S&T Serbia je u cilju promocije SEPA platnih servisa odlučila da ponudi izuzetan finansijski model licenciranja gde za minimalne troškove poslovna banka ima mogućnost da integriše S&T SEPA Direct Debit platformu u okviru postojećeg CORE Bank sistema.\nPrezentacija rešenja “Direktna zaduženja” (Direct Debit) u Udruženju Banaka Srbije was last modified: September 14th, 2010 by Redakcija\nDirect DebitDirektna zaduženjaS&T Direct DebitS&T-SerbiaSEPAUdruženje banaka\nFLIR termovizijske kamere i kod nas\nSony Ericsson Xperia X10 mini proglašen je za European Mobile Phone 2010. – 2011


Nekretnine vesti - informisanje i oglasavanje nekretnine (stanovi, placevi, kuce)\nVesti za tekuci mesec - avgust 2010:\nLondon -- Svi britanski mediji izveštavaju o padu cene nekretnina u čemu vide zabrinjavajući znak ulaska Britanije u novu recesiju.\nGardijan tako piše da vladine mere štednje u pokušaju da izbegne budžetsku i dužničku krizu zemlje već guraju privredu u recesiju.\nRašireni strah od masovnih otpuštanja u javnom sektoru, za koja se očekuje da će početi ove jeseni, glavni faktor je, piše list, što su ljudi prestali da kupuju ne samo kuće i stanove, već i drugu skuplju robu, poput nameštaja, televizora, pa čak i tepihe.\nJedini deo maloprodajnog sektora u kojem se beleži povećana prodaja je hrana, a i to samo zbog toga što je veliki broj Britanca ove godine odlučio da provede letnji odmor kod kuće, umesto da ode na more u Španiju, ili Grčku.\nPodaci pokazuju da je pad opšte potrošnje najveći u onim delovima zemlje u kojima je broj zaposlenih u javnom sektoru najveći, piše Gardijan.\nIndipendent, u sličnom tonu, upozorava da je Britanija pred velikim ekonomskim teškoćama i da će se tempo poskupljenja hrane udvostručiti sa dva na četiri procenta, posle požara i suše u Rusiji i drastičnog skoka cene žitarica, stočne hrane i mesa na svetskim berzama.\nKada se tome dodaju još i poskupljenje industrijskih sirovina, zbog povećane tražnje u Kini i Indiji, pad funte od 25 odsto u poslednje dve godine, što čini uvoznu robu skupljom, sve skuplje gorivo, kao i za januar najavljeno povećanje poreza na dodatu vrednost (PDV) od dva odsto, zemlji preti, kako ističe Indipendent, "najveći inflatorni šok u poslednjih dvadeset godina".\nUobičajeni lek za to je povećanje kamatnih stopa, ali bi, kako se ocenjuje, takav potez centralne banke, u momentu u kojem je rast privrede gotovo nepostojeći, uglavnom zbog vladinog stezanja kaiša, verovatno gurnuo privredu u sunovrat. www.b92.net 11.08.2010\nHrvatska: Stanovi će još pojeftiniti\nSmanjenje raspoloživih dohodaka, opasnost od otkaza, skupi krediti i povećana ponuda nekretnina uticaće na daljnji pad cena stanova i kuća, zaključak je analitičara Hrvatske narodne banke.\nJačanje negativnih trendova na tržištu rada u ovoj godini će dodatno smanjiti potražnju za stambenim nekretninama i zajedno s teže dostupnim finansiranjem novih građevinskih projekata nastaviti da vrši pritisak na daljnji pad cena stambenih nekretnina, navodi se u nedavno objavljenoj publikaciji HNB-a 'Financijska stabilnost'.\nUz ostale negativne trendove, na pad potražnje za nekretninama utiču i visoke kamatne stope na stambene kredite i pooštravanje ostalih kreditnih uslova banaka.\nAnalitičari HNB-a ističu da se finansijska dostupnost stambenih nekretnina za hrvatske građane nije popravila uprkos padu cena, jer su manji prihodi kućanstava poništili pozitivne učinke nižih cena.\nU HNB-u prognoziraju da će i u ovoj godini velik broj domaćinstava odložiti odluku o kupovini stambene nekretnine zbog i dalje visoke neizvesnosti na tržištu rada. Stoga najavljene mere za podsticanje prodaje stambenih nekretnina neće imati značajnijeg učinka.\nDodatni pritisak na pad cena stvoriće povećanje ponude novih nekretnina usjed dovršavanja projekata započetih pre izbijanja krize. www.smedia.rs 11.08.2010\nPomoćnik ministra pravde Dejan Pašić izjavio je danas da ćeu roku od dva meseca građanima biti omogućeno da putem interneta imaju uvid u sve predmete koji se vode u sudovima u kojima je uveden program za automatsko vođenje predmeta (AVP).\nPašić je na konferenciji za novinare u Višem sudu u Kragujevcu kao posebno značajne efekte primene programa u sudovim izdvojio evidencije ugovora o prometu nekretnina, čime je stvorena veća pravna sigurnost za građane, to što će program određivati sudije koje će suditi u sporovima, kao i to što će građani putem interneta imati uvid u sve podatke o predmetima.\nOn je rekao da je do sada AVP uveden u 48 osnovnih i viših sudova, a do kraja avgusta će biti u još 12 osnovnih i viših sudova u Srbiji. Prema njegovim rečima, program je uveden u sve privredne sudove i u njima funkcioniše dve do tri godine, a do 2012. godine planira se njegovo uvođenje i u 102 sudske jedinice u Srbiji.\nEfekte primene programa u kagujevačkom Višem, Osnovnom i Privrednom sudu predstavili su predsednici tih sudova navodeći da je AVP omogućio kvalitetniji rad sudova i sudskog osoblja, bolju dostupnost podataka, brzu komunikaciju u sudu...\nV.d. predsednica Višeg suda u Kragujevcu Zorica Đurić precizirala je da je AVP u taj sud uveden u aprilu i da su već uočeni pozitivni efekti u poboljšanju rada suda i sudskog osoblja i izrazila uverenje da će on ubuduće dati još bolje efekte. www.blic.rs 10.08.2010


KFOR, Foto: FACEBOOK\n22.11.2018. 19:42h Ažurirano: 12.01.2019. 22:31h\nPortparol KFOR Vinćenco Graso izjavio je danas da je situacija na Kosovu pod kontrolom i da nije bilo pokretanja trupa Kosovskih bezbjednosnih snaga (KBS) prema sjeveru Kosova.\n"Situacija je pod kontrolom. Ništa se ne događa. Nije bilo nikakvog pokretanja trupa KBS prema Sjeveru. Bilo je nekih policijskih trupa na jugu Mitrovice, ali nema razloga za zabrinutost, jer je KFOR u kontaktu sa Kosovskom policijom", rekao je Graso za KoSSev.\nUpitan da potvrdi navode predsjednika Srbije Aleksandra Vučića da je KFOR danas zaustavio i spriječio kretanje specijalnih trupa ka Sjeveru, Graso je odgovorio da "nisu imali koga da spriječe", navodi KoSSev.\nGraso je dodao da KFOR "aktivno prati razvoj situacije na terenu".\nVučić je u četvrtak izjavio da je dobio informacije da je misija KFOR spremna da zaustavi albanske trupe koje su krenule iz dvije baze ka sjeveru Kosova.\n"Dobili smo informacije da je KFOR bio spreman da zaustavi nečije ludilo, hvala im na tome, ako je to istina", kazao je Vučić u Beogradu tokom sastanka s predstavnicima Srba sa Kosova.\nPovodom medijskih navoda i Vučićeve izjave da je policija Kosova danas skidala srpske tablice sa vozila u Ropotovu i Ranilugu, portparol kosovske policije Daut Hodža kazao je za KoSSev da su to spekulacije.\n"Objavljene informacije o uklanjanju srpskih tablica sa vozila su spekulacije", kazao je Hodža.\nKosovske bezbjednosne snageVinćenco GrasoDaut HodžaAleksandar VučićKFOR


Obavestenje o 10 Evropskom forumu za unapredjenje vladavine prava\nSprovođenje izvršenja u građanskim stvarima u R. Srbiji: Ostvarivanje pravde\nHotel Hajat Ridžensi u Beogradu, (Milentija Popovića br. 5)\nPetak, 11. juli 2014. od 10 i 16.30 časova.\nMinistarstvo pravde RS, zajedno sa Komorom izvršitelja Srbije i uz veliku podršku Nemačke organizacije za međunarodnu saradnju GIZ, organizuje 10. Evropski forum za unapređenje vladavine prava, koji se održava 11. jula 2014. godine u Hotelu Hajat Ridžensi (Milenitija Popovića 5) u Beogradu, sa početkom u 10 časova.\nReforma sistema izvršenja u Srbije predstavlja glavnu temu foruma, i deo je projekta Vladavina prava i izvršenje (Rule of Law and Enforcement, RoLE), koji GIZ sprovodi uz finansijsku podršku EU.\nIako novi sistem izvršenja potraživanja u velikoj meri dobro funkcioniše, ipak je potrebno rešiti određena pitanja, koja su se pojavila od uvođenja Zakona o izvršenju i obezbeđenju. Sa druge strane, jačanje svesti javnosti o pojedinačnim pravima i obavezama i izgradnja poverenja u sistem su, takođe, od velikog značaja.\nUčesnici 10. Evropskog foruma za unapređenje vladavine prava će imati priliku da u odgovoru na ove izazove razmotre korake koje bi trebalo preduzeti kako bi reforma sistema izvršenja bila u potpunosti operativna.\nNa forumu će se okupiti relevantne zainteresovane strane, tj. izvršitelji, sudije, pravnici, predstavnici ministarstava, poverilaca, privrednih subjekata i udruženja, kao i vodeći stručnjaci iz Srbije i inostranstva.\nRok za prijavu za učestvovanje na Forumu traje do 4. jula 2014. godine.\nUkoliko želite da uzmete učešće na Forumu, informacije o prijavi i načinu prijave možete pronaći na sledećoj Internet stranici: http://www.legalreform.rs/index.php/sr/prijave-u-toku-10-evropski-pravni-i-politicki-forum-izvrsenje-potrazivanja-u-srbiji-pravda-na-delu


Poreski inspektori u borbi protiv piraterije Poreski inspektori u borbi protiv piraterije – Personal magazin\nPoreska uprava Republike Srbije saopštila da je u periodu od januara do oktobra 2008. godine proverila 1.150 firme i utvrdila da oko 101 poreskih obveznika poseduje piratski softver. Aktivnosti poreskih inspektora na kontroli legalnosti softvera u preduzećima utiču na smanjenje stope piraterije u Srbiji\nNa zvaničnoj web stranici Ministarstva finansija Republike Srbije pojavili su se novi rezultati provere legalnosti softvera za 2008. godinu. Poreska uprava Republike Srbije saopštila je da je u sklopu svojih redovnih aktivnosti, u periodu od januara do oktobra 2008. godine, proverila 1150 poreskih obveznika, i utvrdila je da 101 firma poseduje piratski softver. Rezultati pokazuju da se ovaj državni mehanizam za smanjenje softverske piraterije konzistentno primenjuje.\n„Ovi podaci Poreske uprave ukazuju na pojačane aktivnosti poreskih inspektora na kontroli legalnosti softvera u preduzećima. Smatramo da su ovo adekvatni pravni mehanizmi za borbu protiv softverske piraterije i uvereni smo da će se pozitivni rezultati ovih aktivnosti jasno videti u internacionalnoj studiji o softverskoj pirateriji analitičarske kuće IDC za 2008. godinu”, kaže Dragomir Kojić, pravni predstavnik BSA u Srbiji.\n„Efikasna borba protiv softverske piraterije je obaveza svake države, naročito ako ima nameru da razvija specifične, veoma profitabilne privredne oblasti, kao što je informatička industrija. Akcije koje preduzima Poreska uprava Republike Srbije predstavljaju veoma važan korak napred i signal da je država Srbija rešena da se izbori sa problemom piraterije na svim poljima, i tako ispuni zahteve za prijem u važna međunarodna udruženja, ali i stvori prostor za strane investicije i otvaranje novih radnih mesta”, izjavio je Kojić.\nPoreski inspektori u borbi protiv piraterije was last modified: November 13th, 2008 by Redakcija


Juve opet bez pobede, velika bitka za Ligu šampiona - Sportska centrala\nNaslovna Fudbal Juve opet bez pobede, velika bitka za Ligu šampiona\nUzbudljiv fudbalski dan je za nama u italijanskoj Seriji A.\nPrvo su u Veroni, na oproštaju Kjeva od Serije A, domaći i Sampdorija igrali bez golova, mada je Kjevo igrao sa igračem manje čitavo drugo poluvreme. Na ovom meču se od igranja fudbala u 40. godini oprostio Serđo Pelisije, legenda „letećih magaraca“, fudbaler koji je celu karijeru proveo u ovom klubu.\nVažne pobede u borbi za opstanak zabeležili su Empoli i Parma. Dok je Empoli sačuvao plamen nade da može do opstanka, Parma je trijumfom nad Fiorentinom rešila sve probleme. Gol odluke bio je ustvari autogol Žersona deset minuta pre kraja. U gostujućem timu ceo meč odigrao je Nikola Milenković, dok je u finišu igrao i Dušan Vlahović. Empoli je bio ubedljiv protiv Torina, i izašao iz zone ispadanja. Sada imaju bod više od Đenove, ali i teško gostovanje Interu u poslednjem kolu. „Bikovi“ su umanjili svoje šanse da izađu u Evropu.\nTri ekipe koje se bore za dva mesta u Ligi šampiona, igrale su u večernjim časovima. Milan se dosta mučio sa Frozinoneom, ali je osvojio bodove. Gosti nisu realizovali jedanaesterac u 50. minutu, kod rezultata 0:0, Donaruma je odbranio udarac Sijana. To su kaznili Pjontek i Suso, pa roso-neri ostaju u igri za četvrto mesto.\nInter je ubedljivo izgubio u Napulju 4:1 i moraće da pobedi u poslednjem kolu, ako želi ponovo u evropsku elitu. Napoli je vodio sa 4:0, golovima Zjelinskog u prvom, te Mertensa i Fabijana Ruiza, koji je dva puta bio strelac, u drugom poluvremenu, da bi Ikardi sa bele tačke ublažio poraz.\nŠampion nije pobedio ni na četvrtoj uzastopnoj utakmici, ali je bar izbegao poraz od odlične Atalante u Torinu. Gosti su vodili golom Ilićića, koji se dobro snašao posle kornera na drugoj stativi, od 33. minuta, a bod za „staru damu“ obezbedio je Mandžukić, deset minuta pre kraja, golom gotovo iz mrtvog ugla. Od dresa Juventusa, ali i fudbala, rastao se Andrea Barzalji, dok se od navijača oprostio i trofejni trener Masimilijano Alegri.\nAtalanta i Inter imaju po 66 bodova, dok je Milan sakupio 65. Roma je zaostala i ima 60 bodova. Lacio je sa 58, ali ima i meč manje odigran, u ponedeljak igra sa Bolonjom.\nAkva 27′, Brigi 65′, Di Lorenco 70′, Kaputo 89′ – Falke 56′\nPjontek 57′, Suso 66′\nMandžukić 80′ – Iličić 33′\nZjelinski 16′, Mertens 61′, Ruiz 71′,79′ – Ikardi 81′(p)


