Čestitka Filipa Čolakovića ispred Akademije Nacionalnog Razvoja – Astronomsko udruženje "Eureka" – Kruševac\nČestitka Aleksandre Borović ispred Mense Srbije\nČestitka Živojina Petrovića – urednika Brainz TV\nČestitka Filipa Čolakovića ispred Akademije Nacionalnog Razvoja\nIskoristio bih ovu priliku da prenesem najiskrenije pozdrave i čestitke u ime Akademije nacionalnog razvoja slavljenicima i svim prisutnima.\nVeoma mi je žao što nisam u prilici da lično prisustvujem na ovoj važnoj proslavi AU Eureke, proslavi svih njenin članova, rukovodstva i prijatelja Udruzenja. Značajnom dokazu da se predanim radom, dobrom idejom, pozitivnom energijom i odličnim timom mogu postići održivi i dugotrajni rezultati i dostignuća u oblasti amaterske nauke koji podstiču i druge da prate korake AU Eureka.\nVelika mi je cast što imam priliku da aktivno sarađujem sa Eurekom, sa gospodinom Tomićem i svima vama u udruženju koji svakog dana, kroz svaki novi dogadjaj i projekat doprinosite afirmaciji, promociji nauke i vrednostima zasnovanih na obrazovanju.\nRealizcija aktivnosti u ovoj oblasti nesumljivo doprinosi promociji astronomije među najširom populacijom i omogućava, kroz specijalne i obrazovne programe koje Eureka sprovodi, da opšta javnost doprinese nauci kroz obradu posmatračkih podataka prikupljenih globalnim posmatračkim kampanjama. Među plodovima tog rada su i otkrića asteroida, sprovođenje značajnih međunarodnih naučnih programa u saradnji sa međunarodnim organizacijama na teritoriji Republike Srbije.\nAstronomija je jedna od retkih nauka u kojoj udruženja amatera, entuzijasta, skromnim sredstvima mogu postići veoma značajne naučne rezultate, a Eureka je poslednjih 10 godina jedan od najsvetlijih primera na Balkanu da nebo nije granica već da se nebo lako može približiti javnosti.\nSiguran sam da ćete postići sve zacrtane ciljeve i želje, nadam se da ćete uvek imati pravu podršku za sve aktivnosti i planove.\nU Akademiji se uvek radujemo saradnji sa vama i vašim rezultatima.\nJoš jednom želim vam srećan deseti rođendan!\nSrećno i svaka čast!


NAVIJAČKI FOLKLOR OD OBREDA DO SPEKTAKLA\n(problem nacionalnog i internacionalnog)\nGovori: Stipe Skoče, apsolvent etnomuzikologije na FMU u Beogradu\nNavijačka potkultura na prostoru bivše SFRJ konstituiše se i razvija od sredine 80-ih godina do danas. Ovaj problem bio je tema raznih kulturoloških, socioloških i politikoloških studija. Na prostorima bivše Jugoslavije, do sada nije poznato da je neko ovaj problem pokušao da rasvetli sa etnomuzikološkog stanovišta.\nSkandiranja i parole upotrebljavane na mitinzima i sportskim manifestacijama u SFRJ su prisutne i danas, a i svakim danom stvaraju se nove, prateći razna društvena, prvenstveno politička, događanja. Takođe, košarkaška utakmica posmatrana je i kao poseban muzičko-scenski spektakl, a cilj je bio da se među elementima spektakla identifikuju oni koji bi mogli da se tumače kao ritualni.\n"/> Navijački folklor od obreda do spektakla\n28. 2. 2006.| Muzički program\nUtorak 28.2. u 19:00\nSignature: Ft/02/06; A/02/06


'ZNAMO BROJ ŽRTAVA, A ZNAMO I KO VAS JE PLATIO…': Brutalan odgovor iz Srebrenice Gideonu Greifu, procurila i fotografija s notornim igumanom… | Slobodna Bosna\n„ZNAMO BROJ ŽRTAVA, A ZNAMO I KO VAS JE PLATIO…“: Brutalan odgovor iz Srebrenice Gideonu Greifu, procurila i fotografija s notornim igumanom…\nPrvi komentari na Greifovo "pokajanje" stižu iz Srebrenice, od ljudi koji su na svojoj koži osjetili sav užas srebreničkog genocida.\nNe stišavaju se reakcije nakon što je objavljeno da je Gideon Greif promijenio mišljenje o broju žrtava genocida u Srebrenici.\n„Ako se ne varam ovo je Gideon Greif s Lukom Babićem, paravojnim igumanom pravoslavnog manastira Karno kod Srebrenice, središte ruskog i srpskog krajnje desničarskog utjecaja u ovom dijelu Bosne i Hercegovine. Kažem li ovdje da gospodin Greif može ubaciti svoje 'ispravke'", poručio je na društvenim mrežama direktor Memorijalnog centra Srebrenica Emir Suljagić objavivši fotografiju.\n„Nema potrebe da ispravljaš izvještaj. Znamo mi broj žrtava, znamo i ko te platio, znamo i za koga i zašto si to radio… Napisati da je broj žrtava manji za 5 hiljada, nije slučajna greška", poručio je bivši načelnik Općine Srebrenica Ćamil Duraković.\nPodsjetimo, Gideon Grief, izraelski historičar i predsjednik komisije Vlade bosanskohercegovačkog entiteta Republika Srpska, koja je sačinila lažan izvještaj o genocidu u Srebrenici, izjavio je da planira da objavi "pojašnjenje" tog izvještaja.\n"Objavit ćemo pojašnjenje izvještaja u narednim sedmicama", rekao je Greif za izraelski Haaretz.\nDodao je da će novi dokument predstavljati odgovor kritičarima koji su ga označili kao revizionistu.\nAutor teksta Sam Sokol navodi da je 2019. godine Vlada RS-a pozvala Greifa da predvodi komisiju koja je sastavila izvještaj o masovnom ubistvu 8.000 Bošnjaka koji su učinile snage bosanskih Srba u Srebrenici u julu 1995. godine.\nNjegovi nalazi naširoko su kritikovani od naučnika. Većina primjedbi se odnosila na njegove tvrdnje da masakr nije predstavljao čin genocida i da je značajan broj posmrtnih ostataka ekshumiranih iz masovnih grobnica pripadao ljudima koji su ubijeni van konteksta tog zločina pojasnio je u tekstu Sam Sokol.\nOn se poziva na intervju izraelskog historičara iz prošle godine u kojem je rekao da broj žrtava "ne prelazi 3.714" dok su u izvještaju citirane procjene da je broj umrlih blizu 3.900.\n"Nismo umanjili ni jednu žrtvu. Baš ni jednu žrtvu. To je bila moja lična greška pa ćemo to ispraviti da objavimo istinu i mislim da će se ova kontroverza oko komisije značajno smanjiti", rekao je Grief.\nNa pitanje o planiranim promjenama, Greif je insistirao da se neće mnogo mijenjati “jer nema greške u broju.”\n"Ovo je broj koji se spominje od početka pa nadalje, nije bilo drugačije: oko 8.000. I mi to ne iskrivljujemo; mi to prihvatamo. Naravno, mi osuđujemo zločine. A mi ćemo to učiniti još snažnije u našem pojašnjenju", rekao je Greif.\nSokol u svome članku ističe da djeluje da Greifovi najnoviji komentari o broju poginulih "izgledaju u suprotnosti s izvještajem, u kojem se tvrdi da su neki od ubijenih bili pogubljeni vojnici, a ne civili."\nAutor izraelskog dnevnog lista navodi da Greifova najava dolazi samo nekoliko sedmica nakon što je Njemačka odlučila da mu ne dodjeli nagradu za njegovo istraživanje Holokausta nakon njegovog rada na poziv RS-a.\nŽUSTRA REAKCIJA IZ KANADE: Greifov izvještaj neće promijeniti percepciju njega kao negatora genocida...\nBORBA NIJE BILA UZALUDNA: IGK pozdravio odluku njemačkog predsjednika o povlačenju odlikovanja negatoru genocida u Srebrenici Gideonu Greifu\nVELIKO BRAVO!: Njemačka povukla odluku o odlikovanju negatora genocida Gideona Greifa\n15. Maj 202217


BMW gradi 1,2 milijarde vrednu fabriku u Mađarskoj\nPočetna / Blog / BMW gradi 1,2 milijarde vrednu fabriku u Mađarskoj\nNakon investicija u Americi, KIni i Meksiku, kompanija BMW započinje sa svojom prvom investicijom u Evropi nakon 20 godina i fabrike u Lajpcigu. Ovim potezom Nemački proizvođač želi da utvrdi svoju poziciju na Starom kontinentu, svom najvećem tržištu na kome prodaje 45% ukupne proizvodnje.\nNije tačno navedeno koja vrsta automobila će se proizvoditi, ali iz kompanije dolazi vest da će se u ovoj fabrici proizvoditi 150 000 vozila godišnje među kojima će biti kako vozila sa unutrašnjim sagorevanjem, tako i električna vozila koja su u velikoj ekspanziji u Evropi i u celom svetu. Šef proizvodnje BMW-a, Oliver Zipse, je izjavio da će u budućnosti svaka fabrika posedovati deo namenjen proizvodnji električnih vozila jer je kompanija izradila strategiju proizvodnje električnih automobila.\nPošto BMW izvozi većinu svojih popularnih krosovera iz Južne Karoline u Evropu, postoji velika strateška opasnost ukoliko se carinski rat između Amerike i ostatka sveta nastavi. Čelni ljudi kompanije su izjavili da su cene krosovera u Kini povećane nakon što su Kineske vlasti povećale carinske tarife Americi kao kontrameru. Cene u Srbiji nisu doživele promenu, ali mi otkupljujemo BMW automobile po najvišim cenama.\nNova fabrika nemačkog giganta će se nalaziti u okolini Debrecina, na oko 200 km istočno od same Budimpešte i upošljavaće oko 1000 novih kadrova. Debrecin i Mađarska su prepoznati kao primamljiva destinacija za mnoge proizvođače automobila među kojima su Mercedes-Benz, Audi, Suziki i Opel zbog svoje infrastrukture i blizine snabdevačke mreže.\nKoliko je Mađarska napredovala u automobilskoj industriji pokazuje i izvoz od 29.45 milijarde dolara (21% bruto domaćeg proizvoda) tokom prethodne godine. “Nova BMW fabrika može doneti i povećanje procenta izvoza automobila na 40% ili više”, kaže analitičar iz Budimpešta – Peter Virovacz. Takođe je konstatovao da najveći problem ove investicije predstavlja Mađarsko tržište rada na kome je teško naći 1000 zaposlenih.\nPored svih ekonomkih pogodnosti koje donosi Mađarska, BMW je kao i ostali proizvođači pod pritiskom stvaranja novih trednova u tražnji automobila kao i barijera prilikom uvoza se odlučio na ovaj korak.\nOva vest je sjajna za naše komšije jer donosi još novih radnih mesta i rast privrede, iako je Mađarska trenutno na rekordnih 3,6% nezaposlenosti.\nNova fabrika potencijalno može doneti i niže cene novih BMW vozila u našoj zemlji. Ukoliko se odlučite da svoj polovni BMW zamenite novim, za svog starog ljubimca ne morate brinuti jer mi otkupljujemo brzo i lako po najpovoljnijim cenama.


