Već šest godina ministarstvo građevinarstva nije srušilo nijedan bespravni objekat! | Sremska Mitrovica - Info\nVeć šest godina ministarstvo građevinarstva nije srušilo nijedan bespravni objekat!\nU poslednjih šest godina Ministarstvo građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture nije uklonilo nijedan bespravno izgrađeni objekat u zaštićenim zonama za koje je nadležno, saznaje Pištaljka. U zemlji u kojoj prema zvaničnim podacima postoji više od dva miliona bespravnih objekata za čije rušenje su nadležne opštine i gradovi i u kojoj su milioni evra utrošeni na suzbijanje bespravne gradnje i legalizaciju, kako pokazuje istraživanje NALED-a iz marta ove godine, tek svaki peti grad ili opština ruše nelegalnu gradnju i to u proseku svega tri objekta godišnje.\nOd kada je pre šest godina donet Zakon o ozakonjenju objekata, čiji je nacrt pripremalo upravo Ministarstvo građevinarstva, nije srušen nijedan objekat. Podsetimo, 2015. godine Ministarstvo građevinarstva napravilo je kampanju za suzbijanje nelegalne gradnje, a država potrošila više miliona evra na satelitske snimke koji je trebalo da pokažu šta treba da se ruši, a šta ne. Pištaljka je još 2017. godine pisala da je taj snimak za koji je država dala milion evra „pun rupa“, odnosno da se čitava područja na snimku ne vide. Prošle godine država je kupila novi set satelitskih snimaka za 2,8 miliona evra novcem iz kredita Svetske banke koji će građani vraćati. Iako država troši novac kako bi smanjila nelegalnu gradnju, ona se nastavlja jer ni državne ni lokalne institucije ne ruše bespravno izgrađene objekte.\nMinistarstvo građevinarstva i Ministarstvo unutrašnjih poslova sabotiraju uklanjanje bespravno izgrađenih objekata tako što se Ministarstvo građevinarstva pravda da MUP ne šalje policijsku pomoć prilikom rušenja, a MUP se poziva na Zakon o policiji koji zahteva da se sa rušenjem pokuša prvo bez pomoći policije.\nSamo Ministarstvo građevinarstva ne ruši objekte već za to angažuje privatne firme.Prema dokumentaciji iz 2018. i 2020. godine u koju smo imali uvid Ministarstvo građevinarstva je sa firmama ugovaralo da će za svako rušenje obezbediti policijsku asistenciju. Međutim, kada Ministarstvo građevinarstva podnese zahtev Ministarstvu unutrašnjih poslova za asistenciju, MUP to odbija uz obrazloženje da ovo ministarstvo nije poslalo neophodan dokaz da je rušenje prvobitno pokušano bez prisustva policije. I tako do rušenja ne dolazi već šest godina.\nZakon o policiji predviđa da se uz zahtev za pružanje pomoći moraju navesti razlozi zbog kojih je potrebna pomoć policije, kopija akta koji treba izvršiti sa potvrdom izvršnosti, dokaz o pokušaju izvršenja bez pružanja policijske pomoći i angažovanje pratećih službi potrebnih za izvršenje.\nSuprotno ovoj zakonskoj odredbi, u okvirnom sporazumu iz marta 2020. godine koji je Ministarstvo građevinarstva zaključilo sa grupom ponuđača koju čine firme „Noris inženjering”, „Mis Mag”, „Stenemi gradnja” i „Ornament – Investinženjering” za usluge rušenja bespravno izgrađenih objekata na period od dve godine u vrednosti od 340 miliona dinara sa PDV-om stoji odredba: „Naručilac se obavezuje da najmanje 10 dana ranije obavesti Izvršioca o mestu i vremenu sprovođenja izvršenja, kao i da za svaki konkretan slučaj obezbedi prisustvo MUP-a tokom celog izvršenja i da obezbedi prisustvo svog ovlašćenog predstavnika”.\nIz Ministarstva građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture navode da je jedini razlog zbog čega MUP odbija da obezbedi policijsku pomoć taj što je MUP tražio da se dostavi dokaz o pokušaju izvršenja bez pružanja policijske pomoći. Pištaljka je insistirala da ministarstvo objasni zašto nije pokušalo izvršenje bez policijske pomoći, a oni su se pozvali na ugovor koji su sami sklopili: „S obzirom na to da je ugovorom o izvršenju rešenja republičkih građevinskih inspektora predviđena obaveza naručioca posla (nadležnog ministarstva) da obezbedi asistenciju policije, realizacija izvršenja ugovora bez iste nije moguća”.\nMinistarstvo unutrašnjih poslova odbilo je da odgovori na pitanja Pištaljke, uz obrazloženje da nije obaveza organa vlasti da odgovara na pitanja već da dostavi dokument u kojem se nalaze tražene informacije, a da takav dokument nemaju. Pored toga istakli su da bi naš zahtev zahtevao izradu statističkog izveštaja, što takođe nije obaveza organa vlasti. Pištaljka će se na ovakav odgovor žaliti Povereniku za informacije od javnog značaja i zaštitu podataka o ličnosti.\nRezultat ovakve „saradnje” državnih organa koji bi trebalo da sprovode zakon je taj da je poslednje rušenje u nadležnosti ministarstva bilo u oktobru i novembru 2015. godine, kada je uklonjeno više objekata u nacionalnim parkovima Tara i Kopaonik, specijalnom rezervatu prirode Uvac i u parku prirode Golija. To je ujedno i poslednji put kada je MUP obezbedio asistenciju Ministarstvu građevinarstva.\nRelated Items:bespravna gradnja, Featured2, ministarstvo građevine, nesrušeni objekti


Naslovna Info Svet Rusija registrovala prvu vakcinu protiv korona virusa\nRusije Vladimir Putin objavio je danas da je registrovana prva ruska vakcina za korona virus.\n„Jutros je prvi put u svetu registrovana vakcina protiv korona virusa“, rekao je Putin na sastanku sa članovima vlade, prenele su ruske agencije.\nPutin je naveo da je vakcinu primila i jedna njegova ćerka.\n„Posle prve vakcinacije imala je temperaturu 38, sutradan 37 i to je bilo sve“, rekao je Putin.\nOn je dodao da se njegova ćerka oseća dobro i da ima visok nivo antitela, prenosi agencija TAS S.\nPredsednik Rusije je izrazio je nadu da će se vremenom pojaviti više vakcina protiv korona virusa.\nPrvu rusku vakcinu protiv koronavirusa zajednički su razvili istraživački institut Gamaleja i rusko ministarstvo odbrane.\nPogledaj: Krizni štab doneo odluku o školi\nRegistrovana prva vakcina\nPrethodni tekstKrizni štab doneo odluku o školi\nSledeći tekstTretman protiv komaraca u opštini Bački Petrovac


Jeremić: Ne zna se da li će biti izbora 21. juna, bojkot sve dok ne bude poštenih uslova – Borba\nPredsjednik Narodne stranke Vuk Jeremić izjavio je da su izbori najavljeni za 21. jun, ali da se i dalje ne zna da li će tog dana zaista biti održani, a da će Narodna stranka bojkotovati izbore sve dok oni ne budu slobodni i sprovedeni u demokratskim okolnostima.\n“Biće potreban najmanje jedan ozbiljan ciklus bojkota da bi vlast shvatila da mora da promijeni izborne uslove. Održaćemo riječ i bojkotovati lažne izbore sve dok se ne uspostave normalni uslovi”, rekao je Jeremić u razgovoru koji je organizovala Konferencija srpsko-američkog liderstva, udruženje koje okuplja Srbe u SAD.\nJeremić je naveo da Srbija više nije demokratska država, i podsjetio da je američka organizacija Fridom haus Srbiju svrstala u kategoriju hibridnih režima.\nKnežević odgovorio Đukanoviću: Uzimao si iz moje kuće i torbe i kese, ne brini, snimak je dobre rezolucije, a ton još bolji i jasniji!\nSNP: Vrati oteto Đukanoviću, ali počni od sebe i tvoje kamarile!


Vidić kandidat za 'Kuću slavnih' Premijer lige, Širer i Anri prvi članovi\nIzvor: Radio Televizija Vojvodine, 26.Apr.2021, 12:42\nVidić kandidat za "Kuću slavnih" Premijer lige, Širer i Anri prvi članovi\nČuveni engleski golgeter Alan Širer i legendarni francuski napadač Tijeri Anri prvi su članovi novoformirane "Kuće slavnih" Premijer lige, saopšteno je na sajtu elitnog fudbalskog društva Engleske, Nemanja Vidić kandidat.\nŠirer, bivši napadač Blekburna sa kojim je osvojio titulu i Njukasla, najbolji je strelac Premijer lige sa 260 golova, na 441 utakmici, za 14 sezona koliko je nastupao u prestižnom takmičenju.\nAnri je u Premijer ligu, odnosno Arsenal, >> Pročitaj celu vest na sajtu Radio Televizija Vojvodine << stigao 1999. godine iz Juventusa i za osam sezona u londonskom klubu osvojio je dve titule, odigrao 258 utakmica i postigao 175 golova.\nFrancuz je najbolji strelac u istoriji Arsenala.\nNekadašnji kapiten Mančester Junajteda nalazi se na listi 23 kandidata za prijem u "Kuću slavnih" Premijer lige.\nIz elitnog engleskog takmičenja danas su saopštili da su prvi članovi "Kuće slavnih" Alan Širer i Tijeri Anri, a večeras je objavljena lista još 23 kandidata.\nIzvor: RTS, 26.Apr.2021\nLegendarni napadači Njukasla i Arsenala, Alan Širer i Tijeri Anri, prvi su članovi Kuće slavnih Premijer lige, saopštilo je elitno englesko takmičenje. . Sa čak 260 postignutih golova, Alan Širer je najbolji strelac u istoriji Premijer lige..."Ukoliko postoje lopta...


Pripreme za realizaciju treće faze projekta "Vodosnabdjevanje Komlenac" - RTV-KD Kozarska Dubica\nPripreme za realizaciju treće faze projekta “Vodosnabdjevanje Komlenac”\n08/08/2017 08/08/2017 redakcija\nOpština Kozarska Dubica dobila je saglasnost za izradu tenederske dokumentacije za realizaciju treće faze projekta “Vodosnabdijevanje Komlenac”, čija je ukupna vrijednost 3.530.881 KM.\n“Opština Kozarska Dubica je izvršila sve svoje obaveze, urađena je kompletna projektna dokumentacija koja je revidirana prema Zakonu o uređenju prostora kod nadležne institucije i prema zahtjevima Evropske investicione banke”, objasnio je Stevanović.\nOn je dodao da je nakon tog postupka opština Kozarska Dubica dobila saglasnost da se pristupi izradi tenderske dokumetacije za treću fazu projekta “Vodosnadbijevanja Komlenac”.\n“Prema obavještenju koje smo dobili iz Ministarstva finansija Republike Srpske, raspisivanje tendera očekuje se krajem ove ili početkom naredne godine”, precizirao je Stevanović.\nOn je naveo da treća faza projekta “Vodosnabdijevanje Komlenac” podrazumijeva izgradnju dva rezervoara, crpne stanice, 13,3 kilometra primarnog cjevovoda, devet kilometara potisnih i 4,3 kilometra gravitacionih vodova u okviru vodosnabdijevanja Komlenac.


Javnost u Norveškoj zgrožena je zbog nedavnih dešavanja i hapšenja pedofila koji je fudbalski sudija, a optužen je u preko 300 različitih slučajeva.\nTo uključuje i jedno silovanje, a smatra se za najveći slučaj tog tipa u istoriji.\nKako javljaju tamošnji mediji, sudija je otvarao posebne sobe za čet, koristio specijalne nadimke, lažna imena, predstavljao se kao žena i razmenjivao hiljade poruka sa preko 100 tinejdžera u periodu od 2014. do 2016. godine.\nUglavnom se radilo o dečacima između 13 i 16 godina, a na forumima je kačio eksplicitne fotografije i zauzvrat tražio isto.\n- Ovo je ozbiljan slučaj, jedan od najvećih koji se tiče seksualnog uznemiravanja u Norveškoj do sada - izjavio je javni tužilac Guro Hanson Bul.\nŠto se tiče advokata optuženog, tvrdi da njegov klijent ne poriče dokaze, ali će se svakako braniti za druge stvari za koje smatra da su mu "napakovane".


Iphone 13 će konačno dobiti ono što android ima godinama - 24sedam Iphone 13 će konačno dobiti ono što android ima godinama - 24sedam\nIphone 13 će konačno dobiti ono što android ima godinama\nApple bi trebalo da lansira novi iPhone ove jeseni, a glasine sugerišu da će konačno dobiti nadogradnju kojoj su se mnogi nadali\nApple bi trebalo da lansira novi iPhone ove jeseni, a glasine sugerišu da će konačno dobiti nadogradnju kojoj su se mnogi nadali.\nSamo nekoliko meseci će proći dok Apple ne otkrije sve, a glasina o iPhone-u sledeće generacije je da će imati nadogradnju Retina ekrana, navodi se u novom izveštaju Marka Gurman-a, koji ima izvanredne rezultate kada je reč o pogađanju glasina. Gurman predviđa da će se novi iPhone konačno isporučiti sa funkcijom “Always On display”.\nOva tehnologija ekrana postoji već duže vreme na Android pametnim telefonima i omogućava korisnicima da neprestano proveravaju vreme, datum i nedavna upozorenja bez potrebe da tapkaju po ekranu da bi ga probudili. To takođe znači da možete proveriti vreme tokom razgovora ili sastanka bez otključavanja telefona.\nKakav će biti iPhone 13?\nNeshvatljivo: Novim iPhone telefonima nedostaje obavešenje o dospelim porukama\nKompaniji Apple ova tehnologija ipak nije nepoznata, jer su prethodne dve iteracije njihovog Apple Watch-a u stanju da prikažu vreme na “Always On” ekranu, međutim nejasno je koji će se podaci tačno prikazivati na njemu, iako se može pretpostaviti da će to najverovatnije biti jednostavna maska sata i par ikona koje pokazuju e-poštu ili tekstualne poruke.\nElektrični automobili i dalje nedostupni većini vozača u Evropi, Skandinavci posvećeni ekologiji\nNeda Arnerić je posedovala životvornu erotičnost: Na Paliću predstavljena knjiga o velikoj glumici\n#“Always On display” #android #Apple #iPhone 13


Novak Đoković je prvi teniser koji je izborio plasman u polufinale završnog mastersa u Londonu.\nNovak je do polufinala stigao pobedama nad Džonom Iznerom (6:4, 6:3) i Aleksandrom Zverevim (6:4, 6:1), a za potvrdu "izlaska iz grupe" bilo je neophodno da Džon Izner osvoji barem set protiv Marina Čilića.\nAmerikanac je u tome uspeo nakon 55 minuta velike borbe jer je tek u taj-brejku slomio otpor Čilića i osvojio prvi set sa 7:6 (2).\nNaš as će u grupi "Gustav Kirten" odigrati još jedan meč, a za rivala će imati Čilića u petak od 15 časova. Đoković polako podiže formu pred završne borbe i utisak je da formu tempira za odlučujuće duele sa namerom da osvoji šesti trofej na završnom mastersu.\nPodsetimo, drugu grupu koja nosi naziv "Lejton Hjuit" čine Kevin Anderson (ubeležio dve pobede), Kei Nišikori i Rodžer Federer (oba igrača imaju po pobedu i poraz) i Dominik Tim, koji je dva puta napustio teren pognute glave.