Učenici oborili svetski rekord u brzini zamene guma – Krstarica\nUčenici oborili svetski rekord u brzini zamene guma\nTanjug 21. oktobra 2021. 09:16\nBEČ – Poznati austrijski lanac autoservisa „Lucky Car“, našeg zemljaka Ostoje Matića, ušao je u Ginisovu knjigu svetskih rekorda.\nMatićevi učenici najbrži su na svetu u menjanju sve četiri gume na putničkom automobilu.\nEkipa „Lucky Car-a“ oborila je dosadašnji svetski rekord u menjanju guma koji je bio na 58,43 sekunde.\nNaime, Stefan Kuzmić, Džafar Rasul, Mert Batmaz, Abdula Abdula, Dimitri Lafazanis i Adrian Mandić promenili su sve četiri gume za samo 49,03 sekunde.\nMatić, koji je i sam od učenika zanata postao osnivač firme, kaže da je njegova vizija, koja je osnova kompanije, da se počinje kao učenik, postane šef filijale i kasnije partner franšize sa sopstvenom radionicom „Lucky Car“.\n„Naš recept za borbu protiv nedostatka radne snage, jeste da obučavamo sopstvene mlade i omogućavamo im stalno napredovanje u znanju“, dodao je on.\nDirektor kompanije „Lucky Car“ Mitar Kos objasnio je da je ova firma pre dve godine kupila veliki austrijski lanac „Midas“, koji se bavi mehanikom, kao i zamenom guma.\n„Našoj kompaniji puno znači što smo sada u Ginisovoj knjizi svetskih rekorda, što se u njoj nalaze imena naših učenika. Oni su uspeli da uđu u istoriju. Naš cilj je bio da pokažemo da imamo vrhunski tim, odnosno kakvi su tek naši majstori, kada imamo takve učenike“, objasnio je Kos.\nOn je ukazao da „Lucky Car“ mnogo polaže na radnu snagu, njihovo stalno napredovanje i obrazovanje.\n„Godinama se borimo protiv nedostatka radne snage u našoj privrednoj grani i svake godine privlačimo učenike u našu firmu“, rekao je Kos dodajući da „Lucky Car“ ima puno poverenje u svoje zaposlene, a tako i učenike koji su sada to poverenje i opravdali na najlepši mogući način.\nBiH: Odvojena saopštenja posle sastanka sa Rotom


Početak/Servisne informacije/Sve je spremno na putevima za letnju sezonu\nJovana Miladinović24. juna 2021.\nFoto: JP Srbije\n„Počela je letnja sezona, odnosno sezona godišnjih odmora i saobracaj se intenzivirao. To vidimo prema podacima iz juna meseca do danjašnjeg dana jer kroz naplatne stanice u Srbiji prošlo preko četiri miliona vozila, sto je porast oko 17 odsto u odnosu na prošlu godinu. Svakako najudobniji način putovanja predstavlja ENP. Prednost ovakvog vida naplaćivanja prepoznalo je više od 465.000 ljudi“, saopštila je Nikolina Arbutin, JP Srbije.\nDetaljne informacije o stanju na državnim putevima Republike Srbije u realnom vremenu, možete naći na internet prezentaciji JP „Putevi Srbije“ na https://www.putevi-srbije.rs/index.php/sr/servisne-informacije-all\nJP „Putevi Srbije“ apeluje na sve učesnike u saobraćaju da ne kreću na put tokom najtoplijeg dela dana, prilagode brzinu uslovima na putu, drže bezbedno odstojanje i poštuju saobraćajnu signalizaciju.\nENP JP naplata Putevi Srbije\nSvi naplatni kanali radiće bez pauze. Putevi Srbije spremni za sledeći vikend koji će biti jedan od frekfentnijih\nJoš jedno prodajno mesto za elektronsku naplatu putarine u Nišu


Karadžić: Pravda nije zadovoljena | Transferi\nYou are here: Home Fudbalski Transferi Karadžić: Pravda nije zadovoljena\tMay 23, 2017 1:29 am\nKaradžić: Pravda nije zadovoljena\n“Povodom odluke Arbitražnog suda u Lozani, koju smo primili 10. jula 2015. godine, sa ozbiljnim nemirom moram da konstatujem da pravda nije zadovoljena i da je, smatram, neopravdano jedna strana osuđena, a druga pomilovana. Da li je poruka koja je poslata ovom odlukom za puštanje drona iznad terena za vreme utakmice dobra? Nije! I nikada neću prihvatiti odluku kojom se takvo ponašanje tretira kao “patriotsko”, naveo je Karadžić u izjavi za sajt FSS.\nOn je poručio da je sada svima ponajmanje potrebno da se bavimo provokacijama onih koji prekidaju utakmicu dronom, jer to je gubljenje energije na glupe stvari.\n“Naša je obaveza i jedina ispravna misija da stvorimo ambijent u kojem se bodovima na terenu neće suditi van terena. Uslovi za to poznati su i FSS i državi Srbiji, a osnovni i inicijalni je da se nekolicina huligana i njiihovih nalogodavaca, koji ne vole fudbal, sklone sa terena i oko sportskih terena. Sve dok se budu tolerisala divljanja nalik na ona u Đenovi, a onda i istrčavanje na teren u Beogradu i slični, ceo fudbal će i dalje biti talac običnih izvršilaca bednih nalogodavaca”, dodao je Karadžić.\nPrema njegovim rečima organizatori organizatori i inspiratori huliganskih grupa naneli su ogromnu štetu srpskom sportu i državi Srbiji pozivajući se na to, da su oni “stručnjaci za manipulaciju masama” i da to njima pripada.\n“Očitio je da Evropa ne priznaje huliganstvo i divljanje i ukoliko hitno ne rešimo uzroke nemilih događaja, kako na domaćoj, tako i na međunarodnoj sceni, i klupski i reprezentativni fudbal biće izopšteni iz svih evropskih takmičenja”, zaključio je Karadžić.


Kako do besplatnih fotografija za vaš dizajn :) - Freekomuna\nBilo da govorimo o grafičkom ili web dizajnu, fotografije visokog kvaliteta, najrazličitijih motiva i sadržaja su nam uvek vrlo potrebne\nIako je nekad stvarno lakše jednostvano platiti za fotografiju koja nam baš odgovara i uklapa nam se u ono što smo zamislili, ja ipak još uvek prvo volim da iscrpim izvore besplatih fotografija visokog kvaliteta, slobodnih za svakojaku upotrebu (sem prodaje). Tek ako među tim fotografijama slobodnim za korišćenje ne nađem ono što mi odgovara, pribegnem kupovini fotografije\nEvo nekih sajtova sa super fotografijama koje su poptupno besplatne za korišćenje. Neki od ovih sajtova imaju poprilično velike baze, čak i nude istu fotografiju u različitim formatima\nOvakvih sajtova nikad dosta, pa ako vi znate još neki, podelite sa nama\nRe: Kako do besplatnih fotografija za vaš dizajn :)\nod bb8_droid » Pon Mar 07, 2016 5:02 pm\nSjajno! Odličan izbor svakako, ja sam pored nekih od navedenih često koristio i\nU suštini, s obzirom da mi je to u opisu posla, sa par kolega delim shutterstock nalog, najviše zbog ogromnog izbora celebrity i event fotografija, što je nešto što se retko nalazi na ovim free sajtovima.\nS druge strane, za neke manje potrebe i nekome ko nije full-time dizajner ovakvi sajtovi završavaju posao i štede resurse.\nod Paradox_in_a_Box » Sre Mar 09, 2016 6:20 pm\nUuu super, za 2 od 3 sajta koja si okačio nisam znala da postoje\nod tijanchichitza » Sre Mar 30, 2016 2:01 pm\nHvala za nove izvore\nDanas je Čet Feb 27, 2020 1:22 pm\nPovratak na Grafički dizajn


Kalinić: Ovo nije SDS za kojim smo prije 23 godine krenuli u stvaranje RS – modričaINFO\nHome / IZBORI 2014 / Kalinić: Ovo nije SDS za kojim smo prije 23 godine krenuli u stvaranje RS\nin IZBORI 2014 November 11, 2014 564 Views\nIstočno Sarajevo – Jedan od poslanika prvog saziva Narodne skupštine Republike Srpske Dragan Kalinić izjavio je da je zaprepašten razmjerama političke izdaje na koju su spremni čelnici SDS-a i ostalih stranaka iz Srpske, čiji su zvaničnici u Sarajevu potpisali koalicioni sporazum sa SDA i Demokratskim frontom.\n“Prvi put u istoriji Republike Srpske desilo se da jedna politička grupacija ide u Sarajevo da pravi koaliciju sa SDA zato što to hoće, a ne zato što mora. A hoće zato što im je neko spolja naredio da tako ruše institucije Republike Srpske i one kojima je srpski narod većinski povjerio da budu na čelu tih institucija”, upozorio je Kalinić.\nOn smatra da su predsjednik SDS-a Mladen Bosić i “grupa istomišljenika koju je oko sebe okupio”, stavljanjem potpisa na koalicioni sporazum sa potpredsjednikom SDA Bakirom Izetbegovićem, “zlatnim ljiljanom” Željkom Komšićem i tvorcem Koalicije “Domovina” Emirom Suljagićem, “izdali i sve one koji su na proteklim oktobarskim izborima glasali za SDS”.\n“Ovo nije SDS za kojim smo prije 23 godine krenuli u stvaranje Republike Srpske i njenih institucija. Ovo je jedna ‘iščašena’ grupacija kojoj ništa, osim ličnih interesa, nije sveto. Ovi više liče na neke nove ‘Bogićeviće’, ‘Pejanoviće’ i ‘Lazoviće’, ‘Alijine kooperativne Srbe’, koji su bili i ostali podrška njegovoj lažnoj priči o multietničnoj BiH”, poručio je Kalinić, predsjednik Saveza za demokratsku Srpsku /SzDS/.\nKalinić koaliranje SDS-a sa Izetbegovićem, Komšićem i Suljagićem vidi kao, kako kaže, nastavak provođenja “paklenog plana dijela međunarodne zajednice, čiji je konačan cilj rušenje dejtonske konstrukcije BiH i slom Republike Srpske”.\n“Konture tog plana nazirale su se uoči opštih izbora, a manifestovane su kroz potpisivanje sporazuma takozvanih narodnjačkih partija. Sada se taj plan realizuje kroz saradnju ‘iščašenog’ SDS-a sa političarima koji su mnogo puta do sada javno saopštavali da je rušenje Republike Srpske njihov zadatak i cilj”, navodi Kalinić.\nOn dodaje da je više nego jasno da Izetbegović, Komšić i Suljagić imaju namjeru da svoje ciljeve ostvare putem odluka u zajedničkim institucijama vlasti u Sarajevu.\n“Ovakvo, izvitopereno, odnarođeno, kupljeno i ucijenjeno rukovodstvo SDS-a neće biti u stanju da odbrani ništa, a kamoli Republiku Srpsku i njene institucije. Naprotiv, umjesto slobode i borbe za veću samostalnost Republike Srpske, ova kooperativna interesna grupa izabrala je predaju, doslovno i praktično”, smatra Kalinić.\nOn je pozvao SNSD, DNS i SP da što je moguće brže izaberu novu vladu Republike Srpske i tako zaštite Srpsku od svih budućih nasrtaja novoformirane “probosanske” koalicije.\n“Ovo je trenutak da zaboravimo međusobne svađe i omraze. Ovo je vrijeme kada svi koji žele dobro Republici Srpskoj treba da se okupe oko predsjednika Republike Milorada Dodika i podrže njegove napore da odbrani stabilnost institucija”, smatra Kalinić.\nKalinić SDS 2014-11-11\nTagged with: Kalinić SDS\nPrevious: Bezuslovna ljubav: Samohrana majka dala ćerki bubreg\nNext: Privreda traži isti porez za sve opštine


Odložene tri utakmice u Evrokupu zbog korona virusa - SPORTSKI ŽURNAL\n27 oktobar, 2020 1\nUprava Evrolige odložila je tri utakmice petog kola Evrokupa zbog problema sa sastavima ekipa nastalih usled pandemije korona virusa\nKako se navodi na sajtu Evrokupa, odložena je utakmica Nanter - Bursaspor, koja je trebalo da se igra u Francuskoj. Nanter je tražio odlaganje jer nije mogao da obezbedi minimalnih osam igrača za utakmicu.\nUtakmica Cedeveta Olimpije i Patrasa, koja je trebalo da se igra u sredu, odložena je jer grčki klub ne može da obezbedi osmoricu igrača, posle uvedenog karantina.\nAmerička gimnastičarka zaražena korona virusom uoči OI\nHerison novi igrač Turk Telekoma\npa ocekivano · 27 oktobar, 2020 15:48\nCemu ovo zamaranje ove sezone? I onda ce i Evrokup i Evroligu ponabijati da se cetiri kola odigraju u nedelju dana uz sve obaveze u domacem prvenstvu. Zasto ne urade kao NBA i naprave mehur u jednoj, eventualno dve drzave na kraj proleca kad se sve smiri, a do tada neka svako igra svoje lige? Jos ce se taman ekipe razigrati do tada i bice i bolja kosarka.\nStjepanović bez plasmana u finale trke na 200 metara slobodno na OI\nTreći dan OI: Đoković, Perišić, košarkašice...