Izgradnja transfer stanica za područja koja gravitiraju buduće izgrađenim regionalnim centrima za upravljanje otpadom (Žabljak, Andrijevica, Kolašin, Mojkovac, Plav, Rožaje)\nNaziv projekta: Izgradnja transfer stanica za područja koja gravitiraju buduće izgrađenim regionalnim centrima za upravljanje otpadom (Žabljak, Andrijevica, Kolašin, Mojkovac, Plav, Rožaje)\nKorisnik projekta: Opštine Andrijevica, Plav, Rožaje, Mojkovac, Kolašin i Žabljak\nUkupna vrijednost investicije: Biće definisana nakon izrade odgovarajuće tehničke dokumentacije\nUkupan period realizacije: (18 mjeseci za pripremu tehničke dokumentacije + 6 mjeseci izgradnja)\nTrenutna situacija sa tretmanom čvrstog otpada u sjevernim opštinama Crne Gore, Andrijevici, Plavu, Rožajama, Mojkovacu, Kolašinu i Žabljaku je neadekvatna sa ekološkog i socijalnog aspekta (ugrožena životna sredina i javno zdravlje). Prema strateškom master planu upravljanja otpadom, usvojenom 2005. godine, za područje pomenutih opština predviđena je izgradnja regionalnih centra za upravljanje otpadom u opštinama Berane i Bijlo Polje i Pljevljima, odnosno izgradnja transfer stanica u opštinama Andrijevica, Plav, Rožaje,Mojkovac, Kolašin i Žabljak gdje će se sakupljeni otpad privremeno odlagati a onda transportovati na regionalne centre za upravljanje otpadom u opštinama Berane, Bijelo Polje i Pljevljima.\nIzgradnjom transfer stanica, rješava se problem odlaganja čvrstog otpada u pomenutim opštinama na duži vremenski period, što doprinosi poboljšanju stanja životne sredine i očuvanju javnog zdravlja. Prioritizacijom definisanom od strane Vlade Crne Gore, projektima izgradnje regionalnih centara za upravljanje čvrstim otpadom na teritoriji Crne Gore dat je visok prioritet.\nU dijelu pripreme projektne dokumetnacije, u toku je izrada dvije studije i to:\nStudija izvodljivosti za sagledavanje načina pripreme i transporta komunalnog otpada za potrebe opština koje će postupak odstranjivanja otpada obavljati u regionalnom centru za tretman otpada u Beranama odnosno Bijelom Polju, i\nStudija izvodljivosti selektivnog sakupljanja komunalnog otpada, određivanje lokacije, obim aktivnosti i održivosti transfer stanice u opštini Žabljak.\nObije studije izrađuje ugvoreni izrađivača „IK consuting i projektovanje“- Beograd, dok formirana stručna komisija vrši tehničko-ekonomsku kontrolu Studije izvodljivosti.\nPripremila: Ana Pajević Tošić, Program menadžer


Autoprevoznici - Blic Online\nMinistar finansija Siniša Mali izjavio je da će danas biti isplaćena šesta, i ujedno poslednja rata, sektorske pomoći autoprevoznicima, a u okviru trećeg paketa podrške privredi i građanima Srbije. Nakon ove pomoći, sledi i nova novčana podrška građanima na koju pored 1,7 miliona penzionera ima još oko 2 miliona građana.\nMinistar finansija u Vladi Republike Srbije Siniša Mali najavio je će danas biti isplaćena treća rata sektorske pomoći za autoprevoznike, koji dobijaju 600 evra po autobusu, u periodu od pola godine. Prema rečima ministra Malog, danas je uplaćeno oko 451 milion dinara za autoprevoznike, odnosno oko 3,8 miliona evra.\nUdruženje poslodavaca u drumskom saobraćaju tvrdi da našoj državi u ovom trenutku nedostaje 6.000 šofera.\nAutoprevoznicima iz Kneževa DOGORELO DO NOKATA: DIVLJI PREVOZ gasi motore u autobusima\nIz preduzeća “TS Transport” Kneževo poručili su da će, zbog nelegalnog prevoza, danas obustaviti autobuski saobraćaj na relaciji Kneževo – Banjaluka.\nVOZAČI BEŽE IZ SRBIJE Saobraćajna preduzeća ne mogu da nađu radnike\nSaobraćajna preduzeća i autoprevoznici u Subotici, Novom Sadu, Beogradu, Nišu, Požarevcu i drugim gradovima suočeni su s nedostatkom vozača.\nTaksisti i prevoznici prete štrajkom\nViše od 4.000 taksista i oko 400 kamiona izaći će na beogradske ulice 3. decembra i početi višednevni štrajk, ako nadležni ne počnu da rešavaju nagomilane probleme taksista i autoprevoznika, ustvrdili su danas predstavnici više sindikata i udruženja prevoznika.\nProtest autoprevoznika u Kraljevu\nKRALJEVO - Autoprevoznici i vlasnici malih i srednjih preduzeća u oko stotinu teretnih kombi-vozila danas su protestnom vožnjom ulicama Kraljeva izrazili negodovanje zbog uvođenja godišnjeg poreza na upotrebu vozila nosivosti do 3,5 tone.\nOsveta organizatoru štrajka prevoznika\nBanjaluka - Kamion jednog od organizatora nedavnih protesta kamiondžija, predsednika UO Udruženja prevoznika RS Stojana Bajića, zapaljen je juče ujutru na parkingu u krugu bivše fabrike “Incel” u Banjaluci samo dva dana nakon prekida sedmodnevnog štrajka prevoznika.\nPočele gužve u carinarnicama\nBanjaluka - Saobraćaj teretnih vozila juče je potpuno normalizovan na svim graničnim prelazima u BiH, potvrdila je Granična policija BiH. Na prelazima u Gradiški i Karakaju juče ujutru stvorile su se gužve na carinskim terminalima na izlazu iz BiH, jer su prevoznici, koji su ovih dana, zbog blokade teriminala čekali na carinjenje, juče pohrlili prema granici.\nŠtrajk stao, gubici ostali\nBanjaluka - Prevoznici u RS obustavili su juče sedmodnevnu blokadu carinskih teriminala, potvrdio je predsednik Udruženja prevoznika za unutrašnji i međunarodni trasport RS Nikola Grbić. Odluka je usledila je nakon sastanka u Ministarstvu transporta i komunikacija BiH u Sarajevu jer je ministar Rudo Vidović udovoljio zahtevima štrajkača –povukao je pravilnik o licenciranju prevoznika.\nDodik podržava nastavak blokade\nBanjaluka - Prevoznici RS, koji već šesti dan sa oko 1.200 kamiona blokiraju carinske terminale na granicama u RS, nastavljaju štrajk, potvrdio je juče predsednik Udruženja za unutrašnji i međunarodni transport RS Nikola Grbić.\nBlokada granica ugrožava privredu\nBanjaluka - Petodnevne blokade carinskih terminala u RS izazvale su kolaps u privredi RS, a Uprava za indirektno oporezivanje BiH upozorila je da bi uskoro svi nivoi vlasti BiH mogli ostati bez izvora finansiranja. Država, entiteti, kantoni i opštine u BiH od uvoznih dažbina dnevno naplate i do 20 miliona KM.\nZa dva dana potpuna blokada granica u BiH\nGradiška, Zvornik, Bijeljina,Trebinje - Predsednik Udruženja prevoznika za unutrašnji i međunarodni transport RS Nikola Grbić najavio je potpunu blokadu teretnog saobraćaja na svim putevima RS ukoliko se u naredna dva dana ne izmeni ili povuče sporni pravilnik o izdavanju licenci za obavljanje međunarodnog drumskog prevoza. U štrajk će, najavio je Grbić, da danas stupiti i prevoznici u Federaciji BiH danas stupiti u generalni štrajk i da će za dva dana biti blokirani svi carinski terminali i granični prelazi i u ovom entitetu.\nUdruženje za međunarodni drumski transport putnika i robe postiglo je načelni dogovor sa predstavnicima Vlade o sprovođenju njihovih zahteva. Ukoliko dogovor ne bude ispoštovan u roku od 30 dana, autoprevoznici bi mogli da radikalizuju protest i stupe u generalni štrajk.\n„Lasta“ odletela iz Srema\nSremska Mitrovica - Šest meseci nakon pompeznog dolaska novog prevoznika u Sremsku Mitrovicu umesto domaćeg „Srem-ekspresa“, beogradska „Lasta“ sa velikim gubicima napušta sve linije u prigradskom saobraćaju, dok će u gradu voziti do isteka ugovora do kraja 2010. godine. Grad je raspisao konkurs za novog prevoznika, na kojem je „Generali“ d.o.o. iz Novog Sada, suvlasnik „Srem-ekspresa“, od 1. septembra dobio prigradske vožnje.\nVlasnici kamiona u Grčkoj saopštili su danas da završavaju sedmodnevni štrajk i počinju pregovore s vladom.\nSukob prevoznika zatvorio autobuske stanice u Valjevu\nValjevo - Obe autobuske stanice u Valjevu juče su bile blokirane. Valjevska „Evropa bus” je uzvratila udarac „Lasti” tako što su njeni radnici blokirali ulaz na autobusku stanicu beogradske kompanije u Valjevu. To je bio, kako kažu, odgovor na „Lastinu” blokadu autobusima njihove stanice koja se nalazi u neposrednoj blizini i koja je počela u subotu. Oba prevoznika juče su putnike primali van stanica, a većina polazaka je obavljena po planu.