NE PRESTAJE LOV NA “GULENISTE”: Tri Turčina uhapšena u Gabonu zbog veza sa Gulenom | Ekspres.net\nNE PRESTAJE LOV NA “GULENISTE”: Tri Turčina uhapšena u Gabonu zbog veza sa Gulenom\nTrojica turskih državljana uhapšena su u Gabonu zbog sumnji da su povezani sa muslimanskim sveštenikom koji godinama živi u egzilu u SAD, Fetulahom Gulenom, i vraćena su u Tursku kako bi tamo bili privedeni pravdi, javlja danas turska agencija Anadolija.\nGabonske vlasti su trojicu turskih državljana, koji su u Gabonu radili kao direktori škola povezanih sa Gulenom, uhapsile u prestonici Librvilu 23. marta, navodi danas AP pozivajući se na tursku agenciju.\nUhapšeni su vraćeni u Tursku tokom operacije turske obaveštajne službe, napominje Anadolija na osnovu neimenovanih bezbednosnih izvora.\nProšle nedelje je potpredsednik turske vlade Bekir Bozdag izjavio da je turska obaveštajna agencija 80 osumnjičenih Gulenovih pristalica vratila u Tursku iz 18 zemalja, podseća američka agencija.\nInače, turski predsednik Redžep Tajip Erdogan optužuje Gulena da je organizovao pokušaj puča u julu 2016. godine, dok Gulen to poriče.\nČetiri godine robije zbog smrti malog Ajlana Kurdija U MAOVOJ ZEMLJI ZAVRŠIO IZA REŠETAKA: Maoista uhapšen zbog remećenja javnog reda u Pekingu EPILOG ČISTKE KORUPCIJE U SAUDIJSKOJ ARABIJI: Od prinčeva uzeto 106,7 milijardi dolara, njih 65 i dalje ostaju u pritvoru jer ne žele dogovor TENZIJE U EGEJU: Grci pucali na turski helikopter iznad ostrva Ro


Zbog trenda 'selfija' u porastu broj estetskih korekcija - Estetic\nZbog trenda ‘selfija’ u porastu broj estetskih korekcija\nEstetic » Estetska dermatologija » Zbog trenda ‘selfija’ u porastu broj estetskih korekcija\nU vreme društvenih mreža ili možda bolje rečeno u eri selfija, Instagram, Snapchat i Facebook nude mogućnost da uz pomoć raznih foto efekata , prezentujete sebe u najboljem svetlu. No čini se kako izgled koji pružaju pomenute aplikacije , sve više ljudi želi da ima i bez pomoći filtera.\nRezultati istražanja koje je spovelo Američko društvo plastičnih hirurga , pokazuju da je potražnja tržišta za povećanjem usana u velikom porastu. U Americi je tokom 2015. ovom neinvazivnom zahvatu pristupilo više od 27 000 pacijenata, šta je porast od 48% u odnosu na dvehiljadetu.\nSlučaj koji je podelio Ameriku: žena koja se podvrgla estetskim korekcijama kako bi mogla da izgleda bolje na selfijima.\nPredsednik pomenutog društva plastičnih hirurga, David Song, izjavio je kako ’’danas pacijenti imaju više opcija nego ikada pre. Uz to oni blisko sarađuju sa svojim hirurzima, i tačno znaju šta žele da urade na određenom delu tela kako bi postigli izgled sa svojih selfija.”\nTo je pridonelo povećanju zahvata podizanja zadnjice od čak 252% u odnosu na 2000, dok je operacija zatezanja kože na rukama u predelu od ramena do laktova, tokom 15 godina ostvarila rekordan porast od 5000 % . Najpopularnije estetske korekcije u 2015 bile su , povećanje grudi , liposukcija, korekcija nosa, blefaroplastika i na poslednjem mestu abdominoplastika.\nA post shared by ⚡ A R ⚡ (@abigailratchford) on Aug 22, 2017 at 5:52pm PDT\nDanas dve godine kasnije, trend popularnosti selfija kao i estetskih korekcija nastavlja rasti. Izgledati uživo kao sa profilne FB fotografije ili baš isto kao sa zadnje slike na Instagramu, želja je sve većeg broja pacijenata, pa doktori zaključuju da su društvene mreže i trendovi na njima povezani sa povećanjem broja zahvata lepote.\nProverite u videu uz tekst kako su pre zahvata izgledale neke od zvezdi Instagrama.


Šifra proizvoda: 191293-10\nDizajn i karakteristike muških patika Puma Ignite limitless 2 191293-10\nPuma Ignite limitless muške patike predstavljaju spoj modernog dizajna i sportske elegancije i dostupne su u crnoj boji. Gornjište ove verzije muških patika izdrađeno je od tekstila čime se obezbeđuje dovoljna količina vazduha. Unikatnom izgledu doprinosi i savremeni način pertlanja. Na gornjištu, na jezičku i zadnjim stranama patika se nalazi Puma znak, dok gumeni đon patika obezbeđuje dobro prianjanje tlu. Osvežite svoj asortiman obuće ovim novim Puma modelom muških patika. Puma predstavlja dobropoznatu multinacionalnu kompaniju koja dizajnira i proizvodi sportsku obuću i obuću za svaki dan, odeću i dodatnu opremu sa sedištem u Herzogenaurach, Bavaria-i. PUMA je treći najveći proizvođač sportske opreme na svetu. Kompanija je osnovana 1948. godine od strane Rudolf Dassler-a.\nSvi gradovi Novi Beograd Paraćin Novi Sad Vršac Niš Borča


Radnici osudili uslove za prodaju RŽR „Ljubija“ – ASinfo Portal\nBANJALUKA – Radnici „Arcelor Mittala“ zabrinuti su za svoja radna mjesta, jer je odlukom o prodaji državnog kapitala u Rudnicima željezne rude „Ljubija“ omogućeno da rudnik kupe firme koje se ne bave ovom djelatnošću, rekao je za portal CAPITAL predstavnik Konfederacije sindikata RS Obrad Belenzada.\n„Nije sporna sama prodaja, ali je bitno da kupac bude neko ko se bavi ovom djelatnošću, a ovi uslovi koji su stavljeni u odluci o prodaji to ne garantuju. Mi smo predlagali da uslov bude da kupac može biti kompanija koja se bavila kopanjem željezne rude, a oni su stavli minerali. Minerali su širok pojam. Sada rudnik može kupiti onaj koji se ovim poslom i uopšte ne bavi“, kazao je Belenzada i dodao da centrala „Mittala“ u Londonu\nOn je istakao da su zabrinuti i radnici „Željeznica RS“ jer više od 60 odsto prihoda ostvaruju zahvaljujući saradnji sa „Mittalom“. Podsjetio je i da iz Vlade nije bilo želje da se razgovara sa radnicima „Mittala“ ne želi sarađivati sa nekim ko nije iz ove branše.\nOdlukom o prodaji državnohg kapitala u RŽR „Ljubija“ definisano je da je početna cijena 2,0912 KM po akciji, odnosno da je vrijednost kompletnog paketa 69,02 miliona maraka.


Lokalne vesti - Četvrtak 09.07.2020 - 11:52\n"Kosovo je, iako žrtva, sarađivalo sa pravosuđem" FOTO: AP\nTači je saopštio da su u poslednje dve decenije mnogi pripadnici Oslobodilačke vojske Kosova bili suočeni sa međunarodnom pravdom UNMIK-a, Haškog tribunala za bivšu Jugoslaviju, Euleksa i lokalnih sudova, prenosi Kosovo online.\n- Kosovo je, iako žrtva, sarađivalo sa pravosuđem u rešavanju optužbi za ratne zločine. U poslednje dve godine, Specijalizovane komore su obavljale razgovor sa mnogim bivšim drugovima u zemlji i inostranstvu.\n- Građansko jedinstvo, međuetnički suživot, institucionalna stabilnost i poverenje u institucije od suštinskog su značaja za Kosovo da ostvari svoju viziju članstva u NATO-u, EU i održavanju večnog prijateljstva sa Sjedinjenim Američkim Državama - istakao je Tači.\nIstovremeno, u znak neslaganja sa optužnicom Specijalnog suda protiv bivših lidera OVK Hašima Tačija i Kadri Veselija, veterani OVK najavili su za danas proteste u svim gradovima na Kosovu.\nOK Radio, Kosovo online\nBULATOVIĆ: 12 godina SNS - a obeležio je period napretka\nPROMOCIJA PROJEKTA: Smanjene siromaštva kroz mogućnost zapošljavanja\nOdlazak pionira britanskog roka – preminuo Spenser Dejvis\nPiše se istorija: NASA pronašla asteroid sa vodom koji bi mogao da seje život po svemiru!\nRusija: Bomba ubila dete\nDanas miholjsko leto: Do kada će biti toplo?


Home / Vijesti / U RS-u se izdvajaju posebni novčani iznosi za porodice sa troje i više djece\nKako su za Fokus.ba istakli iz Ministarstva porodice, omladine i sporta u saradnji sa Javnim fondom za dječiju zaštitu realizuje se projekat “Fond treće i četvrto dijete”.\n“Ovim projektom svim majkama koje u tekućoj godini rode treće odnosno četvrto dijete Ministarstvo porodice, omladine i sporta isplaćuje jednokratne novčane naknade koje u 2017. godini iznose 600 KM za treće odnosno 450 KM za četvrto rođeno dijete“, istakli su iz Ministarstva porodice, omladine i sporta.\nDodaju da na ostvarivanje ove naknade nema uticaja materijlani status porodice, tako da je ovo jedna tipična pronatalitetna materijalna mjera.\n“Ministarstvo porodice, omladine i sporta je za ove namjene u periodu 2006-2016 godina izdvojilo 8,2 miliona KM. U 2017. godini za realizaciju ovog projekta predviđeno je 900.000 KM“, naveli su iz ovog ministarstva.\nOznakebebenovčani iznositroje i više djece\nPogledajte kako beba vidi svijet oko sebe u prvih godinu dana (VIDEO)


Krivično delo je okvalifikovano kao napad na službeno lice, rekao je Radović.\n“Istražno operativnim radom identifikovano je i pronađeno lice, radi se o kosovskom Srbinu M.Dž. (1988) iz Kosovske Mitrovice. On je saslušan u prisustvu branioca i u potpunosti je priznao krivično delo koje mu se stavlja na teret“ – naveo je Radović.\nOdlukom nadležnog tužioca Osnovnog tužilaštva u Mitrovici, određeno mu je policijsko zadržavanje od 48 sati i protiv njega će biti podneta krivična prijava, dodao je policijski portparol.\nNovinar Gazete Blic zadobio je lakše telesne povrede, nakon što je 23.marta fizički napadnut u severnom delu Mitrovice, u blizini Tehničke škole.


KO JE OLAF ŠOLC, ČOVEK KOJI BI MOGAO DA NASLEDI MERKELOVU? - Informer\n11:09 >> 11:46 Svet 0\nInformer.rs/Avaz.ba | 28. 09. 2021.\nAktuelni ministar finansija, smireni centrista unutar SPD, i bivši gradonačelnik Hamburga odlazećoj kancelarki je desna ruka u upravljanju novčanim tokovima, a ugled mu je porastao dok je nadgledao sprovođenje nemačkog izdašnog paketa pomoći privredi i stanovništvu u suzbijanju krize izazvane pandemijom\nNemački socijaldemokrata Olaf Šolc obećao je juče da će osnažiti Evropsku uniju i očuvati transatlantska partnerstva u tročlanoj koaliciji, koju se nada da će oformiti do Božića, kako bi preuzeo vlast od konzervativaca Angele Merkel.\nKO ĆE NASLEDITI ANGELU MERKEL Šolc pobednik debate kandidata sledeća vest\nŠolc, ministar finansija Nemačke, trenutno ima najbolje šanse za formiranje nove nemačke vlade nakon što je poveo svoju Socijaldemokratsku partiju (SPD) do tesne pobede na parlamentarnim izborima. On je juče, odgovarajući na pitanje Rojtersa da li će tesan izborni rezultat i mogućnost dugotrajnih koalicionih pregovora poslati poruku evropskim partnerima o nestabilnosti u Nemačkoj, pokazao smirenost i samouverenost.\n- Nemačka je oduvek imala koalicione vlade i uvek je bila stabilna - kazao je on na tečnom engleskom jeziku, stojeći pored statue Vilija Branta, kancelara SPD iz vremena Hladnog rata i dobitnika Nobelove nagrade za mir za podsticanje dijaloga između Istoka i Zapada.\nSPD, najstarija nemačka partija, osvojila je prema preliminarnim rezultatima 25,7 odsto glasova, što je za pet procenata više u odnosu na 2017. godinu, ispred konzervativnog bloka CDU/CSU Angele Merkel, za koji je glasalo 24,1 posto birača.\nIzbor Šolca za kancelaran ipak nije izvestan, uprkos pobedi na izborima\nUsled ovako tesnog rezultata daleko je od izvesnog da će Šolc postati novi kancelar Nemačke, ali je kako piše CNN on u najsnažnijoj poziciji da počne koalicione pregovore sa strankom Zeleni, koja je osvojila 14,8 posto glasova, i Slobodnom demokrtskom partijom (FDP), za koju je glasalo 11,5 posto birača.\nZeleni i FDP su kasno u nedelju objavili da će najpre razgovarati međusobno kako bi postigli kompromis pre nego što započnu pregovore sa SPD-om ili konzervativcima čiji je kandidat za kancelara Armin Lašet takođe najavio da će pokušati da fomira vladajuću koaliciju.\n- On ostavlja utisak smirene, umerene i stabilne osobe - kaže Korina Herst, iz nemačkog Maršal fonda u Briselu. Ona je istakla da se svojom umerenošću Šolc zapravo izdvaja unutar svoje partije.\n- Rukovodstvo SPD-a je većinom levičarski orijentisano i oni ga u početku nisu podržavali. Tako da još ne znamo ko će se okupiti oko njega i kako će uticati na njegov liderski stil - dodaje Herst.\nSuda David Vilp, zamenica direktora Maršal fondacije u Berlinu, smatra da je Šolcu i Merkelovoj zajednički upravo centrizam.\n- Ona je uvek upravljala sa pozicije centra i mislim da će i on to pokušati ukoliko postane kancelar, ali će to takođe zavisiti od pravca koji budu zahtevale partije vladajuće koalicije - kaže David Vilp.\nŠolc koji ima 63 godine, rođen je u nekadašnjoj Zapadnoj Njemačkoj, po čemu se razlikuje od Merkelove koja je odrasla u Istočnoj Njemačkoj. Bio je ministar rada i socijalne zaštite u Merkelinoj prvoj koalicionoj vladi kasnih dvehiljaditih, a 2011. izabran je za gradonačelnika Hamburga i na toj poziciji je ostao do 2018. godine.\nOd tada je radio kao vicekancelar i ministar finansija u Merkelinoj širokoj koalicionoj vladi, što je uticajna funkcija u nemačkoj nacionalnoj politici. Ugled mu je porastao dok je nadgledao velikodušne nemačke programe kompenzacija i subvencija za preduzeća i zaposlene koji su izgubili prihode zbog pandemije.\n- On je bio Merkelina desna ruka kada je u pitanju upravljanje zemljom u protekle četiri godine, izuzetno je uticajan u nemačkoj vladi, ali i u Evropi gde predstavlja Nemačku kada su u pitanju politike koje se odnose na evro valutu - dodaje David Vilp.\nIzvan sedišta Evropske unije Šolc je gotovo potpuno nepoznat\nU jučerašnjem obraćanju on je kazao da će podržati snažniju i suvereniju Evropsku uniju, kao i da će rad na dobrim odnosima između Njemačke i SAD biti okosnica njegove spoljne politike ukoliko postane kancelar. Dodao je da dok svet postaje “sve opasniji” demokratske države moraju sarađivati.\n- Važno je da sarađujemo, čak i ako se ne slažemo po svim pitanjima - rekao je Šolc.\nUkoliko Šolc uspe da formira koaliciju, ovaj bivši gradonačelnik Hamburga će postati tek četvrti posleratni kancelar iz redova SPD-a i prvi od kako je 2005. godine tu funkciju Merkelova preuzela od Gerharda Šredera.\nAko uspe da postigne dogovor sa Zelenima i FDP-om, ministar spoljnih poslova će verovatno doći iz redova Zelenih, kao što je to bio slučaj sa Joškom Fišerom u njihovom prethodnom savezu sa SPD-om, dok će FDP, pretpostavlja se, tražiti ministarstvo finansija.\nDo postizanja konačnog koalicionog dogovora teško je proceniti kakav će Šolc biti kancelar, ističe CNN, mada analitičari smatraju da promena neće biti burna.\n- Doći će do promene samim tim jer više to neće biti Merkel - kaže Herst i dodaje "da ne veruje da će ta promena biti velika".\nNemačka izbori Angela Merkel kancelar Olaf Šolc SPD\nErupcija vulkana u blizini turističkog centra