Grčka će predložiti raspodelu azilanata unutar EU | EurActiv Srbija\nObjavljeno : 10.01.2014.\t Tweet\nGrčka koja predsedava EU u prvoj polovini ove godine namerava da predloži da se osobe koje traže azil raspodele po zemljama Unije, rekao je grčki ministar za javni red i civilnu zaštitu Nikos Dendijas. To pitanje je kamen spoticanja između članica na jugu i onih na severu EU, a većina zemalja ne želi da menja sadašnje propise koji predviđaju da se zahtev podnosi samo u zemlji u koju je osoba prvo došla. Prema podacima evropske službe za statistiku Eurostat, u EU je u periodu od oktobra 2012. do oktobara 2013. bilo više od od 400.000 zahteva za azil, uključujući i nove zahteve. Najviše zahteva je u tom periodu registrovano u Nemačkoj, a po broju zahteva su prednjačili građani Rusije.\n"Predložićemo da se pokrene rasprava o uveđenju klauzule o raspodeli tražilaca azila i imigranata iz trećih zemalja koji ne mogu da se vrate u domovine", rekao je 9. januara Dendijas na konferenciji za novinare.\nDablinskom regulativom iz 2003. predviđeno je da migranti mogu da traže azil u članici EU u koju su prvo stigli, da njihov zahtev može da se razmatra samo u toj članici u čijoj je nadležnosti i vraćanje migranata u zemlju porekla. Ti propisi treba da spreče seljenje migranata iz članice u članicu, ali i zloupotrebe, odnosno da tražioci azila biraju zemlje sa najvelikodušnijim uslovima ili podnošenja više zahteva.\nNa desetu godišnjicu Dablinske regulative u februaru prošle godine grupe za zaštitu ljudskih prava su upozorile da propisi EU o podnošenju zahteva za azil nisu doneli mnogo dobra ni članicama EU, ni ljudima koji traže utočište. Aktivisti za ljudska prava su upozorili da se zbog primene te regulative azilanti tretiraju kao ljudi "drugog reda", da se porodice razdvajaju i da oni koji uđu u zemlje sa slabom infrastrukturom za izbeglice nemaju gde da odu.\nGrčki ministar je rekao da Turska, sa kojom je EU nedavno sklopila sporazum o readmisiji, ima još mnogo toga da uradi na tom planu. Ankara je tim sporazumom prihvatila obavezu da primi nazad osobe koje su u EU ušle iz Turske a ne ispunjavaju uslove ulaska, boravaka ili nastanjivanja.\nPrema podacima Eurostata, u EU je registrovano 411.340 zahteva za azil, od kojih su 13.535 bili novi zahtevi. U trećem kvartalu 2013. bilo je ukupno 117.800 zahteva za azil, što je povećanje od 13% u odnosu na drugo tromesečje i 31% u odnosu na treći kvartal 2012.\nNajviše zahteva je u periodu oktobar 2012-oktobar 2013. registrovano u Nemačkoj, ukupno 111.545, zatim u Francuskoj 65.125 i Švedskoj 49.640.\nU tom periodu najbrojniji tražioci azila bili su Rusi sa 43.815 zahteva. Slede Sirijci sa 40.470, a građani Srbije su na trećem mestu sa 21.735 zahteva, od kojih je 90% podneto u Nemačkoj.\nNajveći broj tražilaca azila u odnosu na broj stanovnika zabeležen je u trećem tromesečju prošle godine na Malti, oko 3 azilanta na 1.000 stanovnika ili 3.480 na milion stanovnika.\n: Odobren novi sistem kontrole granice EU\n: EK odbijanje izbeglica ocenila nelegalnim\n: EU i Turska potpisale sporazum o readmisiji\n: U Srbiji prošle godine odobrena tri zahteva za azil\n: Srbi treći po broju brakova zbog papira u Nemačkoj


Besplatan pregled za stanovnike ruralnog područja Lučana i Guče – Info LIGA\nBesplatan pregled za stanovnike ruralnog područja Lučana i Guče\nU organizaciji Mesne zajednice Gornji Dubac i Crvenog krsta Lučani lekari i drugo medicinsko osoblje Doma zdravlja Lučani – Guča, obavili su besplatan lekarski pregled za stanovnike Gloga, Gornjeg i Donjeg Dupca, Propljenice i Luka. Meštani su imali na raspolaganju lekare opšte medicine, internistu, pedijatra, stomatologa, ginekologa, neuropsihijatra kao i patronažnu službu. Uprkos lošim vremenskim uslovima pregled i drugu lekarsku pomoć potražilo je 89 stanovnika ovih sela.\nLekari su pored pregleda i određivanja odgovarajuće terapije zaintresovanim korisnicima davali i sezonske vakcine protiv gripa. Ovo je dobar primer pružanja usluga primarne zdravstvene zaštite korisnicima koji nisu u mogućnosti da te usluge koriste u Domu zdravlja u Guči. Vredno je istaći da je naporima lokalne samouprave i Doma zdravlja Lučani ponovo počela sa radom Ambulanta u ovom selu, tako će u buduće meštani moći da potraže pomoć zdravstvene službe, lekara i medicinske sestre, svakog četvrtka u sedmici od 11 do 14 sati.\nKako su nas obavestili predstavnici Crvenog krsta i Doma zdravlja ova praksa se nastavlja i novom akcijom koja će biti organizovana u selu Viča u subotu 11. novembra, ekipi lekara pridružiće se i Kabinet za transfuziju krvi Opšte bolnice iz Čačka, koji će sprovesti akciju dobrovoljnog davalaštva.\nTokom protekle nedelje Crveni krst Lučani bio je organizator dve akcije dobrovoljnog davanja krvi, u Kotraži i Guči, angažovanjem učenika dveju osnovnih škola prikupljeno je 47 jedinica ove dragocene tečnosti.\nTags: besplatni pregledicrveni krstDom zdravljagučalučani\nNext story Odbojkašice Prilika odigrale prvu zvaničnu utakmicu\nPrevious story Put Golijska Reka – Odvraćenica i dalje bez asfaltnog zastora


Grad apeluje na smanjenje cene privatnih vrtića: Obezbeđeno 3.000 subvencija, ali razlika ipak može biti visoka\nVršilac dužnosti sekretara za obrazovanje i dečju zaštitu Slavko Gak apelovao je danas na vlasnike privatnih vrtića u Beogradu da pri određivanju cene boravka dece imaju na umu materijalni položaj roditelja u Srbiji te da ih, ukoliko je moguće, smanje.\n– Grad će nastaviti da refundira deo troškova boravka dece u vrtićima. Na cenu privatnih vrtića ne možemo da utičemo, ali očekujem da ima razumevanja i sa druge strane – rekao je Gak.\nOn je istakao da će ove radne godine Grad Beograd finansirati oko 3.000 novih mesta u privatnim vrtićima refundacijom do 80 odsto ekonomske cene vrtića, što iznosi 22.361,60 dinara po detetu.\nKAKO PREŽIVETI UPIS U VRTIĆE Za 6.881 mesto konkuriše više od 20.000 dece, evo šta sve TREBA DA URADITE\nRešeno 1.015 žalbi za upis u vrtiće, konačne rang liste posle 20. jula\n– Novac za to smo obezbedili i to je politika pomoći građanima Beograda koju planiramo da nastavimo dok god imamo listu čekanja za državne vrtiće. Na ovaj način pomažemo i roditeljima, a podstičemo i privatni sektor – zaključio je Gak.\nGrad Beograd subvencioniše boravak 9.941 deteta u 167 privatnih predškolskih ustanova.\nGak: Do sada nije razmatrano zatvaranje ijednog vrtića u Beogradu zbog korone\nMALOLETNICI DIVLJALI U DVORIŠTU OBDANIŠTA Uništili deset kamera za nadzor\nTAČNO U PONOĆ Počela dezinfekcija beogradskih vrtića nakon glasanja\nNAJMISTERIOZNIJI GROB Na zemunskom groblju davne 1941. sahranjen je JOSIP BROZ\nNadgrobni spomenik u Zemunu, na katoličkom groblju, decenijama unazad obavija veo misterije. Đacima su se davnih dana, za vreme SFRJ-a, pri njegovom pomenu lupale ćuške, a kasnije su se o njemu prepredale razne glasine. Razlog tome je čovek koji počiva ispod njega - Josip Broz.\nAkademci se sledeće nedelje vraćaju u studentske domove\nStudentski domovi u Beogradu, sa ukupno 10.500 mesta, spremni su za povratak studenata koji će se u domove vratiti sledeće sedmice.\nPenzionisani admiral šef opštinske inspekcije\nJovan Grbavac, pored vojne penzije od 108.000 dinara, kao načelnik odeljenja za inspekcijske poslove prima i platu od 80.335 dinara.\nBEZ STRUJE OSTALI ŽARKOVO, BANOVO BRDO, CERAK... Trafostanica bila isključena zbog požara\nNisko rastinje oko trafostanice "Beograd 2" zapalilo se oko 15.50 sati zbog čega je prekinut dovod električne energije u Žarkovu, na Banovom brdu, Makišu, Belim vodama, Ceraku i Železniku, ali je požar ubrzo lokalizovan.


HOTI TVRDI: Tramp me posle potpisivanja sporazuma odveo u sobu i rekao OVO | Novi Centar\nNaslovna Društvo HOTI TVRDI: Tramp me posle potpisivanja sporazuma odveo u sobu i rekao...\nHOTI TVRDI: Tramp me posle potpisivanja sporazuma odveo u sobu i rekao OVO\nPremijer privremenih prištinskih institucija Avdulah Hoti izjavio je večeras da sporazum potpisan u Vašingtonu ne ruši teritorijalni integritet Kosova i da su SAD garant.\n“Na sporazum treba gledati kao na korak ka postizanju konačnog sporazuma. Integritet i suverenitet nisu narušeni,” istakao je Hoti za kosovski javni servis RTK.\nDodao je, međutim, da zahtev prištinske delegacije za uzajamno priznavanje ostaje.\n“Naš stalni zahtev na svakom sastanku jeste da dijalog zatvorimo priznanjem. Trampova administracija tražila je ekonomske dogovore. Trampova posvećenost tom cilju ne može postati jasnija, kada me je odmah nakon sporazuma, 20 minuta kasnije, odveo u kancelariju i potvrdio priznanje koje smo dobili od Izraela”, poručio je Hoti.\nKako prenosi Kosovo onlajn, kosovski premijer je takođe najavio da je u Vašingtonu razgovarao sa Gabrijelom di Belom, šefom misije koja pokriva Prištinu u Međunarodnom monetarnom fondu (MFF), što je opisao kao veoma značajno.\nPrema njegovim rečima, za dve nedelje ministar finansija Hikmete Bajrami će posetiti MMF i Svetsku banku u Vašingtonu kako bi razgovarali o podršci Prištini ove dve važne finansijske institucije.\n“Orijentacija vlade je pokretanje programa saradnje sa MMF-om radi nadgledanja reforme i unapređenja penzijskih i socijalnih davanja, kao i boljeg upravljanja javnim dugom,” istakao je Hoti.\nKako je naveo, taj program sa MMF-om osigurava kredibilitet makro-fiskalnog upravljanja kosovske vlade javnim rashodima u međunarodnim okvirima.\n“Program omogućava podršku za obezbeđivanje finansiranja od Svetske banke, EBRD-a, EIB-a i drugih finansijskih institucija za infrastrukturne, energetske projekte i u vodama koje su deo vladinog razvojnog programa i ekonomskog oporavka,” poručio je Hoti.\nPrethodni članakDETALJI IZ ŽIVOTA ALBANSKOG ČETNIKA I sestra i brat mu žive u Beogradu! Dritanovog brata često možete videti na TV FOTO\nSledeći članakNOVAK ĐOKOVIĆ SE OGLASIO POSLE DISKVALIFIKACIJE: Evo šta je najbolji teniser sveta rekao o linijskom sudiji i US Openu


Rusija očekuje objektivnu ocenu suda u Hagu – Nadlanu.com\nRusija očekuje objektivnu ocenu suda u Hagu\nMOSKVA, 10. decembra 2009. (Beta) - Rusija je uverena da će Međunarodni sud pravde u Hagu, koji razmatra legalnost samoproglašenja nezavisnosti Kosova, doneti objektivnu odluku, izjavio je u četvrtak zvanični predstavnik Ministarstva spoljnih poslova Andrej Nesterenko.\n"Uvereni smo da će sud argumentima svih učesnika procesa dati potrebnu ocenu i doneti konsultativni zaključak koji će postati važan putokaz u utvrđivanju vladavine prava u međunarodnim odnosima", rekao je Nesterenko na konferenciji za štampu u Moskvi.\nOn je podsetio da je u procesu u Hagu Rusija iznela stav da jednostrano proglašenje nezavisnosti Kosova ne odgovara međunarodnom pravu i da grubo krši rezoluciju 1244 Saveta bezbednosti UN. Rusija je navela i da je prekršen osnovni princip međunarodnog prava - princip teritorijalne celovitosti države, upisan i u rezoluciju 1244, dodao je on.\nNesterenko je protumačio da SAD, Velika Britanija, Francuska, Nemačka i druge evropske država, shvativši da mađunarodno pravo nije na njihovoj strani, žele ili da dokažu da ono ne reguliše pitanje proglašenja nezavisnosti, ili da predstave kosovski problem kao jedinstven.