Hoće li Aerodrom Tuzla dobiti dozvolu za kargo saobraćaj?\nNaslovnica NAJNOVIJE Društvo Hoće li Aerodrom Tuzla dobiti dozvolu za kargo saobraćaj?\nTuzla – Podsjetimo, Državna komisija nije dala odobrenje tuzlanskom Aerodromu za promet ovim proizvodima, odnosno, nije dala status graničnog prelaza prve kategorije, nego je odlučeno da se formira stručni tim koji treba da provjeri da li su ispunjeni svi uslovi i koje nedostatke treba otkloniti.\nFaktor.ba je u posjedu zapisnika sa prve sjednice koja je održana 11. septembra ove godine, a na kojoj su prisustvovali Slaviša Kreštalica iz Kancelarije za veterinarstvo BiH, Muhidin Memić iz Granične policije BiH, Fadil Kavazović iz Uprave za indirektno oporezivanje i Davor Budimir iz Direkcije za civilno vazduhoplovstvo BiH. Sjednici nije prisustvovao Velimir Bobić iz Direkcije za civilno vazduhoplovstvo.\nČlanovi Stručnog tima i predstavnici Međunarodnog aerodroma Tuzla su zajedno obišli objekte pod temperaturnim režimom, sanitarne prostorije, garderobu i prostor za rad graničnog veterinarskog inspektora.\nNa osnovu obavljenog pregleda ovih prostorija, članovi Stručnog tima su konstatovali da je Međunarodni aerodrom Tuzla ispunio uslove u pogledu objekata koje je propisala Kancelarija za veterinarstvo BiH. Također, navedeno je da je Aerodrom izradio dokument “Postupci rada na JP Međunarodni aerodrom Tuzla sa primjenom postupaka dobre higijenske prakse” gdje su opisani postupci rada sa proizvodima životinjskog porijekla unutar prostora koji su za tu svrhu izgrađeni.\n– JP Međunarodni Aerodrom Tuzla je potrebno u tehnološkom dijelu da prije početka upotrebe objekata otkloni određene nedostatke, odnosno, da kompletira postupak postavljanja završnih slojeva podloge, da riješi pitanje zaštite od ulaska insekata, da postavi odvode i dovode vode, postavi umivaonik u predprostor, itd… Potrebno je i da Aerodrom kod nadležnih organa pokrene pitanje imovinsko – pravnih odnosa, te postupak izrade projektne dokumentacije za objekte za koje ne posjeduju – navodi se između ostaloga u zapisniku kojeg je sastavio Slaviša Kreštalica, predsjedavajući Stručnog tima u ime Kancelarije za veterinarstvo BiH.\nU narednom periodu se očekuje da će biti ispunjeni svi tehnički uslovi za kargo saobraćaj sa Međunarodnog aerodroma Tuzla, te da će Vijeće ministara BiH dati potrebnu dozvolu.\nPromet proizvodima biljnog i životinjskog porijekla bit će dodatni vjetar u leđa Aerodromu Tuzla, pogotovo imajući u vidu činjenicu da je Turska odobrila bescarisnki uvoz 15.000 tona mesa u ovu zemlju.\nTuzlanska kompanija Mesna industrija “Menprom”, čiji su pogoni udaljeni 20 kilometara od Aerodroma Tuzla, moći će da izveze 2.000 tona mesa.


Trajković: Zabrana glasanja sa srpskim dokumentima - planirana odluka - Kosovo Online\nTrajković: Zabrana glasanja sa srpskim dokumentima - planirana odluka\n11. Septembar 2019. • 15:32\nPovodom odluke Centralne izborne Komisije Kosova (CIK) da na predstojećim vanrednim parlamentarnim izborima građani mogu da glasaju samo sa kosovskim dokumentima, član predsedništva Srpskog nacionalnog Foruma Momčilo Trajković kaže da je „očigledno da je to uputstvo najverovatnije poteklo iz nekih međunarodnih krugova, jer aktuelna vlast u Prištini takvu odluku nije mogla, niti smela, sama da donese“.\nTrajković je u izjavi za Kosovo Online rekao da „čak veruje“ da je u pitanju interni dogovor između zvaničnika iz Prištine i međunarodne zajednice.\n„Kada je Albancima odgovaralo da po svaku cenu uvuku Srbe u institucije sistema na Kosovu, pogotovu kada je trebalo inkorporirati sever Kosova u kosovski sistem, tada je data saglasnost da se može glasati sa srpskim dokumentima. Očigledno je da im je tada takva odlika bila potrebna jer je opšte poznata stvar da je nekada srpski građanin mogao da glasa čak i uz zdravstvenu knjižicu kao dokument. Sada kada su Srbi integrisani sve ovo im nije potrebno i ovakve odluke mogu da ukidaju“, ocenio je Trajković.\nKomentarišući odluku predsednika Sjedinjenih Američkih Država (SAD) Donalda Trampa da smeni savetnika za nacionalnu bezbednost Džona Boltona, Trajković je ocenio da Bolton „nije smenjen zbog Kosova, već iz nekih drugih razloga“.\n„Bolton je smenjen jer je davao nadu da neke stvari ovde mogu da se menjaju. Iako sam lično protivnik bilo kakvog razgraničenja kao rešenja za kosovsko pitanje, kao i podrške takvom planu, Bolton je bio za to“.\nMeđutim, kako tvrdi Trajković, američki diplomata „iako je zastupao stav o podeli, bio je važan za srpsku politiku jer je svojim izjavama iz temelja definisao neke stvari“.\n„Svojim izjavama on je ustvari i samu američku politiku prema Kosovu doveo u pitanje. Mislim da je mnogo izgubljeno što nije tu i ja sad posmatram kakav će biti njegov naslednik, za koga će najverovatnije biti postavljen Boltonov zamenik. Takođe i očekujem da mu je bivši savetnik predsednika za nacionalnu bezbednost preneo neke bitne pojedinosti tako da verujem da novi savetnik predsednika neće biti van političke platforme koja se tiče Kosova“, zaključio je Trajković.\nMomčilo Trajković Džon Bolton\nKako da glasaju sa tudze Dokumente mora da imaju kosova Dokumente ja isto nemogu glasat u hrvatsku sa kosova dokumente gdi vi zivite boga mi ponekad mislim da ste dzunglasi...


Borba protiv monopola: Otvaranje istrage o plaćenoj televiziji - EU Delegacija u Srbiji\nKomisija će posebno ispitati da li ove odredbe sprečavaju emitere da pružaju svoje usluge preko granica, na primer tako što odbijaju potencijalne pretplatnike iz drugih država članica ili blokiraju prekogranični pristup njihovim uslugama. Otvaranje postupka ni na koji način ne znači da se unapred zaključuje o ishodu istrage, već samo znači da će Komisija tretirati ovaj slučaj kao prioritetno pitanje.\nAudio-vizuelni sadržaj, kao što su popularni filmovi, licenciran je od strane američkih filmskih sudija i daje se emiterima plaćene televizije po osnovu ekskluziviteta i teritorijalnoj osnovi, odnosno, obično po jedan emiter plaćene televizije u svakoj državi članici (ili nekoliko država članica sa zajedničkim jezikom). Nakon istrage za utrvrđivanje činjenica sprovedene 2012. godine, Komisija će ispitati da li odredbe ugovora o licenciranju za emitovanje preko satelita ili onlajn striminga između američkih filmskih studija i glavnih evropskih emitera, koje pružaju kasniju „apsolutnu teritorijalnu zaštitu“, zapravo predstavljaju kršenje antimonopolskih pravila EU koja zabranjuju antikonkurentske sporazume (član 101 Ugovora o funkcionisanju Evropske unije – UFEU).\nOdredbe o davanju „apsolutne teritorijalne zaštite“ osiguravaju da se filmovi koje licenciraju američki studiji prikazuju isključivo u državi članici u kojoj svaki emiter posluje putem satelita ili interneta. Ovi filmovi ne mogu biti dostupni izvan te države članice, čak ni kao odgovor na neželjene zahteve potencijalnij pretplatnika iz drugih država članica.\nPozadina istrage o plaćenoj televiziji\nU oktobru 2011, Sud pravde EU bavio se u svojoj Premijer liga/Marfi presudi (spojeni predmeti C-403/08 i C-429/08) pitanjem ograničenja licenciranja koja daju emiterima ekskluzivno pravo na živi prenos utakmica Premijer lige na teritorijalnoj osnovi, koja uglavnom odgovara teritoriji jedne države članice. Ove odedbe licenciranja podrazumevale su da TV gledaoci mogu da gledaju samo one utakmice koje prenosi emiter države članice u kojoj žive.\nSud je konstatovao da odredbe licenciranja kojima se zabranjuje satelitskom emiteru da pruža svoje usluge korisnicima izvan licencirane teritorije omogućava svakom emiteru da dobije apsolutni teritorijalni ekskluzivitet na području koje obuhvata licenca i na taj način eliminiše sve vrste konkurencije među emiterima i podeli tržište prema nacionalnim granicama. Sud je dalje zaključio da takve odredbe ne mogu biti opravdane potrebom da se osigura odgovarajuća zarada za nosioce prava, budući da ovo može da se izračuna izumajući u obzir stvarnu i potencijalnu publiku kako u državi članici emitera tako i u bilo kojoj državi članici u kojoj je primljeno emitovanje.\nPozadina antimonopolskih istraga\nČlan 101 UFEU zabranjuje antikonkurentske ugovore i odluke udruženja preduzeća. Primena ove odredbe je definisana Antimonopolskim propisom (Propis Saveta br. 1/2003), koji se može primeniti od strane Komisije i nacionalnih organa država članica za zaštitu konkurencije.\nČlan 11(6) Antimonopolskog propisa propisuje da pokretanje postupka od strane Komisije smanjuje nadležnost ograna država članica za zaštitu konkurencije da primene pravila konkurencije EU u praksi. Član 16(1) istog Propisa predviđa da nacionalni sudovi moraju da izbegnu davanje odluka koje nisu u skladu sa odlukom koju je Komisija promatrala u postupku koji je pokrenula.\nKomisija je obavestila kompanije i organe za zaštitu konkurencije u državama članicama da je pokrenula postupak u ovom slučaju.\nNe postoji zakonski rok za završetak istraživanja antikonkurentskih radnji. Trajanje antimonopolske istrage zavisi od nekoliko faktora, uključujući kompleksnost slučaja, u kojoj meri preduzeće o kome je reč sarađuje sa Komisijom i ostvarivanje prava na odbranu.