Press Online :: Vaterpolo :: Vaskrs Pro Reka: Volpi otima Filipovića i Pijetlovića / print=true\nVaskrs Pro Reka: Volpi otima Filipovića i Pijetlovića\nItalijanski biznismen Gabrijele Volpi, koji je prošlog leta izazvao veliki „zemljotres” u evropskom vaterpolu kad je poneo ostavku na mesto predsednika Pro Reka i povukao svoj kapital.\nSudeći po poslednjim informacijama sa Apenina sve se vraća na staro. Volpi namerava da se vrati u Pro Reko i da ponovo stvori drim tim, a među asovima na koje je bacio oko su i reprezentativci Srbije Filip Filipović i Duško Pijetlović.\nFilipović je završio sezonu u Radničkom i na odmoru je do okupljanja delfina a Duško Pijetlović u ovom trenutku ne razmišlja o novom klubu.\nKao i ostali igrači Zvezde fokusiran je na fajnal-for u Beogradu, 31. maja i 1. juna na kome šampion Srbije juri prvu titulu prvaka Evrope.\n- Imamo priliku da se domognemo i „triple" krune, zašto da ne. Verujem da uz podršku navijača kakvu smo imali u ovoj sezoni, i maksimalno zalaganje u bazenu možemo i na krov Evrope. Naravno, ništa nije garant za titulu, ali jedno je sigurno, borićemo se do kraja.\nZvezdin prvi protivnik je Barseloneta a ako prođe u finale sastaće se s pobednikom susreta u kome se sastaju Partizan i Jug, koji je u ponedeljak osvojio titulu šampiona Hrvatske.


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Nauka i tehnologija :: Neurogeneza kod odraslih rijedak fenomen\nLJUDSKI MOZAK 12. 03. 2018. 22:15 >> 22:13 0\nNajnovije istraživanje Univerziteta Kalifornija u San Francisku pokazuje da dio ljudskog mozga, koji je važan za pamćenje i učenje, prestaje da proizvodi nove ćelije oko 13. godine.\nOtkriće, koje je objavljeno u časopisu "Nejčer", vjerovatno će dodatno zaoštriti raspravu o mogućnosti liječenja ljudskog mozga putem takozvane "neurogeneze" ili stvaranja novih ćelija mozga odnosno neurona.\nRanije se vjerovalo da hipokampus kod ljudi stvara neurone i u odraslom dobu, prenosi CNN.\n"Ustanovili smo da je pojava neurogeneze u hipokampusu kod odraslih ljudi, izuzetno rijedak fenomen", rekao je Arturo Alvarez-Bajla, profesor neurohirurgije na Univerzitetu Kalifornija i jedan od autora studije.\nOn je rekao da su naučnici pronašli određen broj neurona kod djece do godinu dana kao i kod djece između sedme i 13. godine.\n"Rezultati istraživanja ukazuju da je hipokampus kod čoveka u velikoj mjeri već izgrađen tokom razvoja mozga fetusa", kazao je Alvarez-Bajla.


Nikolić: Mišljenju Fridom hausa doprinijele pojedine NVO – Borba\nMišljenju Fridom hausa o stanju demokratije u Crnoj Gori doprinijele su nevladine organizacije (NVO) prepoznate kao protivnici vlasti i lišene objektivnosti i mjere u svojim kritikama, ocijenio je poslanik Demokratske partije socijalista Andrija Nikolić.\nOn je, komentarišući izvještaj Fridom hausa u kojem piše da je Crna Gora izgubila epitet “djelimično konsolidovanih demokratija”, rekao da u njemu postoje percepcije sa kojima nijesu saglasni, ali da ih “primaju ka znanju”.\n“Znakovito je, međutim, da su pomenutom izvještaju o stanju sloboda u Crnoj Gori, poseban ton dale pojedine NVO iz Crne Gore prepoznate kao protivnici vlasti, lišeni objektivnosti i mjere u svojim kritikama”, kazao je Nikolić agenciji MINA.\nPrema njegovim riječima, riječ je o jednom od mišljenja o stanju sloboda i demokratije u Crnoj Gori.\n“Za nas su, ipak, relevantniji ocjenjivači, koji taj posao obavljaju u ime Evropske Unije, u samom procesu pridruživanja, i oni koji su vršili monitoring u pristupanju Crne Gore NATO-u”, poručio je Nikolić.\nOn je istakao da ima puno argumenata u prilog ocjeni da Crna Gora nikada nije bila slobodnija, da nikada nije imala snažnije institucije i da nikada nije bila više država nego danas.\n“U prilog tome je i ogromno povjerenje koje su građani Crne Gore pokazali u državne institucije za vrijeme trajanja krize”, zaključio je Nikolić.\nLalošević i Atletski savez Crne Gore žele izgradnju novog stadiona u Podgorici


Brnabić: Oporavak Fabrike stakla u Paraćinu važan za celu Srbiju, razgovaramo sa investitorima | Blok vesti\nBrnabić: Oporavak Fabrike stakla u Paraćinu važan za celu Srbiju, razgovaramo sa investitorima\nPremijerka Ana Brnabić izjavila je danas da je prioritet Vlade da nađe strateškog partnera za Fabriku stakla u Paraćinu koja je strateški važna za Srbiju.\nAna Brnabić u poseti Paraćinu, Foto: Vlada Srbije\n"Mi od Srpske fabrike stakla nismo odustali, to je strateški važna investicija ne za Paraćin i za ovaj deo Srbije, već za čitavu Srbiju. Ukoliko uspemo da je oživimo, bićemo izvoznici staklene ambalaže za čitav region i ovaj deo Evrope", istakla je premijerka tokom današnje posete ovom gradu.\n"Pozvali smo investitore širom sveta iz te industrije da dođu i da pogledaju finansijske i druge izveštaje i potencijale Srpske fabrike stakla za koje mislimo da su zaista ogromni. U ovom trenutku imamo razgovore sa određenim investitorima", rekla je Brnabić, dodajući da bismo, ukoliko uspemo u nameri, bili izvoznici staklene ambalaže za ceo region.\nStečaj je u ovoj fabrici prvi put i proglašen 2017. godine, a prethodno je više puta privatizovana.\nPrvo ju je na tenderu 2006. kupila firma Rubin iz bugarskog Plevena, i to za samo 100.000 evra. Procenjena vrednost fabrike tada je iznosila 15 miliona evra, a kupac je ponudio ulaganja u visini 25 miliona evra.\nKako obaveze iz kupoprodajnog ugovora nisu ispunjene, a zbog neisplaćenih dugova za gas, 2009. godine većinski vlasnik Staklare postalo je javno preduzeće Srbijagas koje je tri godine kasnije, saopštilo da je našlo perspektivnog kupca.\nNovi vlasnik od marta te godine je konzorcijum koji čine Korporativna trgovinska banka iz Sofije, kao garant, bugarska firma Glass Industry i ponovo Rubin iz Plevena.\nUgovor o prodaji staklare s direktorom Srbijagasa Dušanom Bajatovićem potpisao je Cvetan Vasilev, kao predsednik Nadzornog odbora bugarske banke koja je bila garant posla. Protiv Vasileva se sada u Bugarskoj vodi postupak zbog sumnje da je proneverio više od sto miliona evra.\nParaćinsku Staklaru je 2015. godine od konzorcijuma koji su činili Korporativna trgovinska banka iz Sofije, kao garant, bugarska firma Glass Industry i Rubin iz Plevena preuzeo CPR Impeks, koji se bavi prodajom naoružanja i vojne opreme.\nMinistarstvo pravde Bugarske je još u septembru 2014. uputilo srpskom Ministarstvu pravde zahtev za izručenje Vasileva. Taj postupak do danas nije okončan iako je Krivično vanpretresno veće Višeg suda u Beogradu u oktobru prošle godine donelo rešenje da su ispunjene zakonske pretpostavke za izručenje biznismena Bugarskoj, optuženog za izazivanje bankrota četvrte po veličini banke u toj zemlji. Odluku o izručenju bi trebalo da donose Ministarstvo pravde u skladu sa članom 31 Zakona o međunarodnoj pravnoj pomoći u krivičnim stvarima.\nPrevious articleU Srbiji u poslednja 24 sata koronavirusom zaražene 1.483 osobe, preminulo 19 obolelih\nNext articleMEKGREGOR PONOVO PRETI: Vaso Bakočević veruje Ircu, a evo šta očekuje od UFC spektakla (VIDEO)


Na pijacama nije bilo prodaje humanitarne pomoći - Poslovno Udruženje Pijaca Srbije - PUPS\nNa pijacama nije bilo prodaje humanitarne pomoći\nNovi Sad, Tanjug, 29.05.2014\nPotpredsednik Upravnog odbora Poslovnog udruženja pijaca Srbije, Predrag Veinović, izjavio je danas u Novom Sadu na sastanku tog udruženja da na pijacama nije bilo prodaje humanitarne pomoći prikupljene za područja ugrožena poplavama.\nVeinović, koji je i direktor Gradskih pijaca Beograd, rekao je da je prva aktivnost koja je na pijacama pokrenuta po izbijanju poplava bila sprečavanje zloupotreba humanitarne pomoći, odnosno prodaja, te da na samim pijacama takve prodaje nije bilo, ali da su u okolini pojedinih pijaca uočene prodaje flaširane vode.\n- Uveli smo privremenu zabranu prodaje poljoprivrednih proizvoda sa teritorija pogođenih poplavama ukoliko prodavci ne poseduju potvrdu izdatu od strane mesnih kancelarija. Ta potvrda se izdaje onim poljoprivrednicima kojima nisu bili poplavljeni posedi - kazao je Veinović.\nPrema njegovim rečima, i sami prodavci na pijacama pokazali su veliku odgovornost, jer su i sami sprečavali prodaju ukoliko primete nešto sumnjivo.\nVeinovića je naveo da je na pijacama uvedena maksimalna kontrola proizvoda, a izuzetno rizični su zelena salata i jagode, pa se, kako je naglasio, u saradnji sa fitosanitarnom inspekcijom posebna pažnja posvećuje tim proizvodima.\nIzvršni direktor Poslovnog udruženja pijaca Srbije, Savo Duvnjak, rekao je da je u pripremi priručnik, odnosno vodič za prodavce koji svoje proizvode prodaju na pijacama, te da će prvi te priručnike dobiti prodavci namirnica životinjskog porekla.\n-Vodič prodavcima namirnica životinjskog porekla daje opšta upustva o standardima koje moraju da ispune kako bi mogli na pijacama da prodaju, pre svega, mleko, mlečne proizvode i jaja, mada ćemo slično upustvo dostaviti i prodavcima svih drugih namirnica - rekao je Duvnjak.\nDomaćin sastanka Poslovnog udruženja pijaca Srbije, koje okuplja 26 pijačnih uprava sa cele teritorije Srbije, bilo je Javno kominalno preduzeće "Tržnica" iz Novog Sada, a direktor tog preduzeća Miloš Tubić je istakao značaj koji pijace imaju u Srbiji.\n- O značaju pijaca najrečitije govore statistički podaci koji kažu da na 410.000 pijaca u Srbiji svakodnevno radi više od 80.000 ljudi, a da neposredno od prodaje na pijacama egzistenciju obezbeđuje blizu 250.000 ljudi - rekao je Tubić, dodajući da je tokom prošle godine na pijacama zabeležen rast prometa za oko 11 procenata.