Novi prioriteti u pregovorima o članstvu u EU | EurActiv Srbija\nNovi prioriteti u pregovorima o članstvu u EU\nPaket proširenja Evropske komisije Srbiji nije doneo samo preporuku za status kandidata, već i smernice za dalji napredak ka EU i informacije o tome šta su novi prioriteti Unije u pridruživanju potencijalnih članica. Naime, u izlaganju o napretku zemalja koje teže članstvu u EU, evropski komesar za proširenje Štefan File naglasio je da Komisija planira da u pregovore o pristupanju, koji su i do sada bili najzahtevnija etapa pridruživanja, uvede izvesne novine.\nPoglavlja 23 i 24, koja se odnose na osnovna prava, pravosudne reforme, vladavinu zakona i bezbednost, otvaraće se na početku tog višegodišnjeg procesa, a zatvarati na kraju. Cilj toga je, kako je naveo File, da se omogući stalna interakcija između članica, Komisije i kandidata i da se u potpunosti ispune uslovi.\nTime bi trebalo da se odgovori i na prvi izazov koji je Komisija izdvojila u svojoj strategiji proširenja - fokusiranje na vladavinu prava i reformu javne administracije.\nTa novina će prvi put biti primenjena na Crnu Goru, koja je 12. oktobra dobila preporuku Komisije za otvaranje pregovora, a do kraja godine bi trebalo da dobije i potvrdu zemalja članica.\nRazloge takve promene nije teško otkriti, budući da se u tim oblastima često zapažaju manjkavosti u zemljama koje pristupaju EU. U strategiji se navodi da je novi pristup osmišljen zahvaljujući iskustvu sa Hrvatskom, da bi se unapredio proces pregovora u korist kandidata.\nKada je reč o Srbiji, ta poglavlja su u Mišljenju Komisije svrstana među oblasti u kojima će Srbija morati da uloži najveće napore da bi se usaglasila sa standardima EU.\nU ta dva poglavlja spadaju i neki od posebnih prioriteta Komisije u oblasti proširenja, kao što je sloboda izražavanja. Mediji su "značajniji izazov nego ranije", kazao je File, dodavši da je u izveštajima o napretku ka EU dat veliki značaj medijima u skladu sa zaključcima Spik ap (Speak Up) konferencije o stanju medija na Zapadnom Balkanu. U Analitičkom izveštaju o Srbiji navodi s da je "medijski pejzaž raznovrstan i pluralistički", ali da su problem nasilje i pretnje novinarima, kao i nedovoljna ekonomska održivost i finansijska medija, dominacija malo broja oglašivača i nedovoljna nezavisnost Republičke radiodifuzne agencije.\nUnapređenje vladavine prava i javne administracije podrazumeva i otklanjanje drugih slabih tački regiona, poput borbe protiv korupcije i organizovanog kriminala i efikasnog pravosuđa.\nU fokusu Komisije je, kako je naveo File, i poboljšanje saradnje u regionu. Pridruživanje EU ne treba da bude "zatočenik" bilateralnih odnosa, kazao je File. U strategiji se navodi da se bilateralni problemi moraju rešavati što pre u procesu proširenja na dobronameran način.\nPrimera kočenja evropskih integracija zbog bilateralnih problema bilo je i u ovom paketu proširenja. Makedonija je još jednom dobila preporuku za otpočinjanje pristupnih pregovora, ali se za sada ne nazire mogućnost da oni i počnu zbog spora oko imena sa Grčkom.\nEU, takođe, kako je poručio sam File, ne želi da "uveze" problem odnosa Srbije i Kosova, pa će odnosi morati da se normalizuju pre pristupanja Srbije. Komisija međutim, kako je naveo, to ne očekuje preko noći, ali se neće čekati ni kraj procesa pristupanja.\nKako je File kazao, proritet je i održivi razvoj, budući da nove članice treba da se približe ciljevima predviđenim strategijom Evropa 2020. To je za Srbiju svakako veliki izazov, kao uostalom i za same članice EU, budući da je reč o unapređenju standarda u celom društvu i privredi - smanjenje siromaštva, povećanje stope zaposlenosti, unapređenje ekoloških standarda poput smanjenja potrošnje energije i zagađenja ugljen dioksidom i povećanje udela obnovljivih izvora u energetskoj potrošnji.\nKao posebna pitanja u strategiji navedene su održive javne finansije, sprovođenje Akta o malim preduzećima EU, ulaganje u istraživanje i inovacije, borba protiv klimatskih promena, koja nije dovoljna na Zapadnom Balkanu, kao i poboljšanje sistema obrazovanja kako bi kvalifikacije odgovarale potrebama na tržištu rada.\nFile je ukazao i na značaj unapređenja transportne i energetske mreže, jer su one od ključnog značaja za budući ekonomski razvoj, pa su uvrštene među prioritete Komisije.\nSrbija je i na tom planu u ovom izveštaju dobila "opomenu" da su ulaganja u energetiku i transport nedovoljna, pa se prenosna mreža za struju već koristi maksimalnim kapacitetom, izgradnja puteva napreduje sporo, a železnica je zanemarena u investicijama.\nKomisija je u strategiji proširenja takođe pozvala na rešavanje problema učešća Kosova u Transportnoj zajednici Zapadnog Balkana o kojoj se pregovara od 2008. godine kako bi se ugovor o njenom osnivanju i potpisao.


Značaj brendova FAG i INA i njihovo spajanje u jednu firmu :: E-LAGER\nSada zamislite samo koliko jedna kompanija može biti jaka na tržištu kada je pored saradnje sa drugim firmama, već sazdana od dva značajna brenda. Tipičan primer je ,,Šefler grupa“ iz oblasti industrije ležajeva, koju su osnovala tri renomirana brenda – FAG, INA i LuK, a o kojima ćemo danas upravo i govoriti. Reći ćemo nešto više o njihovom nastanku, razvoju, koliko su kvalitetni ina/fag lezajevi i druge zanimljive činjenice o istima.\nAli na samom početku predstavićemo ,,Šefler grupu“ – kako su je pomenuti brendovi izgradili i učinili pravim svetskim liderom u oblasti industrijskih ležajeva.\nČime se bavi ,,Schaeffler gruppe“ i kako je nastala?\nFirme INA, FAG i LuК decenijama su se razvijale svojim putanjama, nezavisno jedna od druge, a svaka sa specifičnom stručnošću u različitim oblastima. Ono što je zanimljivo jeste to što su se ova tri brenda vremenom ujedinila, te danas čine deo ,,Schaeffler gruppe“ – kompanija koja sa pomenutim brendovima pažljivo razvija proizvode, namenjene za implementaciju u mašinama, vozilima, opremi, a ono po čemu se firma, između ostalog, ističe jeste prodaja lezajeva.\nZa ,,Schaeffler gruppe“ možemo reći da je jedna velika prodavnica lezajeva i drugih proizvoda, specijalno namenjenih za primenu u različitim oblastima, kao što su automobilska, prehrambena, a od velikog značaja su za primenu u avijaciji i aeronautici.\nEfikasno poslujući u mnogobrojnim državama i postepeno stičući zasluženi autoritet na tržištu, ova kompanija danas predstavlja vodećeg proizvođača ležajeva na globalnom nivou. Sa preko 76.000 zaposlenih širom sveta, ona je jedna od najvećih nemačkih i evropskih industrijskih kompanija u porodičnom vlasništvu. Impozantna je činjenica da ima 180 lokacija u preko 50 zemalja, te tako i svetsku mrežu proizvodnih lokacija, razvojno-istraživačkih postrojenja, prodajnih kompanija, projektantskih kancelarija i centara za obuku.\nSpomenuli smo da je u pitanju porodično vlasništvo, a sve je počelo od dva brata – Dr Vilhelma i dr inžinjera Georga Šeflera i njihove odluke da osnuju Industriu GmbH u Hercogenaurahu, tokom 50-tih godina prošlog veka. Dok je prvi od njih dvojice bio fokusiran na proizvodnju tekstila, drugi je važio za neumornog pronalazača, te je tako razvio svoj patent: igličasti valjkasti ležaji sa kavezom iliti lageri. Prodaja ovog proizvoda je u tom trenutku bila nemoguća, dok nije prihvaćen kao patent tokom 1950-te godine.\nPrekretnice na putu do osnivanja ,,Šefler grupe“\nBudući da je put do razvitka ove firme bio dug i mogli bismo u nedogleg pisati o njenoj istoriji, odlučili smo u nastavku istaći one najvažnije godine, koje su bile prekretnice, na putu od Industrie GmbH (koja je postavila kamen temeljac brendu INA-e pre 75 godina) do današnje porodične kompanije koja je javno kotirana, i za koju su glavna asocijacija lageri (prodaja lezajeva).\nTokom 1951, dr Georg Šefler je razvio inovativni igličasti ležaj sa kaveznim sklopom, koji je označio revoluciju u oblasti industrije ležajeva i pomogao INA-i da se visoko pozicionira na tržištu tehnologije. A sama zanimljivost se veže za ime brenda. Naime, INA kombinuje prvo slovo naziva kompanije „Industrieverk (Schaeffler o.H.G.)“ sa prvim dvama slovima nemačke reči za „igličasti valjkasti ležaj“, koja glase „Immer Neue (Aufgaben)“ ili ti na srpskom – uvek novi zadaci. Tada se INA značajno razvila kao brend, ali je i često korišćena alternativa zvaničnom imenu kompanije. Danas se i dalje nalazi na čelu firme, nastavljajući da razvija proizvode, koji ne samo da su visoko-kvalitetni, već i isplativi po kupce.\nIako jedan od braće, Dr Georg Šafler, nikada nije studirao inženjering, njegove ideje dovele su do globalnog tehnološkog lidera – kompanije, koja je ljudima poznata kao prodavnica lezajeva ili su im lageri/prodaja lezajeva prva asocijacija na ovaj brend. Upravljajući poslovanjem 5 decenija, Georg Šafler je stalno preispitivao ideje i uvek je tražio nešto novo, što nas dovodi do slogana „Uvek novi zadaci“, a koji je karakterističan za celokupno poslovanje, bilo da su u pitanju novi projekti ili poslovi koji se tiču proizvoda (Ina lezajevi,) njihovog razvitka i proizvodnje. Uvek se težilo ka novim zadacima, a što je ostalo i dan-danas kao vodilja ove firme.\nNakon Georgove smrti tokom 1996. godine, njegova udovica Marija-Elizabeta i njihov sin Georg F. V. Šefler preuzeli su odgovornost i našli se na čelu brenda INA, koji je u to vreme bio globalni igrač sa oko 20.000 zaposlenih. Otprilike na prelazu u novi milenijum, Marija-Elizabeta i njen sin započeli su brojne inicijative za povećanje stručnosti i obima kompanije kao tehnološkog partnera i težili da INA lezajevi i drugi proizvodi steknu još veću popularnost na tržištu, te tako postanu glavna ,,prodavnica“ lezajeva i brojne opreme za mašine iz raznih oblasti.\nPar godina kasnije, tačnije 1999-te, LuК je u potpunosti integrisan u kompaniju Šeflerovih, a preuzimanje FAG-a usledilo je 2001. godine, čime je ,,Šefler Grupa“ postao drugi najveći svetski proizvođač, kada je u pitanju kotrljajuci lezaj.\nS druge strane, FAG svoje poreklo duguje biciklu. Naime, kuglični elementi korišćeni u ležajevima za bicikle prvobitno su bili ručno izrađivani, ali je 1883. godine Fridrih Fišer izumeo mašinu za pravljenje kuglica koja je omogućila da budu visoko precizni kuglicni lezajevi – cena im se u tom periodu razlikovala od ove današnje, ali je tada, kao i sada, zavisila od modela i tipa lagera.\nTrenutak osnivanja ,,Schaeffler gruppe“\nI konačno dolazimo do same godine nastanka ,,Schaeffler gruppe“, a to je kraj 2002-te. Tada su INA, LuК i FAG odlučili da se ujedine i formiraju ovu kompaniju, pod motom „Zajedno pokrećemo svet“. Važno je spomenuti da se njihovi ležajevi odlikuju značajnim rezervnim kapacitetom i nižim troškovima zbog dužeg veka trajanja i manjom potrošnjom energije, što je svakako dobro imati u vidu prilikom planiranja njihove kupovine.\nOd trenutna osnivanja, pomenuta firma kreće uzlaznom putanjom, konstantno težeći da pruži samo najbolji kvalitet svojoj publici. Raspolaže raznim vrstama lagera, koji bi vam mogli zatrebati za određenu mašinu u svom domaćinstvu ili auto.\nBilo da vam je potreban kotrljajuci lezaj ili ipak kuglicni lezajevi – cena ovih proizvoda je povoljna, kvalitet zagarantovan, dok kompletnu ponudu INA i FAG lezajeva možete otkriti na našem sajtu, gde vam je dostupan katalog lezajeva sa dimenzijama, radi lakšeg pronalaska onog adekvatnog.\nIako je poslovanje kompanije Šeflerovih prenošeno s kolena na kolena, moto svih članova je ostao isti – fokus na viziju da kompanija postane najkvalitetniji i renomiran dobavljač, kako u automobilskoj, tako i mnogim drugim industrijama.\nVrhunski Fag ležajevi\nFAG je decenijama jedan od vodećih brendova u industriji ležajeva u svetu i zalaže se za kvalitet i inovacije. Kao što smo spomenuli, njegova matična kompanija ,,Schaeffler gruppe“ sa sedištem u Nemačkoj, jeste integrisani dobavljač ležajeva, koji se koriste u automobilskoj i drugim industrijama. Zapravo, FAG lezajevi se upotrebljavaju širom sveta, a zanimljiva je činjenica da se isporučuju NASA-i za aplikacije spejs šatlova, kao i Evropskom konzorcijumu, koji proizvodi svetski poznate avione ,,Airbus“. Pored ležajeva, kompanija proizvodi i sopstvenu liniju visoko-kvalitetnih industrijskih maziva poznatih kao ,,Arcanol“.\nSvetski lider na tržištu – INA ležajevi\nS druge strane, tu je i INA – još jedan brend ,,Šefler Grupe“, koji zajednom sa FAG-om obezbeđuje kotrljajuće/klizne ležajeve i linearne sisteme, kao i razne druge precizne komponente za automobilsku industriju za motore, menjače i pogonske sisteme širom sveta. Već 60 godina, INA lezajevi su ključni u kreativnim aplikativnim rešenjima, nudeći vrhunsku inženjersku i proizvodnu stručnost svojim kupcima.\nTrenutno, INA broji preko 63 proizvodna pogona širom sveta, što ovom brendu omogućava da zadrži svoju konkurentsku prednost u industriji ležajeva i na globalnom tržištu.\nKatalog lezajeva sa dimenzijama\nOvde na E-lageru dostupan vam je katalog lezajeva sa dimenzijama, a kog, između ostalih poznatih brendova, čine i FGA i INA proizvodi, poput:\n• FAG/INA cilindrično valjkasti ležajevi – vitalni su deo mnogih mašina i alata u industriji\n• FAG/INA kuglični lezajevi – jesu jedan od najčešćih tipova ležajeva za upotrebu u raznim mehaničkim operacijama\n• FAG/INA igličasti ležajevi – koriste se za kao oslonac alatnim mašinama, ali i kod vratila električnih uređaja.\nSamo koristite pretraživač na vrhu stranice da biste pronašli određeni brend ležaja ili delove prema broju artikla. A možete i nas kontaktirati i dozvoliti nam da određeni proizvod pronađemo za vas.\nIako su uglavnom manjih dimenzija, od njih nekada zavisi da li ćete uspeti da pokrene svoj auto i stignete na posao ili možda uključite određenu mašinu u svom domu. Oni zapravo pokreću svet.\nIz tog razloga, neka vam pri izboru ležajeva, kvalitet uvek bude na vrhu liste prioriteta. Pored pružanja odličnih performansi, nemoguće je ne uzeti u obzir i iznos proizvoda. Bilo da vas zanimaju valjkasti ili kuglicni lezajevi, cena će verovatno biti među prvim faktorima koje ćete razmotriti.\nStoga, ako ste zainteresovani da kupite kvalitetne, ali istovremeno i povoljne ležajeve, pogledajte našu ponudu, u okviru koje se nalaze oni, koji su po veoma pristupačnim cenama. Takođe nudimo i fleksibilne opcije plaćanja, jer se trudimo da u potpunosti izađemo u susret svojim kupcima.\nPružamo vam bogat asortiman proizvoda, te verujemo da ćete pronaći ono što vam treba. Bilo da vam je potrebno više informacija o našim artiklima ili uslugama, ne ustručavajte se da nas kontaktirate na mejl: office@e-lager.rs ili tel: +381 66 5744 628, a naš tim će vam pružiti odgovore na sva pitanja koja vas zanimaju.