Izvor: Vostok.rs, 05.Jun.2020, 08:41\nSirijska protivvazdušna odbrana je aktivirana zbog napada izraelskih aviona. Kako prenosi sirijska SANA noćas su izraelski avioni napali okolinu Misijafa u provinciji Hama. Vojni izvor je saopštio da su izraelski ratni avioni noćas dejstvovali iz libanskog vazdušnog prostora na jednu od lokacija sirijske vojske u okolini Misijafa, te da je sirijska PVO odmah reagovala po izraelskim raketama. Navodi se da je jedan broj raketa oboren. Takođe se dodaje da informacije potvrđuju da je tokom izraelskog napada pričinjena materijalna šteta bez ljudskih žrtava.\nIzraelska vojska nije komentarisala prijavljeni napad. Izrael retko priznaje svoje prekogranične napade na Siriju, a više puta je saopštio da zadržava pravo da brani svoju "nacionalnu bezbednost" svim potrebnim sredstvima. Damask vidi izraelske upade kao oštro kršenje svog suvereniteta, te da napadi jačaju moral preostalih terorista u zemlji. Sirija je u više navrata pozvala UN da spreče izraelske napade i interveniše kako bi se oni zaustavili.\nB92: Novi vazdušni napad Izraela na ciljeve u Siriji


Petrić za Nova.rs: Strašna forma Škota, ali Srbija se pita\nFudbal Autor:Ivan Džodić10. nov. 202010:43 > 11:40\nCiljevi Srbije i Škotske sveli su se na jednu utakmicu, na pobedu u susretu zakazanom za četvrtak od 20.45 u Beogradu. Trijumf u finalu baraža za Evropsko prvenstvo doneće jednoj od reprezentacija kartu za kontinentalnu smotru sanjanu decenijama, te je potpuno suvišno govoriti o značaju koji naredni susret ima za oba nacionalna tima.\nOsokoljeni pobedom nad Norveškom „orlovi“ duel dočekuju sa nadom da bi posle 20 godina mogli konačno da se plasiraju na Evro, međutim posao protiv Škota neće biti lak u šta uverava i Gordan Petrić, fudbalski strateg koji je tokom igračkih dana ostavio dubok trag u škotskom fudbalu.\nSrbija kompletna protiv Škota, stigli štoper i napadač\nVAR na utakmici Srbije i Škotske\n„Predstoji nam drugačija utakmica u odnosu na onu sa Norveškom, pre svega jer je ovo susret koji direktno odlučuje o putniku na Evropsko prvenstvo. Ulog je veliki, obe reprezentacije dugo sanjaju plasman na završno takmičenje i neće biti lako, ali sam uveren da naš stručni štab neće potceniti Škote. Ukoliko pristup i igra budu kao u duelu sa Norveškom na dobrom smo putu da izađemo kao pobednici“, istakao je Petrić za Nova.rs..\nNekadašnji fudbaler Dandi junajteda, Rendžersa i Hartsa (od 1993. do 2001. igrao u pomenuta tri kluba), istakao je činjenicu da izabranici Stiva Klarka u srpsku prestonicu stižu sa nizom od četiri pobede, a da su na poslednjih osam susreta upisali sedam pobeda i remi.\n„Škoti su u dobroj formi, igraju u istom sastavu i pobeđuju. Sa druge strane Tumbaković je kombinovao u prethodnim susretima sa Turskom i Mađarskom. Veoma je važno da budemo na svom najviše nivou, ako budemo igrali svoju igru u prednosti smo. Najteže je ponavljati se, a upravo u kontinuitetu leži ključ za uspeh“.\nPrva asocijacija na ostrvski fudbal je čvrsta igra, međutim, aktuelni strateg Gorice ističe da susret u srpskoj prestonici neće odlučivati fizička snaga.\n„Reprezentacije su selekcije najboljih igrača tih država i daleko od toga da se bilo koja svodi samo na fizički jake igrače. Srpski i škotski reprezentativci imaju fudbalsku težinu, ne oslanjaju se isključivo na snagu. Činjenica je da Škoti igraju drugačiji fudbal, ali obe selekcije su veoma tehnički potkovane“.\nOkršaj zakazan za četvrtak bio je razlog zbog kojeg je Petrićev telefon prethodnih dana neprestano zvonio, a ogromno interesovanje za finale baraža vlada i u Škotskoj.\n„Zvali su me i novinari iz Škotske. I tamo je slična atmosfera, samo oni takmičenje gledaju na drugačiji način, dugo nisu bili na nekom velikom takmičenju dok smo mi ipak uspevali da se plasiramo na svetska prvenstva. Obe reprezentacije su pod pritiskom zbog činjenice da dugo čekaju ovakvu priliku. Problem je što će sve stati u 90 minuta, jednu utakmicu, i zato nema prostora za grešku“.\nNekadašnji štoper, koji je na domaćoj sceni ostavio dubok trag u Partizanu, istakao je značaj eventualnog plasmana na Evropsko prvenstvo i iz ugla razvoja domaćeg fudbala.\n„Plasman na kontinentalnu smotru bi bio dragocen iz brojnih razloga, a posebno zbog uticaja koji bi imao na nove generacije. Bilo bi lepo da odemo na Evro, da se probudi entuzijazam ljubitelja fudbala, da deca vide i osete čar tog takmičenja“, rekao je Petrić za Nova.rs.\nUživanje uz rad u Sloveniji\nPetrić je u septembru preuzeo kormilo Gorice i tokom mesec dana rada uspeo da tim postavi na zdrave noge.\n„Preuzeo sam tim u momentu kad nije imao ni bod. Krenuli smo od nule, stigli su igrači koji su zaoštrili konkurenciju, ali je i njima potreban period adaptacije. Upisali smo neke važene bodove, zabeležili dve pobede i tri remija uz četiri poraza među kojima dva od Olimpije i Maribora, ekipa iz samog vrha i pretendenata za Evropu. Zadovoljan sam kako sve funkcioniše u Gorici i Sloveniji. Radi se naporno i paralelno uživa“, istakao je nekadašnji strateg Zemuna, Sinđelića, Rada, Čukaričkog i Larise.\nbaražEvro 2020Evro 2021Evropsko prvenstvoFudbalska reprezentacija ŠkotskeFudbalska reprezentacija SrbijeGordan Petrićintervju


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Ekologija :: Emisija štetnih gasova u EU se smanjuje\n15. 01. 2022. 21:40 >> 21:41\nPrema trenutnim i planiranim mjerama, države članice Evropske unije predviđaju da će emisije ETS -a nastaviti da se smanjuju u narednim decenijama, iako sporijim tempom nego što je to bio slučaj u prošlosti, zaključak je godišnjeg izvještaja Evropske agencije za životnu sredinu (EEA).\n„Emisije gasova staklene bašte iz stacionarnih instalacija zabiljležene u okviru sistema EU za trgovinu emisijama (ETS) su smanjene za nešto više od 11 odsto između 2019. i 2020. godine, saopšteno je juče iz EEA.\nEvropska unija je 2005. godine uspostavila ЕТС sistem trgovine emisijama štetnih gasova (Emissions trading system) kao prvo, najveće i najstarije tržište ugljen- dioksidom, ali i drugim gasovima sa efektom staklene bašte na svijetu.\nETS je temelj politike EU za borbu protiv klimatskih promjena i bitan alat za ekonomično smanjenje emisija gasova sa efektom staklene bašte. Primjenjuje se u svih 28 država članica EU, zajedno sa Islandom, Lihtenštajnom i Norveškom i obuhvata više od 45 odsto emisija u EU. Danas ETS ograničava emisije više od 11 hiljada postrojenja s visokom potrošnjom energije, poput elektrana i industrijskih postrojenja i avionskih kompanija koje povezuju te zemlje.\nNa osnovu projekcija država članica dostavljenih EEA, očekuje se da će se emisije ETS- a smanjiti između 41 i 48 odsto do 2030. godine i između 55 i 62 odsto do 2040. godine, u odnosu na početnu 2005. godinu.\nOhrabrije činjenica da je 2020. godine zabiljležen najveći godišnji pad emisija od početka ETS- a, a ovakav trend je direktna posljedica smanjene industrijske aktivnosti, transporta i drugih izvora zagađenja tokom perioda “lokdauna” u skoro svim zemljama svijeta. Ipak, trend je pozitivan ako se ima na umu da je i 2019. godine smanjena emisija štetnih gasova za skoro 10 procenata.\nEmisije gasova staklene bašte iz stacionarnih instalacija u EU ETS smanjene su sa više od hiljadu i po miliona tona ugljen-dioksida u 2019. godini na 1.3 miliona tona u 2020. godini, što predstavlja smanjenje od 11, 4 odsto. Ovaj rezultat je godišnji rekord i uporediv je samo sa smanjenjem zabiljleženim 2009. godine na vrhuncu finansijske krize.\nETS emisije od operatera aviona su pale za 63 odsto, pošto je putovanje avionom skoro zaustavljeno tokom pandemije.\nEU ETS je sistem ograničenja i trgovine štetnim gasovima, koji pokriva oko 36 odsto ukupnih emisija gasova staklene bašte u EU. Postavlja ograničenje emisija u industrijama poput proizvodnje električne i toplotne energije, proizvodnje cementa, proizvodnje gvožđa i čelika, prerade nafte i drugih industrijskih aktivnosti, kao ivazduhoplovstvo unutar evropskog ekonomskog prostora. U okviru ovog budžeta, kompanije mogu smanjiti svoje emisije kako bi postigle dozvoljena zagađenja životne sredine uz najmanju cijenu.\nEU Zagađenost vazduha Štetni gasovi\nFon der Lajen: Mađarskoj će uskratiti sredstva iz fondova EU\nPetina novorođenih strada zbog zagađenog vazduha