Zdravstveni radnici sutra dobijaju po 10.000 dinara – Radio Televizija Novi Pazar\nJanuary 13, 2022 115 Viewsnovčana pomoć, zdravstveni radnici 2 min read\n“Kada je počela pandemija korona virusa 2020. godine, jedna od prvih mera koju smo doneli bilo je novo povećanje plata medicinskim radnicima za još 10 odsto. Potom su, u novembru iste godine, svi zaposleni u zdravstvenim ustanovama dobili jednokratnu pomoć od 10.000 dinara”, podsetio je ministar finansija.\n“Zdravstvenim radnicima su od 1. januara ove godine povećane plate, ovoga puta za osam odsto, baš kao i zaposlenima u Ministarstvu odbrane, zaposlenima na poslovima zdravstvene zaštite i negovateljicama u ustanovama socijalne zaštite, lekarima u zavodima za izvršenje krivičnih sankcija i zdravstvenim radnicima u Zavodu za sport i medicinu sporta Srbije”, naveo je ministar Mali.\n“To je još jedan način da zdravstvenim radnicima kažemo ”hvala” za sve što su učinili i što čine za svoju državu i za svoj narod u ovim teškim vremenima pandemije korona virusa. Država je tu za zdravstvene radnike, brine za njih i spremna je da im pomogne“, naveo je Siniša Mali.\n← Novi Pazar: 39 novozaraženih\nVlada Srbije usvojila: Objekte Bošnjaka u Priboju priključiti na električnu mrežu bez nadoknade →


Polovni Nissan platforme oglasi za prodaju - Srbija - Mascus Srbija\nNalazite se ovde: Mascus Srbija > Transportna vozila > Karoserija > Platforme > Nissan\nPolovna Nissan platforme na prodaju\nOvo su rezultati pretrage polovnih Nissan platforme mašina koje su za prodaju. Nissan platforme oglase možete sortirati po ceni, godini proizvodnje, ili zemlji. Takođe možete, da koristite kriterijume za pretragu na levo da ubrzate pretragu, ili pročitajte više o Nissan platforme u Brend sekciji.\nOvde je kompletna lista polovnih Nissan platforme za prodaju. Mozete da dodate strane među svoje omiljene strane ili upoređujete zanimljive proizvode klikom na polja za potvrdu pored polovnih/og Nissan platforme koji su Vam zanimljive, uz korišćenje opcija koje se nalaze iznad. Ako zelite da promenite pretragu, vratite se na vrh strane i koristite opciju “nova pretraga”, onda definišite brend, model, cenu i/ili lokaciju polovne/ih Nissan platforme koje Vas interesuju.


Ambasada: A šta ako Rusija ukine reklamiranje Tvitera! - 26.10.2017, Sputnik Srbija\nAmbasada Rusije u Sjedinjenim Američkim Državama komentarisala je zabranu društvene mreže Tviter oglašavanja sa svih naloga televizije RT i Sputnjika. 26.10.2017, Sputnik Srbija\nrusija, vesti, svet, nikolaj lahonjin, ambasada rusije, tviter\n„Samo zamislite, Rusija će doneti odluku da prekine oglašavanje na Tviteru u Rusiji“, napisao je portparol ambasade Nikolaj Lahonjin na zvaničnoj stranici ambasade na Tviteru.\nU četvrtak je američka društvena mreža Tviter saopštila da je odlučila da blokira oglašavanje sa kanala u vlasništvu ruskih RT i Sputnjika. U saopštenju se naglašava da je odluka doneta na osnovu rada kompanije u vezi sa istragom „mešanja Rusije“ u predsedničke izbore u SAD 2016. godine. Glavna urednica RT-a i novinske agencije „Rusija sevodnja“ Margarita Simonjan je, komentarišući odluku „Tvitera“ da blokira oglašavanje sa kanala u vlasništvu RT i Sputnjika, izrazila žaljenje zbog ovog koraka, između ostalog i zbog mogućih recipročnih mera Rusije prema američkim medijima.


Imajući u vidu potrebu crnogorske privrede za kratkoročnim sredstvima IRF CG A.D. će i u 2022.godini omogućiti dostupnost finansiranja sa kratkoročnim kreditnim linijama za finansiranje kratkoročnih potreba klijenata. Izražena investiciona aktivnost privrednih subjekata u prethodnom periodu, često je bila uzrokom ročne neusklađenosti sredstava i izvora sredstava. Pored faktoringa kao kratkoročnog finansijskog instrumenta, koji se bazira na otkupu potraživanja ili obaveza, ponudiće se i klasična kratkoročna kreditna linija. Ova sredstva su prije svega namijenjene za prevazilaženje zastoja u kratkoročnim poslovnim aktivnostima. Realizacijom ove kreditne linije pokušaće se smanjiti uticaj na poslovanje prethodno pomenutih problema.\nSredstva kredita se isključivo mogu koristiti za nabavku sirovina, repromaterijala, poluproizvoda, sitnog\ninventara, plaćanje režijskih troškova\n• Maksimalni iznos do 3.000.000,00 €, (za preduzetnike i poljoprivredne proizvođače do 50.000,00€)\n• Kamatna stopa iznosi 3,40% na godišnjem nivou uz proporcionalan sistem obračuna kamata;\nS ozirom da se radi o kratkoročnom kreditu moguće je prihvatiti i samo mjenicu.


Svim građankama i građanima Bosne i Hercegovina u zemlji i inostranstvu upućujem iskrene čestitke povodom 25. novembra, Dana državnosti Bosne i Hercegovine.\nSvaki Dan državnosti prilika je da se s dužnim poštovanjem i osjećajem zahvalnosti prisjetimo hrabre generacije bh. patriota koja se suprotstavila fašističkom zlu i istovremeno uspjela da saučuva teritorijalni integritet naše domovine i obnovi njenu državnost.\nPrincip ravnopravnosti svih naroda i građana, koji je tada uspostavljen na Prvom zasjedanju ZAVNOBIH-a u Mrkonjić Gradu, ostaće trajno opredjeljenje i ključ za funkcioniranje i napredak Bosne i Hercegovine.\nI ovog 25. novembra s posebnim pijetetom se trebamo prisjetiti svih bh.patriota koji su u Drugom svjetskom ratu i tokom posljednje agresije položili živote u borbi za Bosnu i Hercegovine i takve principe.\nNjihova žrtva treba da nam bude trajni podstrek da nastavimo afirmisati zajedništvo i ravnopravnost, jer je to jedini put za izgradnju demokratske, uspješne i funkcionalne Bosne i Hercegovine, po mjeri svih njenih naroda i građana.


Smeštaj u Vrnjačkoj banji je veoma tražen kada je u pitanju turistička ponuda Srbije, jer je Vrnjačka Banja top destinacija srpskog turizma. Što se tiče smeštaja u Vrnjačkoj banji, najviše se traše apartmani u Vrnjačkoj banji, zatim slede sobe u Vrnjačkoj banji i hoteli u Vrnjačkoj banji. Apartmani i sobe u Vrnjačkoj banji se nalaze u kvalitetnim vilama za odmor i privatnim kućama koje su preuredjene za apartmanski smeštaj i sve su kategorisane po turističkim standardima.\nUkoliko želite da rezervišete smeštaj u Vrnjačkoj banji, to možete uraditi vrlo brzo i bezbedno na novoj eBooking platformi za online rezervaciju eBooking Srbija!\nEBOOKING SRBIJA je internet sajt za kompletnu prezentaciju smeštaja Srbije kako za ugostitelje, tako i za privatne stanodavce. Na eBooking Srbija možete vrlo brzo i lako rezervisati i smeštaj u Vrnjačkoj banji putem vaučera za odmor i to u svega nekoliko koraka bez da zovete stanodavca ili ugostitelja.


Pjongjang kršio međunarodne sankcije tokom 2020. - BHRT\nPjongjang kršio međunarodne sankcije tokom 2020.\nBojana Božović, 09/02/2021\nSjeverna Koreja je održavala i razvijala svoje nuklearne i balističke programe tokom 2020. godine, čime je kršila međunarodne sankcije, navodi se u povjerljivom izvještaju UN u koji je Rojters imao uvid.\nU izvještaju se navodi da je Pjongjang, pored drugih izvora prihoda, finansirao programe sa oko 300 miliona dolara ukradenih hakerskim napadima.\nIzvještaj je sastavila komisija Savjeta bezbjednosti UN za sankcije Sjevernoj Koreji, koju čine nezavisni kontrolori.\nU dokumentu se navodi da je Pjongjang proizvodio fisilni materijal, održavao nuklearna postrojenja i nadograđivao infrastrukturu za balističke projektile, uz traženje materijala i tehnologija za programe u inostranstvu.\nDokument je sastavljen samo nekoliko sedmica nakon što je predsjednik SAD Džo Bajden zvanično preuzeo funkciju američkog lidera.\nPortparol Stejt departmenta saopštio je juče da Bajdenova administracija planira novi pristup Sjevernoj Koreji, uključujući provjeru sa saveznicima u vezi sa trenutnim opcijama vršenja pritiska na Pjongjang i potencijalom za bilo kakvu diplomatiju u budućnosti.\nTags\t#pjongjang\t#Sjeverna Koreja\nUdruženje poljoprivrednika FBiH: Uvozni lobi jači od države\nSAD: U Senatu danas počinje suđenje za opoziv Donalda Trumpa


Kada je krajem februara Funkcionalni trening centar počeo sa radom svi banjalučki sportisti, ali i rekreativci dobili su uslove kojima bi pozavidjeli mnogo veći gradovi i sportske sredine. Sve zahvaljujući idejnom tvorcu cijele priče Srđanu Janjaninu, čija je oprema i prostor za treniranje jedinstvena ne samo u BiH, nego u cijeloj Evropi.\nNajmodernije fitnes sprave, obučeni personalni treneri i moderan pristup vježbanju ovaj centar razdvajaju od običnih teretana, a Janjanin ne krije da je trebalo mnogo truda kako bi sve došlo na trenutni nivo.\n"Da me neko pogrešno ne razumije, FTC nije teretana, nego trening centar koji radi prema individualizovanim programima. Sve to u cilju što bolje pripreme sportista", rekao je Janjanin.\nVeć u nedjelju FTC organizuje seminar na kojem će predavanje održati jedan od najboljih kondicionih trenera sa ovih prostora Aleksandar Petrović, koji je radio i sa imenima poput Bogdana Bogdanovića i Aleksandra Atanasijevića.\n"Zaista možemo da se pohvalimo da ćemo ugostiti velikog predavača. On je čovjek koji je radio i sa odbojkaškom reprezentacijom Srbije, futsal selekcijom i brojnim sportistima, tako da sigurno ima šta da kaže na ovu temu", izjavio je Janjanin.\nDa ima najbolje i najmodernije uslove za trening, poručuje i košarkaš San Sebastijana Lazar Mutić, koji je zajedno sa Lukom Dončićem prošao akademiju madridskog Reala. Kaže da u FTC-u ima svu pažnju trenera i opremu sa kojom se nije susretao u Španiji, gdje igra već šest godina, a o saradnji sa Srđanom ima samo riječi hvale.\n"Ovo je sigurno najbolji trening centar u kojem sam bio dosad. Bio sam i u Španiji i u trening centrima mnogih ekipa, ali ovdje imam najbolje uslove. Sa Srđanom radim par godina i otkako sarađujemo nemam nikakvih problema sa povredama", poručio je Mutić.\nU FTC-u se nadaju da će i u narednom periodu nastaviti uspješnu saradnju sa banjalučkim sportistima i rekreativcima, a sve u cilju što bolje fizičke pripreme i smanjene mogućnosti za povredama.\nBMW iskazao gubitak od 666 miliona evra u drugom kvartalu\nU Srpskoj preminule još dvije osobe zaražene virusom korona\nDrogu pokušao baciti u kanalizaciju\n1589 glasova 45%\n1980 glasova 55%\nBejrut: Poginulo više od sto ljudi, povrijeđeno preko četiri hiljade


Objavljeno četvrtak, 04 januar 2018 16:29\nOpštinski odbor Socijaldemokrata Berana oglasio se saopštenjem za javnost. Dostavljeno saopštenje Medijskog tima te Partije Espona integralno prenosi.\nIako je aktuelna lokalna vlast u Beranama gotovo čitav mandat potrošila u traženju izgovora za katrastofalno stanje na svim poljima, oni moraju biti svjesni da nekompetentnost i neznanje, koje pokazuju svakoga dana, ne mogu biti opravdanje za loše rezultate. „Degradacija“ je termin koji je najpodesniji da opiše stanje u Beranama, za koje je zaslužna aktuelna lokalna vlast koja u kontinuitetu pokazuje potpuno odsustvo senzibiliteta za potrebe i probleme svojih građanki i građana.\nOdsustvo realnosti u koaliciji koju tvore politički subjekti koje karakterišu neprestane međusobne optužbe i napadi na državnom nivou najbolje ilustruje to što sebe i dalje sebe nazivaju “zdravima” uprkos činjenici da je „jabuka“ već davno prezrela i istrulila, što potvrđuje i činjenica da nijesu uspjeli da sačvaju sve odbornike na okupu.\nSa željom da zaustave dalje propadanje i pruže šansu našem gradu da konačno krene putem napretka i prosperiteta, Socijaldemokrate Berana su odlučile da sa partnerima sa državnog nivoa, Demokratskom partijom socijalista i Bošnjačkom strankom, formiraju pobjedničku koaliciju.\nSocijaldemokrate Berana, kao važan faktor buduće lokalne vlasti, garant su efikasne i održive lokalne samouprave koja će omogućiti privlačenje investicija i realizaciju razvojnih programa u cilju ubrazanog ekonomskog razvoja. Uvjereni smo da racionalnom upotrebom svojih resursa i ljudskih potencijala, Berane može postati grad koji svojem stanovništvu omogućava kvalitetne uslove života.\nDosljedno ćemo se boriti za moderno Berane jednakih šansi, zaključuje se u saopštenju koje je potpisao Onur Babaić - predsjednik OO SD Berane, zaključuje se u saopštenju.