Sektor za evropske integracije i međunarodne projekte\nSektor za međunarodnu pravnu pomoć\nSektor za međunarodnu saradnju i strateško planiranje\nKabinet ministra obavlja savetodavne i protokolarne poslove, poslove za odnose sa javnošću i druge poslove od značaja za rad ministra.\nU kabinetu se detaljno planiraju, pripremaju i prati realizacija aktivnosti ministra (i državnih sekretara) kako na unutrašnjem, tako i međunarodnom planu. Reč je o aktivnostima koje obuhvataju zvanične prijeme i radne sastanke sa domaćim i stranim zvaničnicima, učešće ministra (i državnih sekretara) u svojstvu šefa državne delegacije i delegacija Ministarstva na međunarodnim skupovima (sednicama, konferencijama, itd.) u zemlji i inostranstvu, kao i prateće bilateralne susrete na marginama tih skupova. Praćenje i analiziranje dokumenata relevantnih za proces pripreme (prateća dokumentacija, važeći normativni akti, objavljeni izveštaji, članci u novinama i na internetu, itd.), kao i sastavljanje i arhiviranje beleški, zapisnika i izveštaja sa realizovanih skupova, ali i priprema stručnog mišljenja na izveštaje drugih činilaca vezane za aktivnosti ministra (i državnih sekretara) u zemlji i inostranstvu deo su poslova za koje su zadužena lica zaposlena u kabinetu.\nU kabinetu se obrađuju dopisi trećih lica upućenih ministru (i državnim sekretarima) i neguje i dalje razvija široka mreža relevantnih kontakata u zemlji i inostranstvu u cilju uspešne realizacije aktivnosti ministra (i državnih sekretara) i dostizanja strateških ciljeva Ministarstva. U tom kontekstu održava se i pospešuje svrsishodna saradnja sa relevantnim resornim ministarstvima, posebnim organizacijama, službama Vlade, kabinetom predsednika i potpredsednika Vlade, sa jedne, i članovima diplomatskog kora, istaknutim predstavnicima međunarodnih institucija i organizacija aktivnih u Republici Srbiji (kao što su Savet Evrope i OEBS) i donatorske zajednice, sa druge strane.\nU domenu odnosa sa javnošću priprema se i realizuje platforma za informisanje predstavnika medija i najšire javnosti o aktivnostima ministra (i državnih sekretara), kao i promovisanje rezultata rada Ministarstva sa stanovišta Zakonom utvrđenog delokruga. Sa zainteresovanim stranama u zemlji i inostranstvu komunicira se na dnevnoj osnovi direktno (usmenim i pisanim putem), objavljivanjem na sajtu Ministarstva aktuelnih informacija, podataka i usvojenih zakonskih propisa za koje je Ministarstvo nadležno ili kroz organizovanje intervjua za predstavnike medija i iniciranje i održavanje konferencija za novinare.\nTelefon: 011 7858 000\nRukovodilac: Šef Kabineta Marijana Savić Simić


NEĆEMO STATI NA OVOME, NASTAVIĆEMO DALJE: Ovo smo želeli kada smo počeli da menjamo zemlju! (FOTO) | Happy BSC portal\nNEĆEMO STATI NA OVOME, NASTAVIĆEMO DALJE: Ovo smo želeli kada smo počeli da menjamo zemlju! (FOTO)\n- Sve to pokazuje i to koliko smo uspeli sebe da promenimo i napredujemo, da napravimo mestu u kome vredi živeti i doći.\n- Dođite, vratite se da budemo uspešniji od zemalja u koje ste otišli i da ostvarimo zajednički ''srpski san.\nCeo istočni krak Koridora 10 ka Bugarskoj svečano je otvoren za saobraćaj, čime je i zvanično obeležen završetak kompletne izgradnje Koridora 10 u Srbiji, čija je trasa sada u potpunosti povezana sa šest traka autoputa, od hrvatske i mađarske granice do Makedonije i Bugarske.


KNIN - Početkom oktobra humanitarna organizacija Srbi za Srbe izvršila je novu isporuku pomoći za buduću multifunkcionalnu biblioteku „Dositej Obradović“, koja će se nalaziti u nekadašnjoj osnovnoj školi u Riđanu, na Dalmatinskom Kosovu, nedaleko od Knina. Projekat koji vodi udruženje „Žene Kosovske doline“ se privodi kraju i očekuje se uskoro potpuno puštanje u rad, kako internet centra, tako i biblioteke. U sklopu poslednje pošiljke isporučeno je 7 monitora i 3 kompjutera neophodnih za rad internet centra, kao i još oko 70 novih naslova knjiga kojima smo kompletirali glavni deo pomoći ovom bitnom projektu za srpsku zajednicu sa tih prostora.\nU Humanitarnoj organizaciji Srbi za Srbe smatraju da je ovaj projekat od velikog značaja za naš narod, prevashodno za najmlađe, i nastaviće da prate razvoj celokupnog projekta i da po potrebi ponovo izađu u susret isporukom potrebnih stvari. U organizaciji se zahvaljuju još jednom na angažovanju prijatelju organizacije gospodinu Banetu Kojiću i njegovim saradnicima, koji su u velikoj meri zaslužni za prikupljanje do sad poslate pomoći.


Početna > Događaji > Konferencija: Globalno mentalno zdravlje > Organizatori\nIMHCN je međunarodna nevladina organizacija koju su osnovale organizacije koje se bave mentalnim zdravljem i pojedinci koji su razvili službe s dobrom praksom bavljenja mentalnim zdravljem, zasnovanu na celovitom sistemskom pristupu. Njeni članovi su stručnjaci, menadžeri, korisnici i osobe koje utiču na formiranje javnog mnjenja, a aktivni su u različitim zemljama.\nSvrha Mreže je povezivanje mesta gde su uspešno razvijene kvalitetne službe za zaštitu mentalnog zdravlja s mestima gde je u toku proces implementacije. Na osnovu saradnje i stalnog učenja, organizacije i pojedinci mogu da koriste međusobna iskustva.\nNaša vizija je svet u kome se poštuju i cene razlike među ljudima, što bi omogućilo da osobe koji imaju probleme u domenu mentalnog zdravlja, uz odgovarajuću podršku, vode ispunjene i produktivne živote, koriste svoje snage za doprinos i obogaćenje našeg društva kao punopravni građani.\nMisija IMHCN-a je da prikupi od svojih članova i razume iskustva i znanja o dobroj praksi zaštite mentalnog zdravlja u zajednici, a zatim da taj bogati resurs podeli s drugima. Mi se takođe bavimo promovisanjem i zalaganjem za prava osoba s problemima u oblasti mentalnog zdravlja.\nIAN - Međunarodna mreža pomoći kao deo IMHCN deli misiju i viziju Mreže i kroz ostvarenje svojih aktivnosti u regionu aktivno doprinosi promociji mentalnog zdravlja i zaštiti ljudskih prava.\nMisija IANa je da podržava osobe čija se ljudska prava krše i druge marginalizovane i ranjive grupe da razviju svoje potencijale za život u miru dostojan čoveka.


Energyobserver - EVROPSKI SUD ZA LJUDSKA PRAVA ODUSTAO OD PRIVREMENE MERE PROTIV SRBIJE\nPosle odluke Evropskog suda za ljudska prava da odustane od izricanja privremene mere protiv Srbije, Inicijativa za socijalna i ekonomska prava A11 ponovo se obratila lokalnim vlastima i zatražila hitno obezbeđivanje vode i preduzimanje mera za suzbijanje korona virusa u neformalnom romskom naselju "Čukarička šuma", saopštila je ta nevladina organizacija.\nInicijativa A11 je prethodno Evropskom sudu za ljudska prava u Strazburu podnela zahtev za pokretanje postupka zbog, kako se navodi, "alarmantnog stanja" u tom beogradskom naselju u kojem živi više od 300 raseljenih Roma i Romkinja, pošto nadležni organi Srbije i Grada Beograda do sada "nisu preduzeli niti jedan korak".\nSledeći stav Suda, Inicijativa A11 je 25. aprila podnela nove zahteve za pružanje hitne humanitarne pomoći i preduzimanje mera protiv širenja korona virusa u naselju "Čukarička šuma" nadležnim organima: Sekretarijatu za socijalnu zaštitu grada Beograda, Odeljenju Čukarica Gradskog centra za socijalni rad i Štabu za vanredne situacije Gradske opštine Čukarica.\n"Nadamo se da će ovi lokalni organi vlasti sada, pošto je i Strazbur saznao da u Beogradu žive ljudi bez pijaće vode u uslovima pandemijske krize, organizovati makar postavljanje cisterne sa čistom vodom, što je bio jedan od ključnih zahteva od početka izbijanja krize", navela je Inicijativa A11.\nTa nevladina organizacija je dodala da je zahtev za pokretanje postupka prim Evropskom sudom za ljudska prava podnela posle višenedeljnih pokušaja da podstakne Vladu Srbije i druge nadležne institucije da reaguju na stanje u romskim naseljima.\n"Iako je Srbija u odgovorima Evropskom sudu objasnila da 'razume težinu situacije u kojoj se nalaze Romi u ovom naselju', niko od nadležnih gradskih i opštinskih vlasti još im se nije ni obratio, a kamoli posetio ili dopremio pomoć", piše u saopštenju.\nInicijativa A11, kako se navodi, ne bi ni pokretala postupak pred Sudom da je Srbija odlučila da u naselju "Čukarička šuma" postavi bar cisternu sa pijaćom vodom, kakve se redovno postavljaju na javnim mestima kada su u Beogradu visoke temperature.\n"Smatramo da će eventualno odugovlačenje sa postupanjem po podnetim zahtevima biti jasan signal odnosa nadležnih prema Romima. Nastavićemo da pratimo postupanje nadležnih povodom situacije u ovom naselju na ivici humanitarne katastrofe i preduzimaćemo sve raspoložive pravne lekove tim povodom", dodaje se u saopštenju.


BiH dobija prvu tranšu od 250 miliona evra - Leutar.net\n7. aprila 2021. LEUTAR Bosna i Hercegovina, Vijesti 0\nBRISEL, SARAJEVO, BANJALUKA – BiH bi sutra trebalo da ratifikuje sporazum s EU o dobijanju prve polovine od 250 miliona evra makrofinansijske pomoći za suzbijanje posljedica kovida, saznaju „Nezavisne“.\n„Isplata makrofinansijske pomoći će biti izvršena u dvije tranše. Prva tranša nema uslova, a biće isplaćena nakon što BiH završi proces ratifikacije potpisanog Memoranduma o razumijevanju i Sporazuma o zajmu, koji je još u toku. Isplata druge tranše ovisi od niza uslova koje BiH treba da ispuni. Uslovi su navedeni u Memorandumu o razumijevanju i uključuju mjere politika u oblastima ekonomskog upravljanja i izgradnje institucija, stabilnosti finansijskog sektora, transparentnosti i borbi protiv korupcije, te boljeg funkcionisanja tržišta rada. Druga tranša može biti isplaćena najranije tri mjeseca nakon prve, ali najkasnije u roku od jedne godine nakon ratifikacije“, objašnjeno je „Nezavisnim“ u Kancelariji Johana Zatlera, šefa Delegacije i specijalnog predstavnika EU u BiH.\nU Ministarstvu finansija RS za „Nezavisne“ kažu da je RS potpisala memorandum i Sporazum o zajmu za makrofinansijsku pomoć EU, ali da procedura još nije završena u Domu naroda BiH. Ističu da će, uprkos kašnjenju, RS održati stabilnost i nastaviti podršku zdravstvenom sektoru kroz alternativne načine finansiranja.\n„U 2021. godini predviđena su podsticajna sredstva za povećanje plata radnika, sufinansiranje investicionih ulaganja, obezbjeđivanje povoljnih kreditnih sredstava kroz različite programe Vlade RS, uključujući Investiciono-razvojnu banku i Garantni program RS“, pojasnili su oni.\nInače, BiH je bila među zadnjim zemljama u regionu i evropskom susjedstvu kojima je EU polovinom prošle godine odobrila ukupno tri milijarde evra makrofinansijske pomoći, koje su potpisale memorandum. Prije nas, to su učinili Albanija, Crna Gora, Kosovo, Sjeverna Makedonija, Moldavija, Gruzija, Ukrajina i Jordan. Albanija je prije nekoliko dana povukla 90 od ukupno 180 miliona evra koliko joj je odobreno, jer je ispunila potrebne uslove.\nBiH je ukupno dobila oko 330 miliona evra, od čega je oko 80 miliona u vidu grantova, a ostatak, odnosno prva tranša od navedenih 250 miliona evra, biće isplaćena u narednom periodu. Od ovih 80 miliona evra, više od sedam miliona je podijeljeno u vidu opreme za zdravstveni sektor u BiH, a nedavno su u BiH stigle i prve pošiljke vakcina iz Kovaks mehanizma. EU je raznim ustanovama u BiH do sada dostavila više desetina respiratora, rendgen aparata, EKG opreme, kao i maske, testove i drugu opremu.