Gorivo u Srbiji pojeftinilo je u poslednjih mesec i po dana u proseku za oko sedam dinara po litru, pa se benzin prodaje po ceni od oko 138, a dizel od 139,9 do 142 dinara u zavisnosti od vrste. S pravom ili ne, tek vozači smatraju da bi gorivo u Srbiji moglo da bude još jevtinije, jer je cena nafte na istorijskom minimumu, što se za cenu goriva ne može reći. Naprotiv, dizel na našem tržištu je...\n25.12.2014 u 08:15\nGorivo ne poskupljuje zbog akciza\nAkcize na gasna ulja, odnosno evrodizel, koje bi od Nove godine trebalo da budu veće za četiri, a na tečni naftni gas pet dinara po kilogramu, najverovatnije neće izazvati poskupljenja na pumpama, jer se naftne kompanije spremaju da to pokriju iz sopstvene zarade, saznaje „Politika”. To znači da gorivo od Nove godine ne bi trebalo da poskupi za ova dva iznosa novih državnih zahvatanja, ali samo pod...\nGorivo još jednom pojeftinilo\nOd početka decembra Naftna industrija Srbije (NIS) sedmi put je snizila cene goriva tako da je benzin sada jeftiniji za još dva dinara, a dizel i autogas za 1,5 dinara. Snižena je i cena tečnog naftnog gasa u bocama za 3,5 dinara po kilogramu. Ako se posmatra period od 1. novembra cene benzina na NIS-ovim pumpama niže su za 16 dinara, a dizela za 10 dinara po litru. I kompanija „Lukoil Srbija”...\n13.12.2014 u 15:00\nZejtin kao dodatak gorivu\nVrnjačka Banja – Do kraja godine u Srbiji će biti uništeno više od 600.000 litara namešanog goriva za koje su tržišni inspektori kontrolom utvrdili da ni po čemu ne odgovara propisanim standardima kvaliteta, potvrdio je juče Slaviša Petković, savetnik u Ministarstvu trgovine na skupu „Suzbijanje nelegalne trgovine naftnim derivatima” koji organizuju NIS i Srpska asocijacija menadžera. Od...\nBenzin u Srbiji najjeftiniji u evrima, ali je evro najskuplji\nOd početka novembra gorivo je na pumpama u Srbiji pojeftinilo za oko deset dinara pa je, preračunato u evro, cena benzina i dizela na najnižem nivou u poslednjih pet godina, potvrdila je poslednja analiza Udruženja naftnih kompanija Srbije. S obzirom na to da je cena sirove nafte i juče nastavila da pada i da je došla do nivoa od oko 67 dolara, realno je očekivati da gorivo nastavi da...\n11.11.2014 u 15:00\nCena goriva na pumpama u Srbiji pala je protekle nedelje za oko jedan dinar, kao posledica snižavanja cene sirove nafte, ali i stabilizacije kursa dinara u odnosu na evro i dolar. Gorivo je moglo da pojeftini još koji dinar da država nije od 15. oktobra uvela novi namet – na svaki prodati litar goriva trgovcima se naplaćuje taksa za obavezne rezerve goriva. – Činjenica je da je za poslednjih pola...\n31.12.2013 u 16:00\nZbog akciza skuplje gorivo do 4 dinara po litru\nBEOGRAD – Gorivo u Srbiji će, kako se očekuje, poskupeti do četiri dinara po litru u prvim danima Nove godine i to zbog usklađivanja akciza na naftne derivate, koje određuje država. Povećanje akciza na naftne derivate moraće direktno da se odrazi na rast cena goriva na pumpama, jer naftne kompanije ne mogu da to povećanje akciza nadoknade iz svojih marži, izjavio je Tanjugu predsednik Udruženja...\n11.12.2013 u 12:30\nKurs evra poskupljuje gorivo\nUkoliko kurs evra, koji je juče vredeo 115,4 dinara i narednih dana nastavi da raste, cene goriva na pumpama u Srbiji mogle bi biti veće za oko pola dinara do dinar. Trgovci će, kako kažu, sačekati kraj nedelje da vide koliko će kurs još skočiti, kao i da li će doći do promene cene sirove nafte na svetskoj berzi i na osnovu toga utvrditi eventualnu novu cenu goriva na pumpama. Barel nafte (bure...\n23.10.2013 u 19:30\nAkcizama protiv šverca goriva\nU toku devet meseci ove godine, u Srbiju je uvezeno 45.000 tona baznog ulja, što je gotovo dvostruko više nego u istom periodu prošle godine. Bazna ulja se u Srbiju uvoze bez akcize i PDV. Ta „rupa u zakonu” mnogima omogućava dobru zaradu, jer mešanjem baznog ulja i dizela dobija se evrodizel koji se onda prodaje za pet do 10 dinara nižoj od najniže moguće cene u maloprodaji. Ovo je jedan od...\n06.09.2013 u 12:30\nSirija diže cenu goriva\nCene goriva na pojedinim benzinskim pumpama u Srbiji porasle su poslednjih sedam dana u proseku za oko tri dinara po litri pa se od početka septembra benzin i evrodizel prodaju po ceni od 153 do 155 dinara. Analize ukazuju da u slučaju rasplamsavanja sirijske krize gorivo može da poskupi za još sedam dinara, pa bi litar mogao da košta oko 160 dinara. Naftaši pomno prate situaciju na naftnim...


EP: Napredak Srbije u reformama, EU da otvori nova poglavlja | EurActiv Srbija\nEP: Napredak Srbije u reformama, EU da otvori nova poglavlja\nEvropski parlament 14. juna u Strazburu usvojio je rezoluciju o Srbiji u kojoj se ukazuje na napredak Srbije u reformama i od Evropske unije traži da u pregovorima o prijemu Srbije otvori nova tehnički već spremna poglavlja. EP je istakao nužnost formiranja Zajednice srpskih opština (ZSO), a u posebnoj rezoluciji o Kosovu predočio da su vlasti u Prištini odgovorne i da moraju neodložno ustanoviti ZSO.\nSrbija je "učinila važne korake ka normalizaciji odnosa s Kosovom", stavili su do znanja poslanici parlamenta EU koji su rezoluciju usvojila sa 524 glasa "za" od prisutnih 673.\nEvropski komesar Johanes Han u izlaganju parlamentarcima EU u Strazburu u vrečernjim satima 13. juna rekao je da je "Srbija ostvarila dobar napredak ka članstvu u EU", istakavši da "ambiciozne ekonomske i strukturne reforme u Srbiji već daju rezultate".\nHan je naveo da je Srbija pokazala privrženost miru i stabilnosti, dobrim odnosima sa susedima i nastavila dijalog s Prištinom, krenula u reforme javne uprave i sprovođenje ambicioznog akcionog plana vladavine prava.\nPrema njegovim rečima, vlasti u Beogradu moraju posebno raditi na reformi vladavine prava, na zaštiti ranjivih grupa i manjina, "a jednako je važno da i dalje igraju svoj deo uloge u normalizaciji odnosa s Kosovom".\n"Žalim što neki događaji nisu bili od koristi u tom pravcu, a očekujem nastavak dijaloga i ohrabren sam rešenošću predsednika Vučića da u zemlji pokrene dijalog o Kosovu", rekao je evrokomesar.\nOn je dodao da je EU glavni partner Srbije i kazao da je EU od 2007. godine Srbiji pružila pomoć od dve milijarde evra, što je više nego bilo koji njen drugi partner iz sveta.\nIzvestilac za Srbiju Dejvid Makalister, koji je pripremio rezoluciju, u uvodnoj reči je naveo da "poruka mora biti veoma jasna, a to je da Srbija ima evropsku perspektivu i budućnost, reč je o zemlji koja na vrlo jasan način napreduje ka EU".\nTo su u raspravi podržali poslanici koji su se saglasili s Mekalisterom da je napredak Srbije u poglavljima 23 i 24 o vladavini prava od temeljne važnosti za celokupni proces pregovora i da reforma pravosuđa mora biti sprovedena u praksi, da borba protiv korupcije mora ići dalje, jer je to prepreka za ekonomski i društveni napredak zemlje i regiona.\nMekalister je rekao da promene moraju Srbiju dovesti do praga sposobnosti da se uključi u jedinstveno tržište EU, iako je Srbija već ostvarila napredak u otklanjanju budžetskog deficita i restrukturiranju državnih preduzeća.\n"Srbija sada sprovodi upečatljive ekonomske reforme koje su već dale znatne rezultate u privrednom rastu i otklanjanju unutrašnje i spoljne neuravnoteženosti", rekao je on.\nDobra je regionalna saradnja, a put Srbije u EU povezan je s normalizacijom odnosa s Prištinom, pa se sporazumi iz tih pregovora moraju sprovesti, rekao je Makalister.\nU raspravi su se čule i pojedinačne ocene da se Srbiji nepravedno nameće dijalog s Prištinom, kao i da u suštini nema napretka ka EU, što je posebno naglasila hrvatska poslanica Ruža Tomašić, a mađarska poslanica Kristina Morvai je rekla da treba blokirati ulazak Srbije u EU sve dok ne da "potpunu autonomiju" mađarskoj manjini u Vojvodini.\nU rezoluciji se podvlači ukupan ekonomski i društveni napredak Srbije, a naglašava da su "hitno nužni dalji koraci kako bi se rešila sva otvorena pitanja" u dijalogu Beograd-Priština, s tim da "obe strane krenu u punu primenu dogovora".\nTo znači i uspostavljanje ZSO, kako je predočeno, uz poziv Evropskoj službi za spoljne poslove, na čijem je čelu Federika Mogerini, da "procenjuje ono što čine dve strane u sprovođenju svojih obaveza".\nTakođe se navodi da su vlasti Srbije "ostvarile određen napredak u pravosuđu… ali nezavisnost sudstva nije sprovedena na delu", pa se traži da vlasti u Beogradu obezbede evropske norme u pravosuđu i "smanje politički upliv na biranje i postavljanje sudija i tužilaca".\nEvropski parlament je izrazio zabrinutost "zbog pomanjkanja napretka u borbi protiv korupcije, i poziva Srbiju da pokaže jasnu političku volju i predanost rešavanju tog pitanja", a pohvaljuje "efikasnu ulogu Beograda u međunarodnoj i regionalnoj policijskoj saradnji i napredak u suzbijanju organizovanog kriminala".\nTakođe se pohvaljuje "napredak Srbije u razvijanju efikasne tržišne privrede i poboljšanju ukupnih ekonomskih prilika u zemlji" i kaže da je sve to "jasan znak rešenosti i političke volje" Beograda za stupanje u EU.\nMeđutim, kako je navedeno, Srbija tu "stratešku odluku mora da širi i u svom stanovništvu, uključujući snažnije predočavanje kolika se budžetska sredstva EU doznačavaju Srbiji..., a vlasti Srbije treba da se uzdrže od poruka protiv EU".\nU rezoluciji EP je veliki prostor dat pitanju slobode izražavanja i nezavisnosti medija, a od vlasti u Srbiji je zatraženo da "javno i neopozivo osudi sve napade, obezbedi odgovarajuća sredstva za efikasniju istragu napada na novinare i medije da bi počinioci bili privedeni pravdi".\nU dokumentu EP se uglavnom daje povoljna slika zaštite ljudskih i manjinskih prava u Srbiji i podvlači da "etnički, kulturno i verski mešovita Vojvodina doprinosi identitetu Srbije".\nPriština da neodložno uspostavi ZSO\nEvropski parlament je od vlasti u Prištini da "neodložno" uspostave Zajednicu srpskih opština saglasno sporazumu "postignutom uz posredovanje Evropske unije i oceni Ustavnog suda Kosova". To je navedeno u rezoluciji o Kosovu koju su evroposlanici usvojili sa 474 glasa "za" i 134 "protiv" od 672 prisutna poslanika.\nZato navode da EU mora od vlasti Kosova zatražiti da formiraju radnu grupu na visokom nivou "s jasnim oročenim mandatom za izradu predloga tog statuta koji će biti objavljen i dat na raspravu u Skupštini" Kosova.\nEvropski komesar za proširivanje Johanes Han je sinoć u raspravi o rezoluciji o Kosovu u EP izjavio da dijalog Beograda i Prištine mora da se nastavi, kao i da Kosovo mora da nastavi reforme u oblasti vladavine prava, ekonomskog razvoja i obrazovanja.\nHan je u uvodnoj reči ocenio da su protekli izbori na Kosovu protekli mirno, navodeći da je to znak demokratske zrelosti stanovnika Kosova koji su uspeli da slobodno izraze svoje biračko pravo. On je ipak naveo da su navodi o zastrašivanju i pritiscima tokom predizborne kampanje neprihvatljivi.\nPrema njegovim rečima, kosovske vlasti moraju da se posvete reformama da bi njihovi građani dobili viznu liberalizaciju EU.\n"Kosovo treba da postane privlačno mesto za biznis, da obezbedi svojim građanima kvalitetno obrazovanje i smanji veoma visok stepen nezaposlenosti. Dolazeća vlada mora da pokaže snažnu posvećenost rešavanju sistemske slabosti u oblasti vladavine prava, kao što smo često naglašavali u našim izveštajima", rekao je on.\nVisoki zvaničnik EU je u govoru naveo da Kosovo mora da održi korak sa ostatkom regiona, i da postakne ekonomski rast i političku stabilnost koja je neophodna za bezbednost Zapadnog Balkana u celini.\nTakođe se "lideri zajednice kosovskih Srba pozivaju da u potpunosti preuzmu odgovornost za svoje mesto i ulogu u institucijama zemlje, tako da deluju nezavisno od Beograda i da konstruktivno doprinose boljitku celog naroda Kosova".\nPoslanici EU su "snažno osudili upućivanje", kako je to rečeno, "srpskog nacionalističkog voza iz Beograda na severno Kosovo" i izrazili ozbiljnu zabrinutost zbog "ratnohuškačkih i poruka uperenih protiv EU".\nOni su, navedeno je, "duboko zabrinuti zbog hapšenja Ramuša Haradinaja, na osnovu međunarodne optužnice koju je 2004. izdala Srbija" na osnovu univerzalne nadležnosti svog suda za ratne zločine.\nU rezoluciji je izraženo žaljenje što se taj zakon "zloupotrebljava za istragu građana zemalja koje su pripadale bivšoj Jugoslaviji".