Održan Jesenji opštinski kros **Video**\n13. okt 2012. 11:02\nU toku pripreme za prvoligaško takmičenje\n11. okt 2012. 11:40\nPripreme jedinog pirotskog prvoligaša, ekipe Pirota u malom fudbalu, su u toku. U odsustvu trenera Milana Tošića, zbog obaveza u Fudbalskom savezu, trening vodi Dragan Stanković, naš najbolji ...\nRukometašice Pirota pobedile\n11. okt 2012. 10:35\nRukometašice Pirota pobedile su sinoć u zaostaloj utakmici prvog kola prvenstva Druge lige, grupa Istok, ekipu Mladi radnik iz Radinaca rezultatom 23:22. Trener Saša Pančić kaže da su Piroćanke ...\nRukometašice Pirota igraju večeras zaostalu utakmicu\n10. okt 2012. 12:55\nPosle nerešenog rezultata u Prokuplju,u drugom kolu prvenstva Druge lige, grupa Istok, rukometašice Pirota igraju danas odloženu utakmicu prvog kola. Ekipa trenera Saše Pančića dočekuje novog ligaša ...\nFIFA seminar i festival bazičnog fudbala\n09. okt 2012. 13:00\nU Sportskom centru FSS u Staroj Pazovi, od 3. do 7. oktobra, održan je FIFA seminar i festival bazičnog fudbala.Radom na seminaru rukovodio je Horst Kriete, instruktor FIFA, dugogodišnji fudbalski ...\nPredrag Ranđelović osvojio srebrnu medalju\n09. okt 2012. 12:52\nProšlog vikenda u Zaječaru održano je prvenstvo Centralne Srbije u kik boksu .Predrag Ranđelović,takmičar Kik boks kluba “Crna kobra” osvojio je srebrnu medalju u juniorskoj konkurenciji u kategoriji ...\nTiha Todorović uspešna u Ligi Evrope\nStreljačka reprezentacija Srbije vazdušnom puškom nije uspela da se plasira u finale završnog turnira Lige mladih Evrope u Vroclavu.Srbija je i pored dve pobede u prva tri kola završila takmičenje na ...\nŠahisti Progresa treći na prvenstvu Centralne Srbije\n08. okt 2012. 12:22\nU Vrnjačkoj Banji završeno je prvenstvo Centralne Srbije. Šahisti Progresa postigli su dobar rezultat.Naša ekipa, osvojila je treće mesto. Boban Nikolić, kapiten,ocenio je za Plus radio da je u ...\nKošarkašice Gimnazijalca pobedile\n08. okt 2012. 08:26\nSeniorke ŽKK Gimnazijalac ovog vikenda gostovale su u Bugarskoj ekipi “Šampion 2006” iz Sofije. Naše košarkašice pobedile su rezultatom 80:58.Najuspešnije u našem timu bile su Milica Kostić sa 21,...\nOdigrano 6. kolo Okružne i Opštinske lige Pirot\n08. okt 2012. 08:01


Mađarski premijer Viktor Orban izjavio je danas da je Brisel bio slaba karika u zaštiti mađarske granice, rekavši da bi države članice EU trebalo da prihvate one koji pristižu iz Avganistana. "Brisel izdaje Mađarsku i Evropljane. Mađarska štiti… »\nMađarski premijer izjavio da je Brisel bio slaba karika u zaštiti mađarske granice, rekavši da bi države članice EU trebalo da prihvate Avganistance. "Brisel izdaje Mađarsku i Evropljane. Mađarska štiti celu Evropu. Nadamo se da bi plan Brisela… »\nViktor Orban: Da je Srbija već primljena u Uniju bili bismo bezbedniji!\nMađarski premijer Viktor Orban izjavio je danas da je Brisel bio slaba karika u zaštiti mađarske granice, rekavši da bi države članice EU trebalo da prihvate one koji pristižu iz Avganistana. - Brisel izdaje Mađarsku i Evropljane. Mađarska štiti… »\nBUDIMPEŠTA - Mađarski premijer Viktor Orban izjavio je danas da je Brisel bio slaba karika u zaštiti mađarske granice, rekavši da bi države članice EU trebalo da prihvate one koji pristižu iz Avganistana. "Brisel izdaje Mađarsku i Evropljane… »\nBUDIMPEŠTA: Mađarski premijer Viktor Orban izjavio je danas da je Brisel bio slaba karika u zaštiti mađarske granice, rekavši da bi države članice EU trebalo da prihvate one koji pristižu iz Avganistana. "Brisel izdaje Mađarsku i Evropljane… »\n- Da je Srbija već primljena u blok, svi bismo bili bezbedniji - izjavio je mađarski premijer tokom obilaska mađarsko-srpske granice u društvu češkog premijera Andreja Babiša. Mađarski premijer Viktor Orban izjavio je sinoć da bi Evropska unija… »\nMađarski premijer Viktor Orban izjavio je sinoć da bi Evropska unija zapravo trebalo da štiti granice Šengena još južnije i da je Srbija već trebalo da postane članica i EU i zone Šengena. Da je Srbija već primljena u blok, „svi bismo bili… »\nMađarski premijer Viktor Orban izjavio je večeras da bi Evropska unija zapravo trebalo da štiti granice Šengena još južnije i da je Srbija već trebalo da postane članica i EU i zone Šengena. Da je Srbija već primljena u blok, "svi bismo bili… »\nFoto: EPA - Da je Srbija već primljena u blok, "svi bismo bili bezbedniji - rekao je Orban tokom obilaska mađarsko-srpske granice u društvu češkog premijera Andreja Babiša, prenosi MTI. Orban je rekao da bi bez ograde na toj granici, milioni… »


Od 10. do 12. oktobra 2012. godine zamenik ministra spoljnih poslova Republike Azerbejdžan Araz Azimov posetio je Beograd radi političkih konsultacija.\nTokom posete zamenik ministra inostranih poslova sastao se sa ministrom inostranih poslova Srbije Ivanom Mrkićem, zamenicima ministra inostranih poslova Zoranom Vujićem i Sladjanom Pricom, državnim sekretarom ministarstva odbrane Aleksandrom Nikolićem i savetnikom predsednika za spoljnu politiku Markom Đurićem.\nNa sastancima su razmotrene perspektive razvoja bilateralne saradnje i saradnje u okviru međunarodnih organizacija.\nU toku susreta sa ministrom inostranih poslova Srbije Araz Azimov je izjavio da je Azerbejdžan zainteresovan za jačanje veza sa Srbijom i da je smatra strateškim partnerom na Balkanu. Ministar inostranih poslova Srbije rekao je da njegova zemlja podržava suverenitet i teritorijalni integritet Azerbejdžana. On se zahvalio vladi Azerbejdžana za podršku Srbiji uvezi sa pitanjem Kosova.\nTokom svoje posete Srbiji Araz Azimov je takođe posetio park "Tašmajdan" gde je položio cveće na spomenik nacionalnom lideru Azerbejdžana Hejdaru Alijevu, a zatim je posetio i ambasadu Republike Azerbejdžan u Beogradu.


Početak uvođenja daljinskog grijanja, uz korištenje ekoloških goriva\nNovi direktor EBRD-a za Zapadni Balkan Matteo Colangeli, ministar komunalne privrede, infrastrukture, prostornog uređenja, građenja i zaštite okoliša KS Enver Hadžiahmetović i ovlašteni predstavnik KJKP "Toplane", potpisali su danas mandatno pismo o dodjeli kreditnih i grant sredstava za početak realizacije projekta uvođenja sistema daljinskog grijanja u Kantonu Sarajevo.\n„Projektom je u prvoj, pilot fazi planirana promjena sistema centralnog grijanja na bazi geotermalne vode. Implementacija će se odvijati u Vogošći i na Ilidži, kao i na još nekoliko kotlovnica koje djeluju u okviru preduzeća „Toplane“. Ovo je jedan od posebno važnih energetskih projekata u prelasku sa čvrstih, fosilnih na obnovljiva goriva. Posebno je to važno sa ekološkog aspekta što svakako ima za cilj poboljšanje kvaliteta zraka u Sarajevu“, objasnio je ministar Hadžiahmetović.\nPrema njegovim riječima, za ovu namjenu EBRD će obezbijediti 16 miliona EUR-a kreditnih i četiri miliona KM grant sredstava.\nDirektor Colangeli ističe da početak rada na ovom projektu predstavlja pravu prekretnicu za Sarajevo.\n“Ovim projektom će se smanjiti zagađenje zraka uzrokovano korištenjem lož ulja i omogućit će se alternativni izvori goriva za opskrbu grijanjem u Kantonu Sarajevo. Učinci toga trebali bi biti vidljivi odmah nakon završetka projekta”, naglasio je Colangeli.\nManuela Naessl, direktorica EBRD-a za Bosnu i Hercegovinu je pozdravila početak realizacije ovog važnog projekta za Sarajevo.\n“Radujemo se brzoj implementaciji ovog projekta koji rješava probleme kvalitete zraka u Kantonu i diverzificira opskrbu Sarajeva grijanjem. Uvijek nam je drago vidjeti da se Kanton oslanja na Akcioni plan za Zeleni grad i sretni smo da nastavljamo dobru saradnju iz proteklih godina”, poručila je Naessl.


Izvanredan način za prodaju starog automobila\nProdaja automobila starog 21 godinu može predstavljati veoma komplikovan poces, ali možete itekako uvećati svoje šanse ukoliko ste kreativni...\nPisac i direktor jedne redakcije iz Los Anđelesa, Maks Lanman, kreirao je krajnje pametnu i zabavnu reklamu koja je prezentovala model Honda Accord njegove verenice iz 1996. godine i eksplodirala automatski na internetu, privukavši više pažnje nego što je automobil ovoga tima ikada mogao da sanja.\nPet dana nakon što je automobil, od milošte nazvan Greenie, objavljen na listi za prodaju, dostigao je astronomsku cifru od 150.000 dolara, a njegov reklamni video je tada imao oko četiri miliona pregleda. Odmah nakon ovog neverovatnog uspeha eBay je zatvorio licitaciju, zbog, kako je naveo, „neobičnih aukcijskih aktivnosti“, kako je glasilo u komentaru kompanije datom na NBC Bay Area.\n„Navodno, neko od ljudi sa eBay-a, odnosno njegovog odeljenja za prevare, koji uopšte nije bio svestan celokupne priče koja stoji iza ove prodaje, nije mogao da veruje kako je Honda Acord iz 1996. godine uspela da dostigne cifru od 150.000 dolara i zatim je prekinula aukciju“, objasnio je Lenman. Njemu je rečeno da eBay ne može da ponovo restaurira inicijalnu aukciju, tako da je ovaj par morao da je ponovo postavi na listu, što je i učinio.\n„Ovo je u svakom pogledu bio veoma neobičan preokret, ali mi imamo veru da će se sve završiti povoljno i samo od sebe. Sveukupno, mi smo veoma zahvalni za sve što se dogodilo sa ovom reklamom i pričom koju smo stvorili. Bilo je zaista neverovatno.“\nHonda iz 1996. godine, poseduje 141.095 pređenih milja na odometru, a The Kelley Blue Book procenio je njenu vrednost na 1.500 dolara. Tokom pisanja ovog članka cena je porasla na 5.600 $, a na videu koji sledi možete pogledati brilijantno kreirani video koji je pokrenuo celokupnu suludu priču.


Nastavni plan i programZakoni\nKreativne idejeNastavne pripremeRadovi\nAhmed od Aiše, r.a., bilježi da je Allahov Poslanik, s.a.v.s., rekao: "Kada Uzvišeni Allah nekoj porodici želi dobro, uputi ih na blagost i samilost." U drugom rivajetu se navodi da je rekao: "Kada Uzvišeni Allah nekoj porodici želi dobro unese među njih blagost i samilost."\n"Ovo je naš grad"\nObjavljeno ponedjeljak, 16 April 2012 15:10 U Bosanskom kulturnom centru u Tuzli upriličena završna promotivna izložba kreativnih radova nastalih u okviru projekta "Ovo je naš grad", realiziranog u sklopu UNDP-ovog projekta "Jačanje lokalne demokratije II – LOD II" kojeg finansira Evropska unija u iznosu od 1,5 miliona eura za Bosnu i Hercegovinu. Tuzla je dobila 250.000 eura za realizaciju ukupno šest projekata koji se odnose na zaštitu socijalno osjetljivih kategorija društva. Jedan od njih je realiziran u saradnji sa Centrom za djecu sa višestrukim smetnjama u razoju "Koraci nade" i šest srednjih škola u Tuzli: Medicinske, Rudarske, Mašinske, Građevinsko-geodetske i Gimnazija "Meša Selimović" i "Ismet Mujezinović".\nPrethodnih mjeseci organizirano je niz kreativnih radionica u kojima su učestvovala djeca sa invaliditetom i višestrukim smetnjama u razvoju koji su korisnici Centra ,,Koraci nade'' i učenici srednjih škola sa svojim profesorima, koordinatorima za škole. Rad ovih radionica rezultirao je izradom 136 kreativnih djela izloženih u Bosanskom kulturnom centru od 15. do 21. februara, kada će se neki od radova pokloniti Općini Tuzla koja se potpisuje kao jedan od sponzora projekta. Profesorima, koordinatorima za škole, uručene su zahvalnice. Prilikom otvaranja izložbe istaknuto je koliko je u našem društvu neophodno graditi prilike za interaktivno djelovanje u zajednici, kako bi ona radila na otklanjanju predrasuda, prihvatajući one koji su drugačiji, koji svakako imaju pravo da budu ravnopravni članovi zajednice, dajući svoj doprinos na svoj način. Tokom druženja u kreativnim radionicama mladi bez invaliditeta su imali priliku da se bolje upoznaju sa poteškoćama koje imaju mladi sa invaliditetom, te da daju svoj doprinos u izgradnji pozitivnog stava o potrebi podizanja kapaciteta sposobnosti djece sa invaliditetom. Uz Evropsku uniju, koja je glavni finansijer projekta, kao sponzori se, pored Općine Tuzla, potpisuju i UNDP (Empowered lives. Resilient nations.) i Ministrarstvo pravde Bosne i Hercegovine.\n(www.bosnjaci.net) Copyright © 2013 Rijaset Islamske Zajednice u BiH


Naime, Miljana je nasrnula na bivšeg dečka Lazara Čolića Zolu dok je spavao i nanela mu telesne povrede, što nije prošlo nekažnjeno.\nMiljanini roditelji su se oglasili, dok je Kulićeva pravila nered po Šimanovcima zbog diskvalifikacije i maltretirala ljude.\nNakon što se pela po kamionu, zaustavljala saobraćaj i ulazila nepoznatim ljudima u automobile, Kulićeva je u bunilu odlučila čak da pozove i policiju, prenose mediji.\nMeđutim, kada su stigli na lice mesta, policajci su videli da je Miljana od produkcija dobila sve svoje stvari u džakovima i da su joj vraćena sva lična dokumenta, piše Pink.rs, te da je jedina koja pravi nered i ugrožava javni red i mir, maltretirajući svakog ko joj se nađe na putu. Tom prilikom policajci su se okrenuli i otišli, prenose pomenuti mediji.