Budi i ti jedan od preko 2000 volontera koji će pomoći da Evropske univerzitetske igre 2020 u Beogradu budu najbolje do sad! - Infostud | NajStudent.com\nNe propustite ovu priliku da učestvujete u stvaranju istorije Europskih univerzitetskih igara kroz dobrovoljan rad na ovom najvećem evropskom studentskom takmičenju.\nUčestvovanje u međunarodnom događaju koji okuplja oko 6000 takmičara sa više od 500 evropskih univerziteta iz 40 država ti donosi priliku da ostvariš kontakt sa ljudima iz celog sveta.\nOvaj projekat je odličan način za upoznavanje novih prijatelja i stvaranje kontakata sa stotinama mladih ljudi, ali i iskusnih profesionalaca.\nOdabrani volonteri imaće mogućnost učestvovanja na edukacijama i obuci pripremljenim posebno za ovaj projekat.


Izmedju dve vatre, pardon, gasa: Angela Merkel u Sočiju - Ekonomske Vesti\nIzmedju dve vatre, pardon, gasa: Angela Merkel u Sočiju\n18. maj. 2018 18. maj. 2018 Andrija Matić 0 Comments\nNemačku kancelarku Angelu Merkel u Sočiju je ruski predsednik Vladimir Putin upravo dočekao s buketom belih ruža.\nOčekuje se da glavna tema njihovog razgovora bude gasovod Severni tok 2 oko koga je poslednjih dana trajala uzrujana globalna aktivnost.\nVolstrit džornal je objavio da je američki predsednik Donald Tramp, tokom njihovog nedavnog susreta, direktno vršio pritisak na nemačku kancelarku Angelu Merkel da se Nemačka više orijentiše na tečni američki gas.\nPrema informacijama evropskih medija, EU je ponudila da poveća uvoz američkog gasa u zamenu za odustajanje Amerike od povećanja carina na čelik i aluminijum.\nJuče je u Stokholmu boravio američki državni sekretar Majk Pompeo koji je s švedskom ministarkom inostranih poslova Margit Valstrem razmatrao „opasnosti“ koje gasovod Severni tok 2 predstavlja za evropsku energetsku bezbednost.\nKompanija Nord Stream 2 AG saopštila je ranije da postupak dobijanja potrebnih dozvola u Rusiji, Švedskoj i Danskoj teče po planu.\nNa američko neraspoloženje prema gasovodu Severni tok 2, koje ni slučajno nije od juče, dosta oštro je odgovoreno iz Nemačke.\nPeter Altmajer je izjavio da obustava gradnje Severnog toka 2 ne garantuje da će biti povećana prodaja američkog tečnog gasa budući da bi taj gas bio skuplji od gasa koji stiže gasovodima.\nKako prenose ruski mediji informaciju Rojtersa, Altmajer je rekao da su „SAD naši prijatelji i partneri, ali mi hoćemo da zaštitimo naše zajedničke vrednosti“ i ako SAD „budu na prvo mesto stavljale svoje ekonomske interese, i Evropa će svoje“.\nKompanija Nord Stream 2 AG je saopštila da je počela pripreme za gradnju gasovoda Severni tok 2 u Grajfsvaldskom zalivu, a u skladu sa odobrenjima koje su nadležni organi Štralzunda izdali 31. januara 2018. godine. Ranije Nemački savez za zaštitu prirode najavio pokretanje sudskog postupka da se gradnja gasovoda kroz ovaj zaliv spreči zbog ekoloških šteta koje će, kako oni tvrde, naneti.\n← Tramp: Sastanak s Kimom će se održati, a ako se ne održi…\nMerkel i Putin uveravaju: Severni tok 2 isključivo komercijalni projekat →


Cvetinović otpao, Partizan se okrenuo staroj meti? - Sportske.net\nCvetinović otpao, Partizan se okrenuo staroj meti?\nFudbalski klub Partizan ostao je bez željenog pojačanja na poziciji štopera, a izvori bliski crno-belima tvrde da su se u Humskoj okrenuli staroj meti.\nBalažic: "Ponovo sam fudbalski rođen"Prvi peh za Partizan - Gogua povredio Đurđića'Grobari', stiže vam Leonardo!Trener Partizana: ''Sve se može promeniti za samo 5 minuta...''Iliev potvrdio lošu vest, da li se Tomić sada kaje?\nSportski direktor fudbalskog kluba Partizan Ivica Iliev u sredu je "priznao poraz" i konstatovao da crno-beli neće uspeti da angažuju Dušana Cvetinovića uprkos naporima koji su uloženi da se defanzivac Lensa dovede u Humsku.\nLogično, iz Humske su poručili da nastavljaju potragu za kvalitetnim štoperom koji bi zadovoljio ukus trenera Ivana Tomića, a izvori bliski Partizanu saznaju da su se crno-beli okrenuli staroj meti.\nBivši fudbaler AEL-a iz Limasola i varšavske Legije Dosa Žunior (29) postao je aktuelan u Humskoj odmah nakon informacije da trener Lensa ne želi da pusti Cvetinovića.\nPortugalac sa kiparskim pasošem davnašnja je želja Partizana ali i Crvene zvezde koja je svojevremeno želela Dosu Žuniora u svojim redovima. Interesovanje crno-belih za štopera Konjaspora datira iz vremena kada je AEL eliminisao Partizan u kvalifikacijama za Ligu šampiona, a prošle zime je takođe bilo priče da će Dosa Žunior zadužiti crno-beli dres.\nPrethodnih šest meseci iskusni štoper je proveo u Eshišerihu kao pozajmljen igrač Kojaspora sa kojim ima ugovor do 30. juna 2017. godine.\nUkoliko Partizan angažuje Dosu Žuniora prvi put u istoriji crno-beli bi na štoperskim pozicijama uprili dvojicu tamnoputih igrača što je samo jedan kuriozitet koji nema veći značaj u čitavoj priči oko dovođenja još jednog defanzivca.\nSavo otkrio kako izgleda japanska disciplina u Partizanu\nU Partizanu opet ''Beli'' protiv ''Crnih'', Suma se vratio golom, ali - izgubio!


Srbija dobija sistem za rano upozoravanje na nuklearni akcident - SRDA\nSrbija dobija sistem za rano upozoravanje na nuklearni akcident\nSrbija će u cilju unapređenja sistema za rano upozoravanje na nuklearni ili radiološki akcident nabaviti 33 merne stanice koje će biti raspoređene na teritroriji cele Srbije, u skladu sa postojećim rizicima, saopštio je Direktorat za radijacionu i nuklearnu sigurnost i bezbednost.\nTa nabavka je u okviru međunarodnog projekta Evropske komisije za unapređenje sistema za rano upozoravanje na nuklearni ili radiološki akcident, u kojem Direktorat učestvuje od 2021. godine.\nImajući u vidu da zemlje u susedstvu poseduju aktivne nuklearne elektrane, kao i da je planirana i izgradnja novih nuklearnih reaktora u Mađarskoj, instalacijom novog sistema biće unapređen i sistem obaveštavanja o nuklearnom ili radiološkom akcidentu. Ovo će poboljšati mehanizam za pravovremeno donošenje odgovarajućih mera za zaštitu stanovništva i životne sredine od štetnog uticaja jonizujućeg zračenja, navodi se u saopštenju.\nPostojeći sistem za rano upozoravanje na nuklearni ili radiološki akcident u nadležnosti Direktorata uspostavljen je 2007. godine i čini ga mreža od devet mernih stanica.\nU skladu sa Zakonom o radijacionoj i nuklearnoj sigurnosti i bezbednosti Direktorat za radijacionu i nuklearnu sigurnost i bezbednost Srbije, između ostalog, prati nivo radioaktivnosti, njegove promene, procenjuje njegov uticaj na stanovništvo i životnu sredinu i daje uputstva o primeni odgovarajućih mera.\nDirektorat za radijacionu i nuklearnu sigurnost i bezbednost nuklearni akcident radiološki akcident


Iskrivljeni dnevnik 2: Srbija se izvinila Milu\nPosle veoma oštre izjave bivšeg crnogorskog premijera a sada gospodara života i smrti Mila Đukanovića, stigla je iznenađujuća reakcija od predsjednika Srbije Tome Nikolića. Naime Tomislav Nikolić je javno priznao da je za sve što ne valja u Crnoj Gori kriv tajni centar moći iz Beograda. Nikolić je priznao i to da je projekat tog centra moći bila Velika Srbija što Milo Đukanović nije dozvolio da se ostvari.\nNikolić je kazao da je Srbija kriva za izuzetno lošu ekonomsku situaciju Crne Gore, zatim za njene loše privatizacije, za onoliku pljačku naroda i države. Dodao je još i to da je sramota što je Srbija uradila građanima Crne Gore, zatvorivši im sve firme i ostavivši ih bez posla. Sramota je što zbog Srbije penzioneri jedva preživljavaju, i hrane se po kontejnerima, i što ljudi koji su cijeli radni vijek odvajali za stanove nisu dobili stan.\nNikolić je iznio i podatak da je Srbija namjerno 1998-me godine počela da uvozi odnosno švercuje cigare samo da bi Crnoj Gori upropastila posao, a zamislite đe bi Crna Gora bila da je mogla da švercuje cigare još desetak godina, zbog toga Srbiju smatram za direktnog krivca za propast Duvanske industrije u Crnoj Gori.\nNikolić se nije zaustavio na iznošenju činjenica već se izvinio Crnoj Gori i bivšem premijeru lično, i obećao da Srbija više neće imati pretenzija ka Crnoj Gori. Obzirom da je Srbija godinama unazad kaljala ugled Milu Đukanoviću i nanosila mu strašne duševne boli u znak izvinjenja mu daruje Željezaru u Smederevu, Fabriku duvana u Vranju i finansijski flaster od 200 miliona eura u kešu.\nŠto se tiče Velike Srbije i njenog izlaza na more ne mora da se zauzima obala Crne Gore kada može vrlo povoljno da se kupi i to da biraš oćeš li ostrvo poluostrvo ili cijeli grad ko Piter Mank.\nBezbjedonosne službe koje su se da sada bavile Crnom Gorom biće rasformirane, a formiraće se nove koje će raditi na rušenju Mađarske i projektu Ekstra velike Srbije. Ekstra velika Srbija bi sa svojom teritorijom bila jedna od većih sila u Evropi i samim tim bi se kasnije lakše širila po Evropi.\nОбјавио Urednik у 18:24


Spremite se za VICE vikend na televiziji\nBeogradska Amazonija, Metaloplastika, supermarket seksa u Španiji i još mnogo toga.\nU subotu i nedelju na Prvoj i televiziji 02 pogledajte nove filmove u VICE produkciji. U subotu u 23.30, nova epizoda emisije VICE Sports:\nŠAMPIONI ZAUVEK: RK METALOPLASTIKA\nU novoj epizodi serijala "Šampioni zauvek", VICE SRBIJA ide u Šabac, dom rukometnog kluba Metaloplastika. Sudbina ovog slavnog kluba, koji je osamdesetih godina bio dvostruki šampion Evrope, u mnogo čemu oslikava sudbinu rukometa kao sporta u Srbiji. Prazne hale, nizak kvalitet klubova i reprezentacije, manjak interesovanja za nekada trofejni sport stare Jugoslavije su sadašnjost, ali neki novi klinci, uz pomoć legendi srpskog rukometa, pokušavaju da ožive tradiciju u Šapcu.\nPOVRATAK NBA ZVEZDE NA BEJZBOL TEREN\nJedna od najvećih zvezda NBA košarke, Trejsi Mekgrejdi, odlučio je da se oproba na bejzbol terenu posle povlačenja iz basketa. Kaže da će, ako uspe da postane bacač za jedan amaterski tim, ostvariti svoj san iz detinjstva.\nU nedelju u 14 i 30, na televiziji Prva pogledajte novu Broadly emisiju.\nSUPERMARKET SEKSA U ŠPANIJI\nSeks rad u Španiji je u zakonskom limbu. Otvorene granice Evrope i nejasno zakonodavstvo omogućili su da stotine žena iz siromašnijih zemalja biva prisiljeno na seks rad dok pokušavaju da se snađu u novoj domovini. Istovremeno, ekonomska kriza u Španiji dovela je do toga da se i sve više Španjolki odluči na ovaj korak. Broadly ekipa razgovarala je sa predstavnicima prvog sindikata seks radnica u Španiji i posetila je radionice za prostitutke koje vodi najplaćenija dama za pratnju u Španiji, Pola VIP. Pričali smo i sa ženama iz Istočne Evrope koje su došle u ovu zemlju u kojoj 39 odsto muškaraca priznaje da je bar jednom u životu platilo za seks.\nI najzad u nedelju, u 23.30 na 02 televiziji, u VICE magazinu ekskluzivna premijera VICE Srbije filma o beogradskoj Amazoniji, Beljarici.\nBELJARICA - BEOGRADSKA AMAZONIJA\nPeticija pokrenuta preko Fejsbuka koju je do sada potpisalo više od 6,000 ljudi skrenula je pažnju javnosti na park prirode Beljarica, deo rukavca Dunava na samo par kilometara od centra Beograda. Decenijama je ovo mesto vrlo važno ne samo zbog životinjskog i biljnog sveta koji krije, već i zbog sprečavanja razlivanja Dunava u situacijama kad vodostaj prevaziđe uobičajene nivoe.\nOva mala „bara" čuva pola Beograda od poplavljivanja, a predstavlja i dragoceno prirodno stanište orlova, kuna, lisica i brojnih rečnih vrsta. Kuriozitet je što se Beljarica nalazi na 15 minuta od centra grada i nema status zaštićenog prirodnog dobra koji bi joj garantovao očuvanje.\nPlanovi gradske vlasti da tu izgrade luku naišli su na osudu stručne javnosti koja tvrdi da bi, pored istrebljenja svih biljnih i životinjskih vrsta, gradnja na tom mestu mogla ozbiljno da ugrozi Beograd u slučaju poplavnog talasa.\nEkipa VICE Srbije obišla je mesto za koje niko nije znao do pre mesec dana, oko kojeg se podigla velika prašina, i istražuje kome i zbog čega treba da bude u interesu da Beljarica bude sačuvana.\nILEGALNO TETOVIRANJE U KOREJI\nUmetnica tetoviranja i aktivistkinja Grejs Njutral istražuje kako se mlade generacije suočavaju sa tradicionalnim pogledom na lepotu i telo širom sveta. Grejs, koja je posle nekoliko dramatičnih modifikacija tela danas poznata kao alternativna devojka iz snova purpurnih očiju, odlazi u Južnu Koreju da bi otkrila kako mladi u ovoj zemlji prihvataju nove ideje i često se odlučuju čak i za plastičnu hirurgiju, industriju koja ovoj zemlji donosi šest milijardi dolara godišnje.