„Ovaj put je to najvažniji sporazum koje je institucija potpisala jer je to objedinjena cela medijska scena. Cilj je da zaštiti medijske radnike ne samo od napada već i sva prava u oblasti ekonomske sfere, nestalnosti ugovora, malih ili neadekvatnih zarada i do svake vrste pritisaka, diskreditacija, udaljavanja sa konferencija“, rekao je zaštitnik, gostujući u Dnevniku RTS-a.\n„Institucija zaštitnika građana će prateći tu platformu videti gde u korelaciji sa novinarskim udruženjima treba da se utiče na izmene zakona“, kaže on.\n„Kada se vrši pritisak na novinara, u toj situaciji ćete pozvati organizacioni deo toga ko će to evidentirati, ko je vršio i kakvu vrstu pritisaka i to će biti javno na platformi“, kaže zaštitnik.\n„Upozoravamo na vreme da se tim osobama omogući da glasaju“, zaključio je Pašalić.\n„Bilo je slučajeva gde nije moglo da se pomogne“\n„Nismo mogli da pomognemo mnogima kojima je naša pomoć praktično značila, povezivanje sa nekim institucijama koje su van zemlje, ali taj neki odnos između samih kancelarija ombudsmanskih u regionu mnogima je pomogao da reše probleme i da se vrate u Srbiju“, istakao je zaštitnik građana.\n„Bilo je najvažnije da damo doprinos da ne dođe do zaraze i u romskim naseljima i migrantskim kampovima nije došlo, a sporadični problemi u kampovima su bili rešavani ne samo sa naše strane već i onih koji se bave organizacijom boravka“, kaže Pašalić.\nGovoreći o saradnji sa državnim organima, Pašalić kaže da je bilo slučajeva da se neko ne odaziva i da ga „jurimo danima“ za nešto što je neko bio dužan da uradi.\n„Često su u okviru tih njihovih aktivnosti činjene greške koje su javljene i morali smo da delujemo“, ukazao je Pašalić.\nPotpisan Sporazum o uspostavljanju Platforme za evidenciju pritisaka na novinare\nPašalić: Stanje u medijima zavisi od tranzicionog tržišta\nKreditna sposobnost, ne profesija\nPlatforma za evidenciju pritisaka na novinare Zaštitnik građana Zoran Pašalić\n← UNS: Čedomir Jovanović da se izvini novinarima „Nedeljnika“\nVučić na RTS -u 58 odsto u neutralnom, a u 42 odsto slučajeva predstavljen u pozitivnom tonu →


22.12.2015 u 08:15\nUmesto Americi - packe Grcima\nSkoro milion izbeglica i migranata došlo je u Evropu u toku ove godine, što je bar četiri puta više u odnosu na prošlu. U izazovima sa migrantskom krizom često se čuje da EU pada na ispitu. Na svojoj koži smo osetili nemoć njenih članica koje su podizale žičane ograde ili blokirale državne granice sa Srbijom čak i za teretni saobraćaj. U velikom iskušenju za čovečanstvo reagovali smo bolje nego mnoge članice koje su upozoravane zbog kršenja prava azila, poput Nemačke, Španije, Mađarske i Grčke. Kritike su osnovane, ali i selektivne, ne obazirući se na neravnopravan ekonomski i bitan geografski položaj članica, pogotovu Grčke u koju je od skoro milion...\nVelika seoba migranata kroz Balkan\nDževad iz Kabula, Ajzak iz Gane, Firat iz Iraka imaju različite sudbine, ali im je zajedničko da su azilanti koje put za spas i konačno bolji život vodi kroz Srbiju. Prema podacima Crvenog krsta u Preševu, dnevno samo kroz ovu opštinu prolazi od 400 do 600 izbeglica sa Bliskog istoka i iz Afrike. Oni koji se odluče da pomoć potraže u nekom od kolektivnih centara od države Srbije dobiće pomoć u...\n26.11.2020 u 13:57\n26.11.2020 u 13:52\nNajmanje 1.422.951 žrtva koronavirusa u svetu, više od 60 miliona zaraženih\n26.11.2020 u 13:07\nGrčka produžava nacionalnu blokadu do 7. decembra


Na BLSE prodate obveznice vrijednosti 137,52 miliona KM - Akta.ba\nNa BLSE prodate obveznice vrijednosti 137,52 miliona KM\nU saopštenju je navedeno da je vrijednost ponude iznosila 153,05 miliona KM.\n16.04.2020. 10:51 / Izvor: Akta.ba\nNa aukciji 40. emisije obveznica Republike Srpske Ministarstvo finansija RS-a je posredstvom Banjalučke berze prodalo petogodišnje obveznice ukupne vrijednosti 137,52 miliona KM, saopšteno je iz ovog ministarstva.\nMinistarstvo finansija Republike Srpske je u potpunosti zadovoljno rezultatima aukcije i količinom prodatih obveznica.\n"S obzirom na to da u momentu donošenja odluke o emisiji obveznica nije bio ugovoren kreditni aranžman sa MMF-om, a za koji je u međuvremenu postignut sporazum, napravljen je kompromis sa određenim brojem banaka da se smanji nivo potražnje odnosno kupovine obveznica na ovoj aukciji kako bi dio sredstava, u iznosu od 200 miliona KM, bio usmjeren na finansiranje projekta revitalizacije putne mreže u Srpskoj", navedeno je u saopštenju.\nU skladu sa tim, navode iz Ministarstva, veća ponuda u odnosu na potražnju za obveznicama Republike Srpske na ovoj aukciji je isključivo rezultat pomenutog dogovora sa komercijalnim bankama, a ni u kom slučaju, kako pišu pojedini mediji, nepovjerenja u Vladu i institucije Srpske.\n"Realizacijom kreditnog aranžmana sa MMF-om koja se očekuje u narednim danima, budžet Srpske će prihodovati 243,16 miliona KM, što je uz realizovanu 40. emisiju obveznica sasvim dovoljan iznos sredstava za finansiranje svih obaveza", naglašeno je u saopštenju