Realna evropska perspektiva Zapadnog Balkana\nBolest Evropljana zvana zasićenje proširenjem nije poprimila dimenzije epidemije, uvjeren je evropski komesar za proširenje, Štefan File. On je danas, učestvujući na briselskoj konferenciji posvećenoj proširenju, ukazao da Zapadni Balkan, koliko god treba da radi na ispunjavanju integracijskih kriterija, mora paralelno s tim razvijati i regionalnu saradnju.\nA kada je o saradnji riječ, posebno značajan je za komesara nedavni skup u Sarajevu, koji je po njemu pokazao evropsku opredjeljenost proširenju na Zapadni Balkan, kao i činjenicu da region može suradjivati.\nKomesar zato naglašava kako je svaka inicijativa medjusobne saradnje i pomirenja dobrodošla, te tako pozdravlja i donošenje rezolucije o Srebrenici u Srbiji. Uspjeh zajedničkog, evropsko-regionalnog posla File vidi i u činjenici da će se uskoro Bosna i Hercegovina i Albanija pridružiti bijeloj šengenskoj listi. Do tog trenutka treba završiti nedostajuće što bi, barem kada je u pitanju BiH, trebao biti posao gotovo sigurnog ishoda:\n"Riječ je o ispunjenju, neću reći malih, već lako rješivih pitanja, koja se daju završiti u kratkom vremenskom roku, kako bi Evropski parlament i Vijeće dali svoju saglasnost na bezvizni režim", naglasio je File.\nFile najavljuje kako narednog mjeseca u BiH dolazi zadnja misija evropskih eksperata nakon čega bi, već na prvim jesenjim okupljanjima, Parlament i Vijeće mogli dati zeleno svjeto za bezvizni režim za tu zemlju. U sličnom tonu pozitivnih vijesti iz regiona je i poruka predsjednika Evropskog vijeća Hermana van Rompuja:\n"Tu je sarajevska konferencija koja je poslala važnu poruku o evropskoj budućnosti Zapadnog Balkana i konstrukivnom dijalogu medju susjedima. Sasvim je jasno da ozbiljnost evropskih perspektiva igra važnu ulogu u stabilnosti regiona."\nVan Rompuj je najavio kako će regionu lično prenijeti poruku o evropskim perspektivama, tokom posjete kojoj tačan datum još nije utvrdjen, ali se zna da će se desiti tokom narednog mjeseca.


LÁSZLÓ VARGA, POSLANIK U SKUPŠTINI SRBIJE: SMANJITI OBAVEZE PO OSNOVU PIO DOPRINOSA MALIM POLJOPRIVREDNICIMA - Magločistač\nPočetna Aktuelno LÁSZLÓ VARGA, POSLANIK U SKUPŠTINI SRBIJE: SMANJITI OBAVEZE PO OSNOVU PIO DOPRINOSA MALIM POLJOPRIVREDNICIMA\nLÁSZLÓ VARGA, POSLANIK U SKUPŠTINI SRBIJE: SMANJITI OBAVEZE PO OSNOVU PIO DOPRINOSA MALIM POLJOPRIVREDNICIMA\nPoljoprivrednici sa gazdinstvima od 3 do 5 hektara plaćali bi 30%, a poljoprivrednici sa 5 do 7 hektara 60% sadašnjeg iznosa doprinosa za penzijsko i invalidsko osiguranje, predlog je Varge\nBivši polsanik Saveza vojvođanskih Mađara u Skupštini Srbije Laszló Varga uputio je saopštenje za javnost u kom važeći sistem doprinosa za obavezno socijalno osiguranje, u delu koji reguliše obaveze osiguranika poljoprivrednika, ocenjuje nepravednim, budući da ne uzima u obzir površinu zemljišta koju osiguranik obrađuje.\nPozivajući se na ranije izjave predstavnika Ministarstva poljoprivrede, koje se zalagalo za rešenje da se određivanje osnovice doprinosa za obavezno socijalno osiguranje poljoprivrednika vrši na osnovu katastarskog prihoda, Varga podseća na poslednje izjave istih, koje se opredelilo za rešenje prema kojem bi se obaveze poljoprivrednika po osnovu doprinosa za obavezno socijalno osiguranje uskladile sa površinom zemljišta koju osiguranik obrađuje.\nVarga kaže i da je Rešenje za koje se Ministarstvo opredelilo predstavljeno javnosti posle sednice Odbora za poljoprivredu Skupštine Srbije, održane 18. i 19. septembra u Bačkoj Topoli.\n„Budući da je od sednice resornog skupštinskog odbora proteklo više od mesec dana, a da se neophodne izmene i dopune zakona nisu našle u skupštinskoj proceduri, danas sam u svojstvu narodnog poslanika podneo Skupštini Srbije Predlog dopune zakona o doprinosima za obavezno socijalno osiguranje i Predlog izmena zakona o penzijskom i invalidskom osiguranju”, kaže Varga u svom saopštenju.\nPo njegovom predlogu, izmenom Zakona o penzijskom i invalidskom osiguranju najmanja površina poljoprivrednog zemljišta povećala bi se na 3 hektara (odnosno na 0,3 hektara kod stočarske, povrtarske ili vinogradarske proizvodnje, uzgoja ribe, gajenja pečuraka, puževa, pčela i drugog uzgoja ili gajenja), iznad koje bi poljoprivrednici bili obuhvaćeni obaveznim penzijskim i invalidskim osiguranjem. Poljoprivrednici koji gazduju na manjim površinama od 3 hektara (odnosno 0,3 hektara kod specifičnih vrsta poljoprivredne proizvodnje) ne bi bili u obavezi da plaćaju doprinos za obavezno penzijsko i invalidsko osiguranje, budući da prihodi koji se ostvaruju na manjim površinama, nisu dovoljni da za izmirivanje ovih obaveza.\n„Poljoprivrednici sa gazdinstvima od 3 do 5 hektara plaćali bi 30%, a poljoprivrednici sa 5 do 7 hektara 60% sadašnjeg iznosa doprinosa za penzijsko i invalidsko osiguranje. Poljoprivrednicima čija su gazdinstva veća od 7 hektara ne bi se menjao iznos doprinosa za penzijsko i invalidsko osiguranje“, zaključuje se u saopštenju.


U prostorijama Predstavništva EU kancelarije austrijske regije Koruške u Briselu održan je sastanak između direktorke Martine Ratinger i šefa Kancelarije APV u Briselu Srđana Mačkića, 28. juna 2018. godine. Naše dve regije ove godine su članovi zajedničkog konzorcijuma u okviru Evropske nedelje regija i gradova u oktobru 2018. godine.\nGlavna tema je bila dalje intenziviranje odnosa između AP Vojvodine i Koruške, posebno u oblasti poljoprivrede i turizma. Istaknuto je zadovoljstvo dosadašnjom saradnjom na nivou kancelarija u Briselu, ali i potreba da se ta saradnja prenese na ostale institucije dve bliske regije. Direktori briselskih kancelarija su iskoristili priliku da izveste o aktuelnostima u obe regije, te su razmenili stanovišta o daljem povezivanju u cilju regionalnog razvoja. U tom kontekstu su razmatrane aktivnosti koje AP Vojvodina ima u okviru Skupštine evropskih regija (AER), odnosno Koruška u okviru Alpsko-jadranske neformalne mreže.\nU načelu je dogovoren sastanak predstavnika dve regije na najvišem nivou tokom Evropske nedelje regija i gradova u Briselu, koja će se održati od 8. do 11. oktobra 2018, a na kojoj će AP Vojvodina i Koruška nastupiti zajedno sa još osam evropskih regija ujedinjeni pod nazivom „Evropa prilika“.


AFP | 02. avg 2021.\nPrimedbe SAD usledile su manje od 24 sata nakon što je Peking optužio BBC za emitovanje „lažnih vesti“ o prošlonedeljnim razornim poplavama u centralnoj provinciji Henan i nakon što je britanski emiter rekao da su njegovi novinari bili izloženi neprijateljstvu.\n„Sjedinjene Države duboko su zabrinute zbog sve oštrijeg nadzora, uznemiravanja i zastrašivanja američkih i drugih stranih novinara u Narodnoj Republici Kini, uključujući strane novinare koji pokrivaju razaranja i gubitke života uzrokovane nedavnim poplavama u Henanu“, rekao je portparol Stejt dipartmenta Ned Prajs u saopštenju.\n„Vlada NR Kine tvrdi da pozdravlja strane medije i podržava njihov rad, ali njene radnje govore drugačije“, rekla je Prajs.\nPortparol kineskog ministarstva spoljnih poslova Žao Lijian ranije je u četvrtak nazvao BBC „Radio-difuznom kompanijom lažnih vesti“ koja je „napala i blatila Kinu, ozbiljno odstupivši od novinarskih standarda“.\nBBC je saopštio da su njeni reporteri koji pokrivaju poplave bili izloženi onlajn napadu, dok su izveštači drugih medija maltretirani na terenu u „napadima kojima se i dalje ugrožavaju strani novinari“.\nŽao je u četvrtak rekao da strani dopisnici „uživaju otvoreno i besplatno okruženje za izveštavanje u Kini“.\n„Pozivamo NRK da se ponaša kao odgovorna država nadajući se dobrodošlici stranim medijima i svetu za predstojeće zimske olimpijske i paraolimpijske igre u Pekingu 2022.“, navodi se u njegovoj izjavi.\nKina Napadi na novinare SAD\n← Skaj njuz Australija zabranjen na Jutjubu\nAlžirske vlasti oduzele akreditaciju saudijskoj televiziji Al Arabija →