Savet za štampu apeluje na sve novinare i urednike štampanih i onlajn medija da prestanu da narušavaju privatnost i dostojanstvo Monike Karimanović i njene porodice. Neetično ponašanje medija u ovom slučaju, kulminiralo je objavljivanjem fotografija devojčice u sanitetskom vozilu, kao i iznošenjem detalja o njenom zdravstvenom stanju i povredama.\nPo Kodeksu novinara Srbije, novinar je obavezan da poštuje privatnost, dostojanstvo i intergitet ljudi o kojima izveštava, a posebno da štiti prava i dostojanstvo dece i žrtava zločina.\nNovinari moraju da budu svesni moći medija i težine mogućih posledica na žrtvu, ali i počinilaca i ne bi smeli da prenesu podatke koji spadaju u domen privatnosti žrtve – čak i ukoliko ih dobiju od nadležnih državnih organa, u ovom slučaju od lekara i policije.\nIdentitet devojčice je, nažalost, morao da bude otkriven kada je počela potraga za njom, ali u trenutku kada je pronađena, prestala je potreba za tim i više nema nikakvog opravdanja za izveštavanje o njenoj i privatnosti njene porodice. Uz sve što su već preživeli, oni će do kraja života morati da se suočavaju s posledicama onoga što je već objavljeno u medjima.\nZbog toga pozivamo medije da imaju u vidu budućnost ovog deteta, da pokažu iskrenu empatiju za nju i njenu porodicu i da sebi ne dozvole da ih zarad tiraža ili „klikova“ dodatno traumatizuju.\nIzveštavanje o deci Kodeks novinara Savet za štampu Tabloidi\n← Bjelica (UNS): Izveštavanje medija o slučaju otmice devojčice kao rijaliti\nSuđenja za zločine nad novinarima, pritisci, borba za opstanak, hapšenja uzbunjivača obeležili medijsku 2019. →


Vesti online / Sport / Tenis / Italijan izgubio opkladu zbog Đokovića\nItalijan izgubio opkladu zbog Đokovića\nPre samo godinu dana je bio domintan, više nije, ali kao da svi veruje da je pitanje vremena kada će Novak Đoković opet da zablista. Tom logikom se rukovodio i najbolji italijanski teniser Fabio Fonjini, koji se kladio da će Srbin da pobedi Rafaela Nadal u polufinalu Mastersa u Madridu, ali... Španac je bio mnogo bolji i slavio posle dva seta.\nVerovao u našeg asa, pa morao da plati večeru: Fabio Fonjini\n- Izgubio sam opkladu sa porodicom, jer sam mislio da će Nole da pobedi Rafu. Morao sam da platim večeru pošto su oni pogodili da će Nadal da osvoji titulu - rekao je Fonjini novinarima u Rimu, gde je počeo poslednji Masters na šljaci pred Rolan Garos.\nNovak je startovao pobedom protiv Britanca Aljaža Bedenea u drugom kolu Mastersa u Rimu, a čeka boljeg iz španskog duela Baustiste Aguta i Karenjo Buste.\n* VIDEO: Ovim potezom je Novak podsetio na staru slavu\n* Pogledajte kako je Britanac nadmudrio Novaka\n* Đoković objasnio zašto je otpustio Vajdu\n* Evo šta je Novak spremio Endiju za rođendanski poklon (VIDEO)


Vučević i Toma Mona najavljuju izgradnju mosta u Novom Sadu, a projekta ni od korova | Blok vesti\nHome Magazin Vučević i Toma Mona najavljuju izgradnju mosta u Novom Sadu, a projekta...\nMinistar građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture, Tomislav Momirović juče se u Novom Sadu sastao sa gradonačelnikom Milošem Vučevićem, direktorom Koridora Srbije Aleksandrom Antićem i predstavnicima kineske kompanije CRBC. Tema sastanka bila je izgradnja četvrtog mosta-obilaznice.\nMomirović je juče najavio da će radovi na izgradnji novog mosta u Novom Sadu početi za mesec i po dana i istakao da će most biti novo obeležje Novog Sada.\n– Mi ovaj most nazivamo Miloševim mostom – naglasio je Momirović.\nOn se zahvalio gradonačelniku Vučeviću na energiji koji je uložio ali i upornosti da se projekat sprovede u delo. Gradonačelnik Miloš Vučević je rekao da je ovaj most od nacionalnog značaja.\n– Približavamo se realizaciji ovog projekta, a razgovor o mostu više nije na nivou ideja i predlaganja, već se stvari konkretizuju. Očekujem da će u relativno kratkom periodu početi njegova izgradnja, jer su za to stvoreni uslovi – kazao je on.\nA da li su stvoreni uslovi?\nSekretarijat Bernske konvencije uvažio je žalbu novosadske NVO Svet i Dunav povodom ugrožavanja staništa preko 200 strogo zaštićenih i zaštićenih vrsta na području Kameničke ade, Dunavca i Šodroša – predmetnom području na kom je vlast najavila početak izgradnje novog mosta, a na kom se takođe planira i takozvani Novi Sad na vodi.\nDaniela Stojković Jovanović, predsedavajuća NVO Svet i Dunav u razgovoru za Luftiku kaže da projekat mosta još nije ni predočen a kamoli usvojen:\n– U avgustu 2021. godine je usvojen Nacrt izgradnje mosta. Oni su ceo projekat preusmerili na Generalni urbanistički plan za Grad Novi Sad 2030. Nasuprot tome, u GUP-u ne postoji posebna celina koja se bavi mostom. Uopšte nikada i nigde nije ni predočen projekat izgradnje mosta a kamoli usvojen.\nOvo je već nešto što podleže i krivičnom zakonu i krivičnoj odgovornosti, s jedne strane. Sa druge strane, Bernska komisija je već u utorak, ove nedelje, uputila zvaničan dopis našoj Vladi, to jest Ministarstvu za zaštitu životne sredine u kojem ih informiše o tome da je neophodno uraditi izveštaj do 15. jula. To im je krajnji rok imajući u vidu sve naše žalbe – objašnjava za naš portal Stojković Jovanović.\nDaniela ističe da bi se ovim mostom stavio kamen temeljac za izgradnju stambeno poslovnih sadržaja na vodnom zemljištu, a što je u suprotnosti sa Zakonom o vodama, Direktivom o vodama Evropske unije i nizom postojećih potpisanih direktiva i konvencija.\n– Ono što je izvesno je da je prvo saslušanje zakazano za 15. i 16. septembar i do tada ćemo apsolutno tražiti moratorijum na sve odluke vezano za bilo kakva planska dokumenta za naše predmetno područje. Mi ćemo svakako zahtevati da Bernska konvencija pošalje i pismo upozorenja gradonačelniku Novog Sada – zaključuje za Luftiku Daniela Stojković Jovanović.\nPodsetimo, u odgovoru iz Strazbura koji je stigao u utorak se navodi:\n– Nakon što smo uzeli u obzir vašu žalbu, potvrđujemo da će srpskim vlastima biti poslato pismo sa zahtevom za njihov zvaničan stav o različitim elementima predstavljenim u vašoj žalbi – uz napomenu da će se o žalbi pred Evropskim savetom odlučivati 15. i 16. septembra.\nGrađani, aktivisti okupljeni oko ove organizacije, kao i drugih, duže od godinu i po dana bore se da zaštite priobalje Dunava od najavljene gradnje i tako spreče uništavanje Šodroša, Kameničke ade i Dunavca.\nNo, da li je vest da je predmetno područje u međunarodnom sporu, a koja se odnosi na planiranu izgradnju priobalja u Novom Sadu i kojom se zahteva izveštaj za koji Ministarstvo za zaštitu životne sredine ima rok da ga uradi do 15. jula stigla i do onih koji govore da će izgradnja mosta početi za mesec i po dana? Da je toliki “šum” u komunikaciji Vlade Srbije moguć, zaista nismo skloni ni da pomislimo.\nPrevious articleSA NAVIJAČIMA DO PODVIGA: Rukometašice Bekamenta sutra (18.00) dočekuju Dunajsku Stredu\nNext articleFJUČERS U TUNISU: Međedović u polufinalu


Fiskalni savet predlaže reformu nameta na rad: Niži porez za niže plate\nBiznis Autor:Daniela Ilić Krasić01. jul. 202114:369 komentara\nStvoreni su uslovi za poresku reformu, smatra Fiskalni savet predlažući dve vrste rešenja koja bi omogućila da oko 40 odsto domaćinstava oseti smanjenje poreza. Takođe, kako se ističe u analizi, u oba predložena rešenja za blizu 50 odsto domaćinstava poresko opterećenje se ne bi osetnije promenilo, dok bi se porez povećao za nešto više od 10 odsto domaćinstava za najvišim primanjima.\nDve decenije star Zakon o oporezivanju dohotka građana odstupa od evropskih standarda jer nejednako oporezuje srodne kategorije prihoda, propisuje skromne olakšice za radnike sa niskim i neredovnim primanjima i potpuno izostavlja poreske kredite za izdržavane članove porodice, ukazao je Fiskalni savet u njanovijem izveštaju koji, kako ističe, za cilj ima podsticanje javne rasprave o potrebi sistemske reforme u oblasti poreza na dohodak građana.\nPap: Smanjenje nameta na rad imalo bi veći efekat od poreskih mera za mlade\n„Stvoreni su tehnički uslovi za poresku reformu kojom bi svi oblici prihoda od rada (zarade, privremeni i povremeni ugovori, autorski angažmani, ugovori o delu) bili ravnomerno tretirani i progresivno oporezovani, dok bi prihodi od kapitala bili oporezovani po jedinstvenoj poreskoj stopi“, ističe Fiskalni savet.\nSavet je analizirao reforme poreskog rasterećenja radnika sa nižim primanjima i onih sa izdržavanim članovima domaćinstva.\nPredlažu se dve vrste rešenja.\nPrvi je da se neoporezivi minimum sa trenutnih 18.300 dinara poveća na 26.000 dinara mesečno (to znači da se na ovoliki iznos ne bi plaćao porez), a na zaradu preko toga da se primenjuje poreska stopa umesto 10 – 15 odsto.\nDrugi način je da se neoporezivi deo podigne sa 18.300 na 40.000 dinara mesečno, a da se stopa poreza na iznose iznad zarade iznad ovog cenzusa uveća sa 10 na 20 odsto.\nIzvor : Fiskalni savet\nPredlaže se, takođe, uvođenje poreskog kredita od 2.500 dinara mesečno za svako izdržavano lice (deca, nezaposleni supružnik), kao i da se neoporezivi cenzus primenjuje i kod plaćanja doprinosa za zadravstvo na teret zaposlenog, pri čemu bi, kako ističe Fiskalni savet – manjak u fondu zdravstva bio naknadno nadomešten.\n„Reforma sa povećanjem stope na 15 odsto i neoporezivog cenzusa na 26.000 dinara bi povećala poresku progresivnost u Srbiji u skladu sa prosekom regiona, dok bi reforma sa stopom od 20 odsto i cenzusom od 40.000 dinara učinila srpski sistem uporedivim sa najprogresivnijim sistema u regionu, poput Hrvatske ili Slovačke“, navodi Fiskalni savet.\nOba pristupa reformi bi, kako se ističe, omogućila značajno rasterećenje ispodprosečnih zarada i poreskih obveznika sa izdržavanim članovima porodice – oko 40 odsto domaćinstava bi osetilo smanjenje poreza, za blizu 50 odsto se poresko opterećenje ne bi osetnije promenilo, dok bi se porez povećao za nešto više od 10 odsto domaćinstava sa najvišim primanjima.\nNajznačajnija poreska rasterećenja bila bi, ističe se, fokusirana na domaćinstvima sa decom.\n„Oko 70 odsto domaćinstava sa decom bi osetilo smanjenje poreza i povećanja dohotka, za oko 20 odsto bi poresko opterećenje ostalo nepromenjeno, dok bi se poresko opterećenje povećalo za oko 10 odsto domaćinstava sa decom koja ostvaruju najviša primanja“, navodi Fiskalni savet.\nReforma bi, takođe, omogućila osetno smanjenje nejednakosti za preko jednog procentnog poena Džini koeficijenta (Gini koeficijent – meri nejednakost u celoj populaciji) u zavisnosti od tipa reforme i smanjenje relativne stope siromaštva (za oko jedan procentni poen).\nFiskalni savet smatra da bi otklanjanje nepravičnosti u trenutnom sistemu pozitivno uticalo na poreski moral u društvu, čime bi se osnažili napori za suzbijanje sive ekonomije.\nFiskalni savetnameti na radporeska reformaporez na dohodak


Međunarodna konferencija o kiselom kupusu u Novom Sadu | Autonomija\nMeđunarodna konferencija o kiselom kupusu u Novom Sadu\nPotrošnja ovog proizvoda je četiri kilograma po glavi stanovnika godišnje na teritoriji istočne Evrope.\nPrva međunarodna konferencija o kiselom kupusu održaće se sledećeg utorka u Novom Sadu, najavili su danas organizatori.\nSkupu će prisustvovati oko 80 učesnika iz 12 zemalja koji su uključeni u ceo lanac proizvodnje kiselog kupusa, od proizvodnje preko prerade do plasmana na tržištu, navodi se u saopštenju.\nDodaje se da kiseli kupus tradicionalno ima “ogromnu ulogu” u prehrambenim navikama u Evropi tokom zimskog perioda, jer je bogat vitaminima, mineralnim materijama i celuloznim vlaknima.\nPotrošnja ovog proizvoda je četiri kilograma po glavi stanovnika godišnje na teritoriji istočne Evrope, piše u saopštenju.\nOrganizator konferencije je Sakata vedžitejbl sids (Vegetable Seeds), evropska filijala korporacije Sakata sids, četvrte po veličini kompanije na svetskom tržištu semena povrća.