Na javi se torta obično pravi sa nekim veselim povodom, te se ona može pokloniti ili biti veliko i iznenađenje, kada se slave rođendani, veridbe, svadbe, krsne slave i/ili bilo kakav lep i radostan događaj.\nŠta znači sanjati tortu – torta kao predominantan motiv u snovima\nGeneralno je torta dosta čest motiv u snovima, ali njena simbolika nije uvek lepa i pozitivna i ona najpre zavisi od sasvim konkretne situacije, i događaja u kome se torta i sanja i kako se shvata.\nU nastavku teksta će biti navedeni oni najčešći i najzanimljiviji snovi o torti, kao i neka poznata i tumačenja i značenja, po sanjaricama i sanovnicima koji ovakve snove analiziraju detaljnije.\nSanjati da vidite neku lepu i veliku tortu\nImate veliku želju da budete primećeni i da sebe „istaknete“ svojim vrlinama i lepim osobinama kojima se ponosite, te da se nekome i dopadnete i da ga osvojite karakterom i lepotom duha.\nVi niste neko ko je površna i „plitka“ osoba, pa vam neke spoljne karakteristike ne znače previše, i uvek procenjujete ljudski karakter, i time se vodite kada birate saradnike, prijatelje ili partnere.\nSanjati da vidite neku malu ali veoma zanimljivo dekorisanu tortu\nPred vama su neka skora velika i lepa iznenađenja, koja će da vam prirede drage osobe, jer ste i to zaslužili svojom dobrotom i plemenitošću, kao i uspesima koje ste pošteno postigli, a sa puno rada i odricanja.\nSanjati kako vi pravite neku tortu i da vam ona nikako ne uspeva da ispadne lepa\nPokušavate da se ostvarite u nekim projektima koji nikako nisu za vas i koji neće uspeti da se realizuju uprkos svim vašim nadama i željama, pa ćete biti i po malo razočarani i tužni.\nSanjati da ste sami umesili prelepu tortu za neke vama vrlo drage goste\nOvakav san je dosta implikativan, te označava da ćete uskoro imati neke iznenadne lepe trenutke i druženja sa prijateljima, ili romantičnih momenata sa partnerom, pa da ćete da se napokon vrlo i opustite i rasteretite, i makar na kratko da zaboravite na sve probleme i obaveze koje imate.\nSanjati kako jedete tortu koja je vrlo ukusna i ne možete da prestanete da joj se divite\nOčekuje vas izvanredan period u svakom aspektu vašeg života, te uskoro može da se desi ili neko unapređenje i/ili povećanje plate, kao i proširenje porodice ukoliko ste planirali da se ostvarite u ulozi roditelja.\nSanjati kako jedete neku tortu koja izgleda lepo ali joj je ukus „sasvim grozan i bljutav“\nRazočaraćete se u nekoga za koga ste verovali da vam je iskren i odan prijatelj, ali ste posumnjali da ima neke „zadnje namere“, kada je postao suviše slatkorečiv i umiljat, i na svaki način vam se i dodvoravao i pokušavao da vam se dopadne i da vas očara.\nVi ćete na kraju početi da sumnjate u sebe i da se na sebe i ljutite, jer ste previše verovali svima, i lako ste dopustili da postanete naivni i lakoverni, i da potpadnete pod nečije manipulacije i igre.\nSanjati da vi poklanjate prelepo ukrašenu tortu nekome koga na javi uopšte i ne poznajete\nNemate nameru da se uskoro obavežete i da se „skrasite“ u braku ili emotivnoj vezi, jer smatrate da ćete tako da izgubite svu svoju slobodu i nezavisnost, i da vi nećete moći da ostanete dosledni sebi, jer ne umete da se baš dobro prilagođavate, a niti da pravite kompromise i ustupke.\nSanjati da vi poklanjate neku lepo dekorisanu tortu osobi koja vam je poznanik ili prijatelj\nVeoma ste plemanita i dobrodušna osoba, i trudite se da svakome pomognete kada se nađe u bilo kakvoj neprilici, jer ste vrlo osetljivi na tuđu patnju i tugu, i ne možete da podnesete da ste vi i/ili srećni ili bezbrižni, dok neko vama blizak i drag prolazi kroz poteškoće ili probleme.\nSanjati da ste vi dobili na poklon tortu od neke sasvim nepoznate osobe i da ste iznenađeni\nOsoba ste koja uživa veliko poverenje i poštovanje okoline, i veoma se ceni i vaše mišljenje i sud i vama je to vrlo drago, te i imponuje vam takav vid počasti i poštovanja koje vam neko ukazuje.\nSanjati da ste dobili na poklon tortu od neke vama poznate i/ili vrlo drage i bliske osobe\nMada se nekome veoma dopadate i na sve načine se trudi da vas i impresionira i osvoji, na žalost vi ne osećate isto, i ne želite da bilo koga zavaravate i dajete „lažne nade“, pa ćete sasvim iskreno i otvoreno, da stavite do znanja osobi koja vam pokazuje naklonost, da je njen trud uzaludan.\nSanjati kako vi ukrašavate neku tortu i trudite se da ona bude posebna i prelepa\nPokušavate da se ponašate kao neko ko niste, i lažete i pretvarate se da biste se nekome dopali, ili da biste se uklopili u neko društvo, ali ćete samo da sebe ponizite i izvrgnete podsmehu, kada se i vaše „pravo lice“ otkrije.\nSanjati da stalno vi iznova popravljate ukrase i šare na torti jer nikako niste zadovoljni\nVi ste neko ko ne uspeva da sagleda suštinu i srž nekog problema ili činjenice, jer ste preterano ili sitničavi i baš detaljišete, ili ste sasvim površni i vi ne obraćate nikakvu pažnju na ono što vas pak realno ni ne zanima.\nSanjati da ste nespretno i sasvim slučajno ispustili tortu i da se ona raspala i upropastila\nNa žalost ovakav san ima negativnu konotaciju, pa implicira da ćete zbog svoje bahatosti ili neke nepromišljenosti da povredite osobe koje su vam prijatelji ili partner, i da ćete uspeti da izgubite njihovo i poverenje i/ili ljubav i poštovanje.\nNiste svesni koliko ste brzopleta i „plitka“ osoba, pa ćete napraviti neke nedopustive greške i tad upropastiti vaše idealne prilike da se ostvarite i uspete, u nekim poslovima i projektima na kojima radite dugo, i sve će da u trenutku propadne.\nSanjati kako vi sami za sebe kupujete tortu u poslastičarnici\nImate potrebe da se opustite i da sebe rasteretite, pa se trudite da što više vremena provedete sa vama dragim osobama, i da jednostavno zaboravite makar na kratko, sve ono što vas muči i baš i opterećuje i stresira.\nSanjati da vi kupujete tortu koja je namenjena nekoj drugoj osobi kao iznenađenje\nImaćete neke velike i neočekivane materijalne dobitke u skorije vreme, ali vi nećete postupiti niti sebično a ni samoživo, već ćete najveći deo dobijenih sredstava da date u humanitarne svrhe, i/ili pak i da pomognete osobama koje su vam bliske i koje imaju problema sa novcem, ali se stide da od vas traže da im pozajmite.\nSanjati da vidite prelepu rođendansku tortu na kojoj su upaljene svećice\nDoživećete neke skore velike radosti i iznenađenja, pa ćete biti i na nekoga ponosni i vrlo srećni i veseli, jer su se neke vaše želje i nadanja ostvarila, i ne možete da sakrijete veliko ushićenje.\nSanjati da vidite neku prelepu i veliku mladenačku tortu „na više spratova“\nMoguće je da ćete uskoro da dobijete ili bračnu ponudu, ili da se ostvarite u poslu, pa da dobijete i unapređenje, i materijalnu satisfakciju, nagrade i pohvale.


izvor: NIN, Milan Radonjić\nRadoičić sa kolegama iz Srpske liste (Foto RSE)\nZa novu potvrdu stare poslovice da se često sve promeni samo da bi sve ostalo isto, postarala se prošle nedelje policija Кosova, ponovo propustivši da na administrativnom prelazu Brnjak, po nalogu Tužilaštva u Prizrenu, privede potpredsednika Srpske liste i biznismena iz Кosovske Mitrovice - Milana Radoičića. Za razliku od prethodnog pokušaja Radoičićevog hapšenja, u novembru 2018, kada se povukao iz svoje kuće u Кosovskoj Mitrovici neposredno pre dolaska jedinica Rosu, sada po svemu sudeći nije imao informaciju da kosovska policija ima novi nalog za njegovo privođenje. U ovom slučaju može se reći da je to zaista bilo bekstvo, jer su mu kod službenika kosovske policije ostala dokumenta, dok je prethodni pokušaj hapšenja izbegao elegantno, povlačeći se na „rezervnu poziciju“, na Кopaonik.\nКosovski portal Кalzo prenosi da su zbog najnovijeg Radoičićevog bekstva suspendovani kapetan kosovske policije Miloš Dančetović, vodnik Goran Milivojević i policajac Jovan Joković, uz fotografiju na kojoj se navodno vidi kako jedan od suspendovanih policajaca igra futsal za ekipu restorana Grej, zajedno sa Radoičićem, koji je sa Zvonkom Veselinovićem suvlasnik tog objekta na Кopaoniku. To, verovatno, donekle objašnjava i zašto kamere na prelazu Brnjak i prilaznim putevima nisu radile baš u vreme kada je Radoičić pokušao da pređe administrativnu liniju.\nLokalno tužilaštvo potvrdilo je da je novi nalog za Radoičićevo privođenje potpisao tužilac iz Uroševca Rasim Maljoku, povodom nedavno otvorene afere Brezovica, kada je prošlog decembra u Štrpcu uhapšen Bratislav Nikolić, bivši gradonačelnik, koji se tereti da je nelegalno stekao oko milion evra. On i devetoro službenika opštine sumnjiče se za nelegalnu gradnju i dodelu placeva u nacionalnom parku Šar-planina. Bratislav Nikolić sa bratom Branislavom već godinama važi za sivu eminenciju svih političkih procesa u ovom delu Кosova, ali i u Prištini. Obojica su, pre ulaska u političke vode, učestvovali u misijama američkih specijalizovanih korporacija u Iraku i Avganistanu i za to bili nagrađivani.\nNa predlog Srpske liste, Branislav Nikolić imenovan je za savetnika predsednika Кosova Hašima Tačija, bivšeg lidera OVК, koji ga je u junu 2019. otpustio posle navoda u kosovskim medijima da je Nikolić saradnik BIA i da je učestvovao u pronalaženju svedoka za trgovinu organima ljudi pobijenih u zločinu u žutoj kući. Njegov brat Bratislav izabran je za gradonačelnika Štrpca po osnivanju opštine 2009, sa liste Samostalne liberalne stranke. U Srpsku listu je prešao 2015. i bio je gradonačelnik do novembra 2021. Tada ga je na tom mestu zamenio Dalibor Jeftić, takođe nekadašnji član SLS, sa iskustvom rada u američkim kompanijama u Iraku. Jeftić je sada potpredsednik Srpske liste.\nКao i njegov bivši kolega Srđan Vulović, aktuelni gradonačelnik Zubinog Potoka, i Bratislav Nikolić je u Srpsku listu 2015. ušao na velika vrata, jer se zajedno sa njim, u tom političkom transferu u kosovsku podružnicu SNS-a učlanilo i nekoliko stotina građana Štrpca. Кao razlog za svoj postupak naveo je da je „impresioniran Vučićevim radom i vizijom“. Uz funkciju u Srpskoj listi, Bratislav Nikolić je i član Glavnog odbora SNS-a. Upućeni izvori tvrde da njegovo poznanstvo sa Radoičićem datira baš iz vremena prelaska u Srpsku listu, a vežu ih i neki zajednički poslovni poduhvati.\n„Zarad istine naglašavamo da na osnovu informacija kojima raspolažemo zahtev za hapšenje gospodina Radoičića ne sadrži nijedan dokaz, niti je navedena ikakva protivpravna radnja koju je on preduzeo, već se uopšteno govori o slučaju koji je pokrenut u vezi sa izdavanjem dozvola za gradnju u opštini Štrpce sa kojom gospodin Radoičić nema nikakve veze“, saopštila je Srpska lista i navodi da „Radoičić nema nikakve poslovne veze u ovoj opštini, niti ikakve vikendice i druge nepokretnosti u njoj, odnosno da je nikada nije ni posetio“.