da nam prosledite vašu e-mail adresu ili broj telefona (e-mail: telefon: ime i prezime ili firma: )\nkako bismo vam saopštili komercijalne uslove za regularni pristup (uslove možete proveriti i na adresi www.podaci.net/_servisi) ili\nukoliko ste samo radoznali, pregledajte demo verziju naših servisa na www.podaci.net/gost bez obaveze prijavljivanja\nNa osnovu člana 6a Odluke o izmenama i dopuni Odluke o održavanju ulica, lokalnih i nekategorisanih puteva i drugih javnih površina u gradu i drugim naseljima ("Službeni list grada Niša", broj 76/2005),\nSlužba za poslove skupštine, gradskog veća, propise i međunarodnu saradnju sačinila je i objavljuje prečišćen tekst Odluke o održavanju ulica, lokalnih i nekategorisanih puteva i drugih javnih površina u gradu i drugim naseljima.\nPrečišćen tekst Odluke o održavanju ulica, lokalnih i nekategorisanih puteva i drugih javnih površina u gradu i drugim naseljima obuhvata:\nOdluku o održavanju ulica, lokalnih i nekategorisanih puteva i drugih javnih površina u gradu i drugim naseljima ("Službeni list grada Niša", broj 40/2004), iz koje u prečišćen tekst nije unet član 39 o prestanku važenja Odluke o održavanju, zaštiti, razvoju i upravljanju ulicama, lokalnim i nekategorisanim putevima ("Službeni list grada Niša", broj 11/95) i član 40 o stupanju na snagu Odluke;\nOdluku o izmenama i dopuni Odluke o održavanju ulica, lokalnih i nekategorisanih puteva i drugih javnih površina u gradu i drugim naseljima ("Službeni list grada Niša", broj 76/2005), iz koje u prečišćen tekst nisu uneti član 6a kojim je ovlašćena Služba za poslove skupštine, gradskog veća, propise i međunarodnu saradnju da sačini i objavi prečišćen tekst i član 7 o stupanju na snagu Odluke.\nU Nišu, 17. novembar 2005. godine\nSLUŽBA ZA POSLOVE SKUPŠTINE, GRADSKOG VEĆA, PROPISE I MEĐUNARODNU SARADNjU\nNačelnik, Nađa Marković, s.r.\nO ODRŽAVANjU ULICA, LOKALNIH I NEKATEGORISANIH PUTEVA I DRUGIH JAVNIH POVRŠINA U GRADU I DRUGIM NASELjIMA\n(Objavljeno u "Sl. list grada Niša", br. 89 od 24 novembra 2005)\n(Objavljena u "Sl. listu grada Niša", br. 89 od 24. novembra 2005)\nOvom odlukom propisuju se uslovi i način obavljanja poslova na održavanju ulica, lokalnih i nekategorisanih puteva i drugih javnih površina u gradu i drugim naseljima, njihova zaštita, nadzor, kaznene odredbe.\nOdržavanje ulica, lokalnih i nekategorisanih puteva i drugih javnih površina u gradu i drugim naseljenim mestima je komunalna delatnost koja obuhvata: popravku, rekonstrukciju i izvođenje drugih radova na održavanju ulica i saobraćajnica, javnih površina (trgova, platoa i sl.), horizontalnu i vertikalnu saobraćajnu signalizaciju.\nPoslove održavanja ulica, lokalnih i nekategorisanih puteva i drugih javnih površina u gradu i drugim naseljima grad poverava javnom preduzeću, drugom preduzeću ili preduzetniku, na način i po postupku propisanim Odlukom o komunalnim delatnostima.\nKolovoze delova magistralnih, odnosno regionalnih puteva, koji prolaze kroz područje grada Niša, održava o svom trošku Republička direkcija za puteve, u skladu sa zakonom.\nPosle zaključenja ugovora o poveravanju obavljanja komunalne delatnosti, JP Direkcija za izgradnju grada Niša zaključuje ugovore za izvršenje konkretnih poslova sa subjektima kojima je povereno obavljanje komunalne delatnosti i određuje organ nadzora nad izvršenjem radova.\nJP Direkcija za izgradnju grada dužna je da u postupku nadzora, bez odlaganja o uočenim nepravilnostima, obavesti izvršioca poslova, a u slučaju raskida ugovora izvršni organ grada.\nUgovor o izvršavanju konkretnih poslova na održavanju ulica i puteva JP Direkcija za izgradnju grada sa izvođačem zaključuje u skladu sa zakonom, Programom uređivanja građevinskog zemljišta, ovom odlukom i drugim propisima grada.\nUlica je površina od opšteg značaja za saobraćaj, sa kolovozom, trotoarima, mestima za parkiranje vozila i putnim objektima odgovarajućim potrebama toga mesta, koja se koristi u skladu sa zakonom i koju nadležni organ uprave proglasi za ulicu.\nUlice u naseljenim mestima utvrđuju se prostornim i urbanističkim planom grada.\nLokalni put je javni put koji povezuje naselja na teritoriji grada ili je od značaja za saobraćaj na području grada.\nLokalni put na teritoriji grada utvrđuje se odlukom Skupštine grada.\nNekategorisani put je površina koja je geodetskim kartama označena kao put, koja se koristi za saobraćaj i koja je dostupna većem broju raznih korisnika (seoski, poljski i šumski putevi, putevi na nasipima za odbranu od poplava i sl.).\nII ODRŽAVANjE ULICA I PUTEVA\nOdržavanjem ulica i puteva smatraju se radovi kojima se obezbeđuje bezbedno i kontinuirano odvijanje saobraćaja i čuva upotrebna i realna vrednost ulica i puteva.\nJP Direkcija za izgradnju grada je dužna da obezbedi trajno, neprekidno i kvalitetno održavanje i zaštitu ulica, lokalnih i nekategorisanih puteva i da omogući bezbedno i nesmetano odvijanje saobraćaja na njima.\nRadovi na održavanju su: pregled ulica, puteva i objekata, mestimično popravljanje i obnavljanje kolovoza, ulica i puteva, trotoara ulica, trupa ulica i puteva, čišćenje kolovoza, trotoara i uređenje ivičnjaka, čišćenje kolovoza u granicama putnog zemljišta, odnosno zaštitnog pojasa, gde se radi o erozivnom terenu, uređenje bankina, zaštita kosina i nasipa, useka i zaseka, čišćenje i uređenje jarkova, propusta i obloženih zidova, tunela i drugih objekata na ulici, odnosno putu, popravka mostova, zaštita mostova i objekata od korozije, postavljanje, zamena, čišćenje i popravka saobraćajne signalizacije i opreme ulica i puteva, košenje trave i održavanje zelenih površina na zemljišnom pojasu puta, čišćenje snega i leda sa kolovoza i stajališta.\nOdržavanjem puteva u zimskom periodu, u smislu ove odluke, smatraju se radovi i aktivnosti neophodni za obezbeđenje prohodnosti i bezbednosti saobraćaja na putevima i ulicama, koji mogu biti ugroženi snežnim padavinama, zavejavanjem usled dejstva vetra ili poledicom usled niske temperature ili pojave ledene kiše.\nOdržavanje puteva u zimskom periodu obuhvata:\n1. planiranje zimskog održavanja,\n2. organizovanje mesta pripravnosti (punktova zimske službe)i deponija posipnog materijala,\n3. pripremu puteva za zimski period eksploatacije,\n4. postupak zimskog održavanja,\n5. zaštitu puteva u zimskom periodu,\n6. obaveštenje učesnika u saobraćaju o prohodnosti puteva.\nZimsko održavanje puteva i ulica uređuje se Programom rada zimske službe, koji donosi izvršni organ grada najkasnije do 1. novembra tekuće godine, a za nastupajući zimski period.\nProgram rada zimske službe sadrži:\n1. preglednu kartu mreže lokalnih puteva i ulica na teritoriji grada,\n2. mesta punktova zimske službe,\n3. lokacije deponija materijala za posipanje i snabdevanje pogonskim gorivom,\n4. lokacije kritičnih mesta (mostovi, opšte krivine, veliki usponi, zone iznenadnog zavejavanja i dr.),\n5. podela puteva i ulica prema prioritetima održavanja,\n6. raspored mehanizacije, sredstava i materijala po punktovima (broj, vrsta i količina),\n7. raspored radnika po punktovima i smenama (putara, smenovođa, vozača, mašinista),\n8. stepen pripravnosti zimske službe,\n9. postupak pri sprečavanju poledice na putevima,\n10. čišćenje snega sa kolovoza puta, stajališta, parkinga, površina ispred porodičnih, stambenih i poslovnih objekata,\n11. sistem obaveštavanja o stanju na putevima,\n12. način evidencije rada i dežurstava.\nIzvršni organ grada obrazuje operativni štab zimske službe koji se stara o realizaciji Programa rada zimske službe.\nOperativni štab zimske službe svoj rad organizuje u periodu od 15. novembra do 31. marta, a nakon ovog perioda, u roku od 30 dana podnosi izveštaj izvršnom organu grada.\nRadovi na održavanju ulice i puta po pravilu se izvode tako da se ne obustavlja saobraćaj na putu.\nU slučaju obustave saobraćaja na ulici ili putu, uprava nadležna za saobraćaj doneće odobrenje o izmeni režima saobraćaja, kojim će se utvrditi režim odvijanja saobraćaja u saobraćajnoj zoni.\nU slučaju izmene režima saobraćaja, izvođač radova je dužan da, najmanje u roku od 48 sati pre početka izmene režima saobraćaja, o tome obavesti korisnike puteva i ulica, putem sredstava javnog informisanja.\nIII ZAŠTITA ULICA, LOKALNIH I NEKATEGORISANIH PUTEVA\nZaštita ulica i puteva vrši se radi očuvanja njihove upotrebne vrednosti.\nNa lokalnom putu zabranjeno je: privremeno ili stalno zauzimanje puta i izvođenje radova koji nisu u vezi sa njegovom rekonstrukcijom i održavanjem, prosipanje, ostavljanje ili bacanje bilo kakvih predmeta ili materijala, vučenje predmeta (grede, balvana, plugova, kamenih blokova i sl.) na putu, spuštanje niz strane zaseka, useka i nasipa drvene građe, drva za ogrev, kamenje i drugog materijala, paljenje trave, puštanje stoke na put, kao i napasanje na putnom zemljištu, građenje pojila za stoku, držanje đubrišta ili gnojnih jama u zaštitnom pojasu puta, ispuštanje otpadnih i drugih voda na putno zemljište, na put ili putni jarak ili sprečavanje oticanja vode sa puta i iz propusta kroz trup puta, nanošenje blata sa prilaznog puta na lokalni put, ometanje ili ugrožavanje saobraćaja na putu.\nPreduzeće, preduzetnik ili fizičko lice koje raskopava javnu površinu dužno je da pre raskopavanja javne površine položi novčana sredstva u depozit kod uprave nadležne za finansije, ili bankarsku garanciju, a radi obezbeđenja vraćanja javne površine u prvobitno stanje.\nNovčana sredstva iz prethodnog člana utvrđuju se u visini vrednosti radova neophodnih za vraćanje javne površine u prvobitno stanje, a na osnovu potvrde koju izdaje JP Direkcija za izgradnju grada Niša.\nUkoliko preduzeće, preduzetnik ili fizičko lice u roku od 5 dana od dana završetka raskopavanja ili isteka naknadno produženog roka za raskopavanje ne dovede raskopanu javnu površinu u prvobitno stanje, nadležni inspektor doneće rešenje o izvođenju radova od strane drugog lica, na teret ovih subjekata, iz novčanih sredstava depozita.\nStručni nadzor nad kvalitetom izvedenih radova na dovođenju javne površine u prvobitno stanje vrši JP Direkcija za izgradnju grada Niša.\nLice koje nanosi smeće ili drugi materijal na put dužno je da ga ukloni.\nSopstvenici, odnosno korisnici javnih lokala, bioskopa, zemljišta, prostora za javne priredbe i drugih objekata pored puta dužni su da redovno čiste i održavaju deo puta ispred svojih objekata.\nLokalni put i ulica se čisti na način kojim se ne ometa saobraćaj, odnosno ne ugrožava bezbednost saobraćaja i ne nanosi šteta putu i putnim objektima.\nUkoliko lice koje nanosi smeće ili drugi materijal na put ili ulicu, odnosno sopstvenik ili korisnik objekta pored puta ili ulice ne postupi u smislu stava 1 do 3 ovog člana, ulica će biti očišćena o njegovom trošku, po nalogu komunalnog inspektora, a lokalni put po nalogu inspektora za puteve.\nGrađevinski i drugi materijal, koji ne služi održavanju lokalnih puteva, ne može se ostavljati pored puta na rastojanju manjem od 5 metara, računajući od spoljne ivice zemljišnog pojasa.\nIzuzetno, uprava nadležna za saobraćaj može da odredi manje rastojanje iz stava 1 ovog člana, ako to ne utiče na preglednost puta, a uslovi terena to omogućavaju.\nOgrade i drveće pored lokalnih puteva podižu se tako da ne ometaju preglednost puta i ne ugrožavaju bezbednost saobraćaja.\nŠirina pojasa pored puta, u kome ne mogu da se podižu ograde i drveće, iznosi 3 metra, računajući od spoljne ivice zemljišnog pojasa.\nU zonama ukrštaja ulica, kao i ulice i lokalnih puteva, trouglove preglednosti određuje uprava nadležna za saobraćaj, prema važećim standardima i normativima iz saobraćajnog inženjerstva.\nVozilo koje prekoračuje dozvoljenu težinu, osovinsko opterećenje ili dimenzije (vanredni prevoz) može se koristiti na ulicama, lokalnim i nekategorisanim putevima samo na osnovu posebne dozvole, koju izdaje uprava nadležna za saobraćaj.\nVozilo iz stava 1 ovog člana, koje se koristi bez posebne dozvole, može isključiti iz saobraćaja gradski inspektor za puteve ili ovlašćeni radnik Ministarstva unutrašnjih poslova.\nŠtetu pričinjenu vanrednim prevozom ulici, odnosno lokalnom ili nekategorisanom putu i putnim objektima, snosi prevoznik.\nNa putu i putnom objektu i u njihovoj blizini zabranjeno je izvođenje radova kojima bi se mogli oštetiti ili ugroziti put ili putni objekat, povećati troškove održavanja puta i putnog objekta ili ometati, odnosno ugrožavati saobraćaj na putu.\nNa mestima na kojima se okupljaju građani u velikom broju (sportski stadioni, sajmišta, škole, javni lokali sl.), ili na mestima koja se koriste za držanje stoke u većem broju (pašnjaci, ergele i sl.), a nalaze se pored lokalnog puta sa gustim motornim saobraćajem, moraju se postaviti zaštitne ograde na način kako to zahteva bezbednost saobraćaja i zaštita puta i putnih objekata od oštećenja.\nZaštitne ograde dužne su da podignu i održavaju sopstvenici, odnosno korisnici zemljišta ili objekata iz stava 1 ovog člana.\nAko sopstvenik, odnosno korisnik to ne učini, inspektor za puteve će naložiti da se o trošku sopstvenika, odnosno korisnika ograda podigne i održava, od strane preduzeća ili preduzetnika kome je grad poverio te poslove.\nJP Direkcija za izgradnju grada Niša dužna je da pokrene postupak kod uprave nadležne za inspekcijske poslove, odnosno opštinske uprave nadležne gradske opštine radi rušenja objekata, odnosno uklanjanja objekata, stubova, reklamnih panoa, koji su izgrađeni bez odobrenja, odnosno postavljeni bez saglasnosti na ulici, lokalnom


"Neophodno je da obezbedimo adekvatne uslove i odgovarajuću zaštitu kompletnog zdravstvenog osoblja. Zdravstveni radnici sa kojima smo svakodnevno u kontaktu pokazuju izuzetnu posvećenost, a svi oni zajedno zaslužuju da pokažemo isti nivo posvećenosti i pomognemo tamo gde najviše možemo. Naš zajednički cilj je da oboli što manje ljudi, a da za one koje obole lečenje otpočne što ranije u najboljim mogućim uslovima", izjavio je Matić.\nUkupno 2.700 boca "Domestos"a i pratećeg materijala kao što su kofe, džogeri, rukavice, isporučeno je Urgentnom centru, Klinici za pulmologiju, Infektivnoj klinici i Klinici za neurohirurgiju KC Srbije, Institutu za onkologiju Srbije i gerontološkim centrima u Beogradu, Pančevu, Obrenovcu, Smederevu i Prihvatilištu za stara lica Beograd.\nU KBC "Dr Dragiša Mišović“ - Dedinje isporučeno je 20 pulsnih oksimetara, od čega je 10 nabavljeno zahvaljujući donaciji kompanije Japan Tobako International u iznosu od 299.520 dinara, a drugih 10, u vrednosti od 90.000 dinara, zahvaljujući anonimnom donatoru.\nNabavljena su i sredstva za kupovinu još 15 pulsnih oksimetara za KBC "Dr Dragiša Mišović“, zahvaljujući zaposlenima u agenciji Chapter 4.\nZatim, MOL je donirao 3000 paketića, čija je vrednost 231.300 dinara, sa čajem, kafom i energetskim pločicama zdravstvenim radnicima u KBC "Dr Dragiša Mišović“, KC Srbije, KC Kragujevac, a u narednim danima paketići će biti donirani i zaposlenima u KC Vojvodine i KC Niš.\nKoka Kola HBC Srbija je nabavkom 4 kompjutera i isto toliko štampača u vrednosti od 136.889 dinara omogućila efikasniji rad koordinacionom timu KC Srbije, navodi se u saopštenju.\nZa nabavku respiratora Eliksir fondacija obezbedila je 30 miliona dinara, a AIK banka 28 miliona.\nTelekom Srbija donirala je 20 miliona dinara zdravstvu za pomoć u suzbijanju epidemije korona virusa, a MK Grupa donirala je šest miliona dinara Institutu za virusologiju, vakcine i serume "Torlak“, kao i prehrambene proizvode u vrednosti oko četiri miliona dinara, a pored toga ustupila je svoj hotel u Novom Sadu Institutu za javno zdravlje Srbije "Dr Milan Jovanović Batut“.\n"Golijska ledena" donira 1.680 balona od po 6 litara za nehigijenska naselja, u saradnji sa Timom za socijalno uključivanje i smanjenje siromaštva Vlade Republike Srbije i Bankom hrane.\nPreko platforme donacije.rs "Džedajski pokret" prikupio je preko 300.000 dinara za šivenje maski za zdravstvene radnike na jugu Srbije, ADRA preko 100.000 za pakete za beskućnike, a Katalist Balkans je prvih 100.000 dinara uputio socijalno ugroženima u Beogradu i Pančevu.\nZa zaposlene u KC Srbije Delta Holding obezbeđuje 150 obroka dnevno, a Mekdonalds 100, dok će Koka kola HBC Srbija mesečno donirati 2.100 paketa napitaka iz njihovog asortimana, što je oko 100.000 litara.\nFond B92 i Srpski filantropski forum, kao i Koalicija za dobročinstvo otvoreni su da posreduju u svakoj ovoj aktivnosti, a mogu se kontaktirati preko office@filantropskiforum.com i fond@fondb92.org, navedeno je u saopštenju.\nPoziv zdravstvenim radnici iz dijaspore da se jave radi evidencije oko potencijalne pomoći Srbiji u borbi sa epidemijom korona virusa\n„Vojvođanska banka“ donirala milion dinara za respirator