Predstavljeni ostvareni rezultati | Analitika - Informativni Portal\nPredstavljeni ostvareni rezultati\nU Briselu je završen dvodnevni sastanak Pododbora za inovacije, ljudske resurse, informatičko društvo i socijalnu politiku. Sastanak su otvorili zamjenica šefa jedinice za Crnu Goru u Generalnoj direkciji za susjedsku politiku i pregovore o proširenju Barbara Hesus Žimeno i generalna direktorica za evropske integracije, programiranje i implementaciju EU fondova u Ministarstvu rada i socijalnog staranja Ljiljana Simović.\nObjavljeno: 03. 10. 2019 - 10:40 Promjenite veličinu teksta: A A A\nPrezentovani su rezultati ostvareni nakon prethodnog sastanka Pododbora koji je održan u septembru 2018. u Podogorici u poglavljima 2 – Sloboda kretanja radnika, 10 – Informatičko društvo i mediji, 19 – Socijalna politika i zapošljavanje, 25 – Nauka i istraživanje i 26 – Obrazovanje i kulturu.\nNa sastancima u Briselu je konstatovano da je intezivnije uključivanje ljudi na tržište rada jedan od načina za povećanje zaposlenosti odnosno smanjenje siromaštva. Upravo bi, na principu većeg ulaganja u ljude, trebalo da se zasnivaju sve mjere aktivne politike zapošljavanja koje se sprovode na crnogorskom tržištu rada.\n-Ovakvi sastanci su dobra prilika da se predstavnicima Evropske komisije predstave ostvareni rezultati kako bi zajedno razmotrili dalje planove i obaveze - istakla je pomoćnica direktora Zavoda u Sektoru za zapošljavanje Sanja Rabrenović, predstavljajući realizovane aktivnosti u oblasti zapošljavanja.\n-Više je nego ikad važno osigurati da ljudi posjeduju potrebna znanja, vještine i kompetencije. Na taj način nezaposleni spremni ulaze na tržište rada, na njemu ostaju i koriste nove prilike za zapošljavanje - dodala je Rabrenović.\nPredsjedavajuća Hesus Žimeno se osvrnula i na poruku nove predsjednice Evropske komisije Ursule von der Leken da Evropska komisija ostaje posvećena politici proširenja i, u tom kontekstu, istakla da je važno da Crna Gora iskoristi pozitivne signale EK i intenzivira svoj put prema EU. Uočen je pozitivan trend kada je u pitanju usklađivanje s evropskim standardima u svim oblastima koje pokriva ovaj Pododbor, ali je naglašeno da u narednom periodu fokus treba da bude na implementaciji.\nPohvaljen je rad Ministarstva rada i socijalnog staranja vezano za korištenje IPA finansijske podrške.\nIz Evropske komisije su se, tom prilikom, osvrnuli i na programe Zavoda za zapošljavanje ukazujući da je u izvještajnom periodu vidan napredak u smanjenju nezaposlenosti, o čemu svjedoči i snižena stopa registrovane nezaposlenosti.\nNeusklađenost između obrazovnog sistema i potreba tržišta rada, po njihovoj ocjeni, i dalje oredstavlja značajan izazov za Crnu Goru. Takođe, žene, mladi i dugoročno nezaposleni i dalje spadaju u kategorije koje se teže zapošljavaju. Još su prisutne regionalne razlike u zapošljavanju, zbog čega je potrebno dodatno uložiti napor kako bi ove aktivnosti dale vidljivije rezultate.\nTakođe, EK se osvrnula i na značaj usvajanja Akcionog plana za realizaciju završnog mjerila za 2. pregovaračko poglavlje, dokumenta koji predstavlja putokaz za ispunjavanje evropskih standarda u oblasti slobode kretanja radnika.


Izvor: VOA, 09.Nov.2018, 22:31\nZamenik pomoćnika generalnog sekretara NATO za politička pitanja i bezbednosnu politiku Džejms Apaturaj izjavio je danas da stabilnost Zapadnog Balkana još nije obezbeđena, da postoje izazovi i trenja i da NATO u tom smislu želi da pomogne. "Pokušavamo da pomognemo zemljama regiona da ostvare svoje ciljeve, bez obzira da li je to članstvo u Alijansi ili ne, ali želimo sa svima da sarađujemo", rekao je Apaturaj i ocenio da stabilnost zapadnog Balkana nije stoprocentno čvrsta. Govoreći na 6. NATO nedelji u Beogradu je naveo da je Zapadni Balkan oduvek bio region od strateškog značaja, da je politički značaj regiona porastao poslednjih godina, te da NATO želi da doda dodatnu energiju i podsticaj da bi zemlje regiona ostvarile svoje ciljeve, kakvi god da su. "Neke zemlje žele da uđu u NATO, mi to podržavamo, neke ne žele. Srbija je jedna od njih, to poštujemo, ali želimo više praktične saradnje i više političkog dijaloga i razumevanja i zato ulažemo u to,” rekao je Apaturaj. Apaturaj je rekao da Srbija ima dobre odnose i sa Rusijom i sa NATO i da to ne predstavlja problem, ali je ocenio da srpska javnost nije upoznata koliko bi trebalo o saradnji sa alijansom, zajedničkim vežbama, naučnim programima, učešću pripadnika Vojske Srbije u međunarodnim misijama. Važno je ne prikazivati NATO u negativnom svetlu. Voleli bismo da u javnosti postoji pozitivnija slika o alijansi, izjavio je Apaturaj. Iz ugla NATO, Rusija, međutim, spovodi ozbiljan i stalni proces za destabilizaciju atlantske bezbednosti, kaže Apaturaj. Od velikih vojnih vežbi, invazije Ukrajine i aneksije Krima, ruskih trupa i u Gruziji i Moldaviji, trovanja političkih protivnika, sajber i internet napada, te grubog narušavanja sporazuma o kontroli naoružanja, naveo je on. "Imamo veliku listu problema sa Rusijom sada. To takođe komplikuje situaciju za naše saveznike, posebno u Baltičkoj i Crnomorskoj oblasti i na Zapadnom Balkanu,”rekao je Apaturaj. Apaturaj je na pitanje da li NATO u svojim operacijama angažuje vojske zemalja koje nisu članice UN, odnosno da li će u nekom momentu "nastajuća vojska" na Kosovu biti saveznik NATO u operacijama, rekao da je kao portparol alijanse naučio da ne treba da odgovara na pitanja koja počinju sa "šta bi bilo" i istakao da NATO posmatra dešavanja na Kosovu.\nNATO želi da pomogne zemljama Zapadnog Balkana u ostvarivanju njihovih ciljeva, poručeno je danas na 6. NATO nedelji u Beogradu...Ocenjeno je da su napori država u regionu u pravcu članstva u EU ili NATO doprineli većem ekonomskom napretku, prosperitetu i stabilnosti, ali i omogućili pouzdanije...


Golubović: Povećati minimalnu zaradu uz smanjenje doprinosa | Analitika - Informativni Portal\nGolubović: Povećati minimalnu zaradu uz smanjenje doprinosa\nPredsjednik Privredne komore Crne Gore (PKCG) Vlastimir Golubović, kazao je da privrednici predlažu da se minimalna zarada poveća uz smanjenje doprinosa.\nObjavljeno: 26. 12. 2018 - 11:43 Promjenite veličinu teksta: A A A\nMinimalna zarada u Crnoj Gori iznosi 193 eura i najniža je u regionu.\n„Siva ekonomija i dalje ostaje najveća prepreka povećanju nivoa konkurentnosti domaće privrede i njenom razvoju. Smanjenjem troškova rada i povećanjem minimalne zarade može se uticati na obim sive ekonomije. Predlog privrede je da se minimalna zarada poveća uz istovremeno smanjenje doprinosa koji se obračunavaju na teret poslodavaca i zaposlenih“, istakao je Golubović na skupu u Privrednoj komori i dodao da se zajedničkim djelovanjem privrednika i Vlade siva ekonomija može smanjiti na najmanju moguću mjeru.\nOn je ocijenio da je u proteklom periodu ostvarena makroekonomska stabilnost, da su kosolidovane javne finansije i ojačana stabilnost finansijakog sektora.\n„Treba nastaviti a rješavanjem strukturnih problema u ekonomiji, odnosno otklanjanju prepreka za unapredjenje konkurentnosti, radi dostizanja potrebnih stopa ekonomskog rasta“, naglasio je Golubović.\nPrema njegovim riječima, saglasno predatim finansijakim iskazima za 2017. godinu, u Crnoj Gori je poslovalo 17.950 privrednih subjekata koji su zaposljavali 100.729 lica.\nPredsjednik PKCG smatra da je u cilju povećanja proizvodnje i otvaranja novih radnih mjesta privredne subjekte potrebno osloboditi plaćanja poreza na dobit u slučaju reinvestiranja u proširenje proizvodnih kapaciteta i unapređenje tehnološkog procesa.\n„Navedeno rješenje obezbijedilo bi veću zaposlenost, što bi uticalo na ostvarenje većih budžetskih prihoda po osnovu plaćanja poreza i doprinosa“, uvjeren je on.\nGovoreći o opterećenjima za poslovanje privrednika, Golubović kaže da je prvi među njima novi Zakon o radu.\n„Budući da je usvajanje zakona, prema našim saznanjima, prolongirano za narednu godinu, smatram da period koji je pred nama moramo iskoristiti za da još jednom preispitamo odredbe koje su ostale na nivou koji nije prihvatljiv za privredu. Svi znamo da se fundamentalna prava zaposlenih moraju poštovati, ali poslodavci očekuju i da njihov interes bude zaštićen. Očekujemo da zakon utvrdi jednostavnije procedure zaključivanja i otkazivanja ugovora o radu i tako obezbijedi veću zaposlenost, uspješnije poslovanje i brži razvoj kompanija“, podvukao je Golubović.\nSastanku u Privrednoj komori prisustvovali su premijer Duško Marković i ministri Milutin Simović, Dragica Sekulić, Osman Nurković i Pavle Radulović. Skupu je, kako su saopštili organizatori, prisustvovalo 100 privrednika.\nTagovi: Vlastimir Golubović privredna komora crne gore minimalna zarada\n26. 12. 2018 - 13:06\nZa ove slucajeve treba ekonomski karton..jer svi oni rade na crno..ili imajzu kucu..imanje itd.. Zasto da drzava daje popust vlasnicima firmi??\n26. 12. 2018 - 15:03\nČuj, kažu da će povećati minimalac samo ako se smanje doprinosi. Pa što je to nego pokušaj javne sive ekonomije. A i po čemu smo mi jadni sa ovakvim pričama lideri u regionu da mi je znati?


U AKCIJI JAGODINSKE POLICIJE UHAPŠENI NARKODILERI - Moje Mesto\nPotpredsednik Vlade Republike Srbije i ministar unutrašnjih poslova dr Nebojša Stefanović pohvalio je danas ozbiljan i odličan rad pripadnika kriminalističke policije koji su tokom vikenda, u dve odvojene akcije, zaplenili više od 170 kilograma narkotika.\n“Pripadnici Ministarstva unutrašnjih poslova u Jagodini uhapsili su P. M. (1978) iz Jagodine i P. R. (1978) iz Ćuprije zbog postojanja osnova sumnje da su počinili krivično delo neovlašćena proizvodnja i stavljanje u promet opojnih droga.\nPolicija je u okolini Ćuprije zaustavila vozilo „reno senik“, beogradskih registarskih oznaka, kojim je upravljao P. M. i pretresom automobila pronađeno je pet džakova marihuane ukupne težine 29 kilograma.\nPodsećamo i da su pripadnici Ministarstva unutrašnjih poslova u Kragujevcu za vikend zaplenili više od četiri kilograma narkotika i uhapsili D. J. (1992) zbog postojanja osnova sumnje da je izvršio krivično delo neovlašćena proizvodnja i stavljanje u promet opojnih droga.” objavljeno je na sajtu Ministarstva unutrašnjih poslova Republike Srbije.\nSrbin Aleksandar Kavčić profesor je na univerzitetu Karnegi Melon u USA i nedavno je dobio parnicu protiv kompanije Marvel. Oni su njegov patent – čitač magnetskih memorija, nezakonito koristili zbog čega ih je tužio i posle višegodišnjeg suđenja dobio spor i odštetu – 750 miliona dolara. Od dela novca želi da obezbedi besplatne udžbenike za […]\nPosted on 10/02/2022 10/02/2022 Author admin\nOD 1. DECEMBRA IZMENE U RADA DOMA ZDRAVLJA\nZbog povećanog broja pregleda u Кovid ambulanti i dodatnog angažovanja lekara Doma zdravlja, radno vreme Doma zdravlja će, od 1. decembra, vikendom biti skraćeno – subotom od 8 do 16 sati, a nedeljom od 7 do 14 sati. Ova preraspodela radnog vremena omogućava rad lekara i medicinskog osoblja u Кovid ambulanti u dve smene i […]