Uskoro pocetak izgradnje nove toplane na biomasu u N. Pazaru\nTanjug 17. februara 2022. 13:03\nBEOGRAD – U narednim danima očekuje se početak izgradnje nove toplane na biomasu u Novom Pazaru u vrednosti od 6,5 miliona evra, koja će zameniti staru toplanu na mazut i smanjiti veliko zagađenje u centru grada, izjavio je danas pomoćnik ministarke rudarstva i energetike Milan Macura.\nNajavio je i da se priprema potpisivanje ugovora za izgradnju nove toplane na biomasu u Majdanpeku, koja će biti u funkciji sledeće grejne sezone.\n„Početkom grejne sezone ministarka Zorana Mihajlović, pustila je u rad dve nove toplane na biomasu u Priboju i Malom Zvorniku, koje osiguravaju stabilnu isporuku toplotne energije i umanjuju štetne emisije ugljen-dioksida za 87 odsto“, rekao je Macura za TV Vesti, a saopšteno iz Ministarstva.\nIstakao je da građani već prepoznaju prednosti daljinskog sistema grejanja i da se sami javljaju da pređu na taj sistem gašenjem svojih individualnih kotlarnica.\nPrema njegovim rečima, trenutno se u sistemu nalazi oko 650.000 korisnika i taj broj će se, dodaje, povećavati izgradnjom novih toplana i rekonstrukcijom postojećih.\n„U partnerstvu sa KfW bankom i 22 javno-komunalna preduzeća sanirali smo 19 toplana, a sada radimo rehabilitaciju i modernizaciju šest, u vrednosti od 17,6 miliona evra, čime ćemo ostvariti godišnje uštede u iznosu od 1,6 miliona evra“, rekao je Macura.\nProcene su, dodaje, da na godišnjem nivou bacamo proizvodnju jedne termoelektrane, dok će se realizacijom tih projekata gubici smanjiti na toplovodnim mrežama i u domaćinstvima.\nMacura je rekao da su država, Ministarstvo i građani na istom zadatku u cilju uštede računa, smanjenja štetnih emisija i osiguravanja stabilnog grejanja.\nPodsetio je da Srbija godišnje troši 40 odsto više energije od zemalja u regionu i da se ona baca kroz dotrajalu stolariju i neizolovane kuće, zbog čega država pruža finansijsku pomoć građanima kako bi smanjili nepotrebne troškove.\n„Zbog tih troškova prošle godine smo započeli pilot-projekat unapređenja energetske efikasnosti, u kome je učestvovalo 67 lokalnih samouprava i oko 5.000 domaćinstava koja su dobila subvencije za zamenu stolarije i kotlova. Tim projektom uštedeli smo 47 megavat-časova godišnje, što je jednako prosečnoj potrošnji tri toplane u Srbiji“, naveo je Macura.\nPodsetio je da je Ministarstvo u novembru počelo i sa projektom subvencionisanja ugradnje solarnih panela, u kome učestvuje 37 lokalnih samouprava, a do kraja meseca, kako kaže, očekuju se prvi javni pozivi za građane.\n„Ministarstvo i lokalne samouprave učestvuju sa 50 odsto, dok drugu polovinu sredstava obezbeđuju građani“, rekao je pomoćnik ministarke.\nDodao je i da je u toku novi javni poziv za jedinice lokalnih samouprava za zamenu stolarije i kotlova u ovoj godini.\n„Javni poziv se uskoro završava. Pozivam sve gradove i opštine da se prijave. Ministarstvo je već održalo sastanke sa svim zainteresovanim lokalnim samoupravama i sledeće nedelje očekujemo konačan spisak učesnika. Verujem da će se ovog puta sve lokalne samouprave u Srbiji prijaviti“, zaključio je Macura.


Samit istočnog partnerstva otvara put oporavku, otpornosti i reformi u region | Support4Partnership\nSamit istočnog partnerstva otvara put oporavku, otpornosti i reformi u region\nŠefovi država ili vlada Republike Jermenije, Republike Azerbejdžan, Gruzije, Republike Moldavije i Ukrajine, predstavnici Evropske unije i šefovi država ili vlada njenih država članica sastali su se u Briselu sredinom decembra 2021. .\nSamit je bio fokusiran na podršku pet ključnih oblasti – ekonomiju, upravljanje, životnu sredinu, digitalizaciju i društvo. Ovi prioriteti se nadovezuju na dosadašnja dostignuća instrumenta Evropskog susjedstva, uzimajući u obzir nove izazove i prilike – posebno zelenu i digitalnu tranziciju, kao i oporavak nakon pandemije.\nTokom samita Istočnog partnerstva, lideri su dogovorili zajedničku deklaraciju, u kojoj su ponovo potvrdili obaveze sa prethodnih samita i bilateralnih sporazuma, kao i svoju odlučnost da ih nastave dalje.\n„Na ovom putu, naša ambiciozna reformska agenda i pojačana saradnja ostaju neophodan uslov za napredak i podršku. Povećanje prosperiteta i podsticanje mira, stabilnosti, održivosti i otpornosti u regionu, posebno u kontekstu pandemije COVID-19“, navodi se u deklaraciji.\nU dokumentu je, također, izražena duboku zabrinutost učesnika samita zbog kontinuirane destabilizacije i kršenja principa međunarodnog prava u mnogim dijelovima regiona Istočnog partnerstva koji predstavljaju prijetnju miru, sigurnosti i stabilnosti.\nU deklaraciji se također navodi da EU žali zbog odluke bjeloruskih vlasti da obustave svoje učešće u Istočnom partnerstvu. U međuvremenu, sveobuhvatni plan ekonomske podrške demokratskoj Bjelorusiji, u iznosu do tri milijarde eura, odražava opredijeljenost EU da podrži demokratski izbor bjeloruskog naroda.\nOsim toga, EU je uvažila inicijativu tri pridružena partnera – Gruzije, Republike Moldavije i Ukrajine – da unaprijede svoju saradnju sa EU. Evropska unija je, također, uočila pojačanu međusobnu koordinaciju po pitanjima od zajedničkog interesa u vezi sa implementacijom sporazuma o pridruživanju i DCFTA, te saradnje u okviru Istočnog partnerstva. Istovremeno, EU i zainteresirani partneri pohvalili su stupanje na snagu Sveobuhvatnog i unaprijeđenog sporazuma o partnerstvu između EU i Armenije u martu 2021. i pozdravili napredak u tekućim pregovorima između EU i Azerbejdžana o novom sveobuhvatnom sporazumu.\nU deklaraciji se podsjeća da je nova agenda za Istočno partnerstvo 'Oporavak, otpornost i reforma' strukturirana oko dva stupa upravljanja i ulaganja. Ova agenda će biti podržana regionalnim ekonomskim i investicionim planom vrijednim 2,3 milijarde eura sa potencijalom da mobiliše do 17 milijardi eura javnih i privatnih investicija za region.\nU deklaraciji se navodi da je kroz pokretanje prijeko potrebnog socio-ekonomskog oporavka nakon pandemije COVID-19, kroz paralelni razvoj zelene i digitalne trancije, cilj stvoriti ekonomske prilike, osigurati prosperitet te siguran rad za sve, u skladu sa evropskim standardima. Što se tiče trgovinske i ekonomske integracije, prioritet će biti na jačanju poslovnog okruženja i olakšavanje trgovine i ulaganja,\nsa naročitim akcentom na zelenu ekonomiju i digitalne transformacije. Stalna podrška će biti pružena kako bi se ubrzala implementacija zona slobodne trgovine (DCFTA) i drugih tgrovačkih aranžmana , te daljem produbljivanju ekonomske integracije sa i između zemalja partnera, sa ciljem razvoja održivih lanaca snabdijevanja.\nU oblasti ulaganja i pristupa finansijama, fokus će biti na poboljšanju pristupa za finansiranje malih i srednjih preduzeća (MSP) kroz osiguravanje sredstava od strane EU u iznosu od milijardu za finansiranja u lokalnoj valuti i podrška za 500.000 malih i srednjih preduzeća. Osim toga, kroz investicije EU će osigurati 500 miliona eura kapitala za pomoć malim i srednjim preduzećima, jačanje ekosistema za pokretanje poslovanja, održavanje ekonomskog razvoja, promociju poduzetništva žena, stvaranje kvalitetnih poslova kao i razvijati zelenu ekonomiju i digitalnu tranziciju. Podrška strukturnim reformama, poboljšanje upravljanja ekonomijom i tržištem rada, privlačenje direktnih stranih investicija podržavanje zdravog investicionog okruženja, promoviranje međunarodnih standarda rada, smanjenje korupcije i povećanje ekonomske otpornosti bit će ključni u segment ekonomskog oporavvka.\nJačanjem angažmana izvan glavnih gradova će osloboditi ekonomski potencijal ruralnih i priobalnih područja, uključujući i ulaganje u održivu poljoprivredno-prehrambenu proizvodnju, stvaranje boljih mogućnosti za kreditiranje poljoprivrede, podržavanje diverzifikacije aktivnosti, promocija pametnih specijalizacija, te efikasnije korištenje resursa i ograničavanje emisija.\nOdrživa, na pravilima zasnovana i sigurna transportna međupovezanost će biti poboljšana kroz završetak proširene indikativne jezgre TEN-T mreže koja pokriva sve vidove transporta (drumski, željeznički, zračni, pomorski i vodeni, uključujući unutrašnje plovne puteve) i ulaganja za unapređenje 3.000 km prioritetnih puteva i željeznica duž proširene TEN-T mreže, sa cijem njenog završetka do 2030. godine. Vodit će se u skladu sa standardima EU i na način koji otporan na klimatske uticaje i ograničava štetu po životnu sredinu, u smislu pokretanja ekonomskog razvoja, regionalne integracije, trgovine i mobilnosti. Međusobna povezanost će, također, biti poboljšana kroz kompletiranje mreže zajedničkih zračnih sporazuma i saradnje u oblasti zrakoplovstva, sigurnosti u pomorstvu i putevima, posebno kroz uspostavljanje regionalne opservatorije za sigurnost na putevima.\nPodržat će se klimatski neutralna energetska tranzicija partnerskih zemalja kako bi se povećala energetska sigurnost diverzifikacijom od uvoza nafte i gasa i dekarbonizacijom energetskog sistema kroz ulaganja u obnovljive izvore energije i poboljšanu energetsku efikasnost i poticanje integracije tržišta energije na osnovu zdravog zakonodavstva u cilju sigurnog snabdijevanja regiona.\nUčesnici samita su istaknuli da se raduju sljedećem samitu Istočnog partnerstva 2023. godine, koji će biti „prva prekretnica za evaluaciju i reviziju implementacije nove generacije prioriteta i ciljeva“.


Održana 118. sjednica Odbora za ekonomiju, finansije i budžet\nutorak, 23 jun 2020 20:33\nNa danas održanoj 118. sjednici, Odbor za ekonomiju, finansije i budžet razmotrio je dva amandmana (33/20-3/3), koji su na Predlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o budžetu Crne Gore za 2020. godinu, podnijeli poslanici: Predrag Sekulić, Branko Čavor i Jovanka Laličić. Imajući u vidu da je predstavnik predlagača zakona prihvatio navedene amandmane, Odbor je, nakon izjašnjavanja sa sedam glasova „za“, konstatovao da su isti postali sastavni dio teksta Predloga zakona.\nOdbor je, takođe, nakon izjašnjavanja sa sedam glasova „za“, odlučio da predloži Skupštini da, povodom usvajanja Predloga zakona o izmjenama i dopunama Zakona o Budžetu Crne Gore za 2020. godinu, usvoji zaključak. Predstavnik predlagača zakona prihvatio je navedeni zaključak.\nOdbor je razmotrio i amandman (00-72/20-25/3), koji su na Predlog odluke o izmjenama Odluke o zaduživanju Crne Gore za 2020. godinu, podnijeli poslanici: Predrag Sekulić, Branko Čavor i Jovanka Laličić. Predstavnik predlagača odluke prihvatio je navedeni amandman, a Odbor je, nakon izjašnjavanja sa sedam glasova „za“, konstatovao da je isti postao sastavni dio teksta Predloga odluke.


Ko su istraživači 5. Noći istraživača? - Popular Science Srbija\nNoć istraživača je manifestacija koja se u Srbiji održava petu godinu za redom, kao deo evropskog projekta “Horizont 2020”. Ima za cilj da afirmiše nauku i istraživače, i podstakne mlade na istraživačko-naučnu karijeru, a biće održana u petak 26. septembra širom Beograda.\nTokom ove večeri, od 17 do 23 časa, naučnici i istraživači iz najrazličitijih oblasti sa specijalno pripremljenim programima čekaće posetioce na Trgu Republike, u bivšoj robnoj kući Nama, duž cele Knez Mihailove ulice, u dvorištu Rektorata, u Studentskom parku, Pedagoškom muzeju, Galeriji fresaka, Naučnom autobusu na relaciji Studentski trg-Slavija-Studentski trg, ali i u UŠĆE šoping centru. Ovo su neki od mladih naučnika koji će obeležiti petu beogradsku Noć istraživača…\nU realizaciji Noči istraživača učestvovaće oko trista fantastičnih istraživača. Baš tim rečima svoje kolege opisuje dr Zorana Kurbalija Novičić sa Instituta za biološka istraživanja “Siniša Stanković” Univerziteta u Beogradu: “Fantastični su jer pokušavaju da teške, komplikovane i nerazumljive naučne činjenice i rezultate približe svima!”\n“Izaći sa naukom i uhvatiti se uz koštac sa enigmama koje su uvek tu, pored nas, a nismo svesni njihovog postojanja, razlog je koji jednostavno mami sve nas da se družimo i delimo sa vama nesebično trenutke iz laboratorije”, tvrdi dr vet. med. Miloš Jovanović, jedan od zvezda-istraživača ovogodišnje manifestacije.\nBiohemičarka Anđelka Vučetić Dragović poziva sve posetioce Noći istraživača da dođu i saznaju na koji način se nauka i znanje upotrebljavaju u borbi protiv kriminala. Njeno iskustvo iz Nacionalnog kriminalističko- tehničkog centra MUP-a Republike Srbije podeliće sa svima koji dođu na “Sastanke na brzaka”.\nDr Vladimir Jovanović, iz Instituta za biološka istraživanja “Siniša Stanković”, jedan je od naučnika koji će ove Noći istraživača dozvoliti posetiocima da na jedinstven način zađu u privatni život istraživača u okviru neobične postavke u Francuskom institutu. Na istom mestu posetioce čekaju i drevne društvene igre.\nDr Tanja Adnađević, sa Instituta za biološka istraživanja “Siniša Stanković”, kao moto za učešće u Noći istraživača navodi citat čika Jove Zmaja: “Nije znanje znanje znati, već je znanje znanje dati.”\nPravo iz Kliničko-bolničkog centra Zvezdara na Noć istraživača stiže dr Ivana Grubiša, taman na vreme za “Sastanke na brzaka”. Njena prva asocijacija na ovakva druženja jeste pesma “Love is in the Air”.\nKoordinatori pete beogradske Noći istraživača su Institut za molekularnu genetiku i genetičko inženjerstvo Univerziteta u Beogradu i Festival nauke Beograd, a partneri Institut za biološka istraživanja “Siniša Stanković” Univerziteta u Beogradu, Fakultet za fizičku hemiju Univerziteta u Beogradu, Matematički fakultet Univerziteta u Beogradu i Institut Mihajlo Pupin.