KOKAINSKA LINIJA: Kolumbija – Albanija! – KOMERSANT\n3. marta 2018. 5. novembra 2018. by Komersant\nKOLUMBIJA / ALBANIJA – Albanska policija zaplenila više od 600 kilograma kokaina koji pripada najopasnijem kartelu u Južnoj Americi, kolumbijskom Klanu del Golfo (Zalivski klan), koji čini oko 3.000 vojnika. Kolumbijske vlasti nude pet miliona dolara za glavu šefa ove organizacije, Daira Antonija Usuge, poznatog pod nadimkom „Vođa“. Vojna organizacija i čelična disciplina glavne odlike organizacije protiv koje vlasti u Kolumbiji vode pravi rat.\nI dok vlasti u Tirani i dalje istražuju lokalne veze kolumbijskih mafijaša, vlasti u Bogoti su objavile obiman dosije o aktivnostima paravojne organizacije koja u velikoj meri kontroliše teško pristupačne predele uz granicu sa Panamom.\nPre početka široke akcije protiv ovog klana, u koju se povremeno uključuje i avijacija, Usuga je pod komandom imao oko 3.000 vojnika, ali su kolumbijske vlasti uhapsile oko 1.500 ljudi i ubile najmanje 14 od 30 najuticajnijih ljudi ovog klana, pre nego što je „Vođa“ prošlog septembra pozvao vlasti na prekid vatre.\nPredsednik Kolumbije Huan Manuel Santos je odbacio mogućnost pregovora, navodeći da sa „kriminalcima i švercerima droge nema razgovora“.\nIstovremeno, u kolumbijskim gradovima pojavile su se poternice za Usugom, kojima se građani obaveštavaju da nagrada za vođom klana „živim ili mrtvim“ iznosi pet miliona dolara. Koliko je Usuga opasan najbolje je, kako se čini, opisao Danijer Barera ili „El loko“ (Ludak), jedan od komandanata tog klana koji je u međuvremenu izručen Amerikancima: „Veoma opasna planinska životinja, koja ne preza od ubijanja žena i dece.“\nSuštinski, ova organizacija proizvod je komplikovanih odnosa koji su u Kolumbiji vladali posle demilitarizacija čitavog niza gerilskih pokreta, uključujući i FARK, pa se jedna od grupa odmetnula u teško prohodne predele uz granicu sa Panamom. Sa izlazom na Pacifik i Karipsko more, gotovo istovremeno su zavladali trgovinom kokainom.\nUsuga se sa 16 godina priključio Narodnoj oslobodilačkoj vojsci, u čijim je redovima prilično brzo napredovao. Posle peroida saradnje sa FARK-om, usledilo je vreme žestokih sukoba sa tom formacijom, a Usuga je postao lider nove generacije šefova kolumbijskih kartela, bez glamura koji su pratili „bosove“ iz Medelina ili Kalija.\nZa razliku od Pabla Eskobara ili Rodrigeza Orehuele, ljudi koji su sami izabrali put, Usuga je šef kartela postao gotovo po inerciji, jer je zauzimanjem teritorija nasledio i poslove vezane za trgovinu kokainom, ali je prethodno marginalnu organizaciju Klan del Golfo pretvorio u najmoćniju mafijašku organizaciju u Južnoj Americi.\nTagged #, albanija, droga, kokain, kolumbija, kriminal, narkotici\nPRETHODNADRAGOJEVIĆ NA TVITERU: Ne glasajte za Vučićeve huligane i turbo folk bandu!\nSLEDEĆADAČIĆ ZA „RAŠA TUDEJ“: Vreme antiruske histerije (VIDEO)


Vulin: Broj nelegalnih prisluškivanih razgovora Vučića blizu 2.000 | Mačva zdravog razuma\nNaslovna Vesti Vulin: Broj nelegalnih prisluškivanih razgovora Vučića blizu 2.000\nMinistar unutrašnjih poslova Aleksandar Vulin izjavio je da se nelegalni prisluškivani razgovori predsednika Srbije Aleksandra Vučića bliže broju od 2.000 i da broj otkrivenih prisluškivanih telefonskih razgovora raste.\nVulin je za televiziju Pink rekao da je Vučića prisluškivao deo policijskog sistema, tako što „odu kod nadležnog sudije, traže prisluškivanje određenog lica, kažu – to lice je kriminalac, sudija vam izda odgovarajuće rešenje, a vi to lice pratite ne zato što je kriminalac, već zato što znate da će se čuti sa predsednikom Vučićem ili članovima njegove porodice“.\nOn je dodao da je 26 ljudi bilo na merama, a da nijedna od tih osoba koje su bile na merama nije osuđena i da se Vučić nijednom nije čuo sa narkodilerima.\nVulin je rekao da ima saznanja da su neki ljudi u policiji bili u bliskim odnosima sa osumnjičenim Veljkom Belivukom i da su ga oni na neki način i štitili, ali i da su imali ljude u policiji koje su smatrali svojim protivnicima i metama.\n„Imali su ljude kojima su mogli da se obrate i da ih zovu da ih zaštite“, rekao je Vulin i dodao da se neki od tih ljudi sada nalaze u zatvoru.\nPrethodni tekstSa gradonačelnikom o projektu “Čista Srbija”\nSledeći tekstUNŠ: Obnoviti info-tablu pored lipe Pop-Luke Lazarevića\nČudo na Maksimiru: Murinjo na kolenima, Dinamo u četvrtfinalu Lige Uefa!


Osnaživanje mladih edukacijom | NSBI\nDruštvo u kome ljudi ličnim zalaganjem i delovanjem poboljšavaju okruženje i lično rastu, je deo vizije i način rada Novosadske biciklističke inicijative od prvog dana. Tim povodom Novosadska biciklistička inicijativa u saradnji sa OPENS-om sprovodi projekat edukacije mladih kroz projekat “Jačanje kapaciteta mladih za bolje društvo”.\nDvodnevne radionice za pisanje projekata imaju za cilj da mladima približe saradnju sa institucijama i fondovima i pruže bolje razumevanje kako projekti funkcionišu, čemu služe i kako funkcionišu projektno orijentisane organizacije. U toku radionica, mladi će praktično analizirati i vežbati pisanje projekata i međusobno razmeniti stečeno znanje i iskustva i razviti potencijalne ideje za buduće projekte. Boljoj motivaciji i povezivanju učesnika i učesnica projekta doprineće trosatni tim bilding.\nIako su inicijative za rešavanje društvenih problema brojne, njima često nedostaje sistematičan pristup u pravilnom prepoznavanju ciljeva ili izbora odgovarajućeg načina da se do rešenja dođe. Nekim inicijativama nedostaje praćenje i ocenjivanje, drugima planiranje i prikupljanje potrebnih resursa. Novosadska biciklistička inicijativa će ovom prilikom ponuditi svoje decenijsko iskustvo i znanje u rešavanju društvenih problema budućim liderima/kinjama i društvenim aktivistima/kinjama koji prepoznaju priliku za primenu stečenog znanja i dele vrednosti organizacije.\nNajavljene radionice će se održati u subotu i nedelju 18. i 19. decembra, u prostorijama Omladinskog centra Info Polis.\nDonator projekta je Grad Novi Sad, Gradska uprava za sport i omladinu - Kancelarija za mlade.\nStavovi izraženi u ovoj publikaciji isključiva su odgovornost autora i njegovih saradnika i ne predstavljaju zvaničan stav Grada Novog Sada, Gradske uprave za sport i omladinu.


Neće još Premijer liga, novo odlaganje na Ostrvu - Sportska centrala\n14 maj 2020. 13:10\nSve je izvesnije da se englesko prvenstvo neće nastaviti 12. juna, kako je planirano.\nJoš uvek je prisutna velika opasnost od zaraze, pa je usled toga razumljiv strah igrača i stručnih štabova od preranog početka. Prema pisanju nekih ostrvskih medija nastavak sezone u Engleskoj biće odložen, pa će umesto 12. juna za kad je dogovoren nastavak takmičenja, prve utakmice biti odigrane najranije 19. juna, dakle sedam dana kasnije.\nJedan od najvećih problema je i činjenica da igračima trenutno nisu dozvoljeni dueli na treninzima, pa se pripreme za nastavak sezone vrše kroz improvizovani trenažni proces, što po mišljenju struke, ali i lekarskih timova, nikako ne odgovara adekvatnim pripremama.\nDo kraja takmičenja u Premijer ligi preostalo je još devet kola, a lider šampionata je Liverpul sa 82 boda, 25 više od Mančester sitija koji ima utakmicu manje, pa bi “redsi“ mogli da overe titulu već u prvoj utakmici posle pauze. Moraće, ipak, da se strpe još malo.


Ministarstvo: Rekonstrukcija počinje NP-TT u septembru, ali krajem mjeseca\nNaslovnica Sjeverni Sandžak Novi Pazar Ministarstvo: Rekonstrukcija počinje NP-TT u septembru, ali krajem mjeseca\nSvi ugovoreni rokovi na rekonstrukciji puta Novi Pazar – Tutin do sada su ispoštovani, radovi ne kasne i počeće krajem septembra, rečeno je radiju Sto plus u Ministarstvu građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture.\nOni su podsjetili da je ugovor o izradi projektne dokumentacije, planova i izvođenju radova sa turskom kompanijom “Tašjapi” potpisan u oktobru 2018. godine i da su oni već ugovorili izradu neophodnih dokumenata.\n“Očekuje se da će krajem septembra, kako je i najavila potpredsjednica Vlade i ministarka Zorana Mihajlović, otpočeti radovi na rehabilitaciji i rekonstrukciji ove saobraćajnice na teritoriji Novog Pazara. Za sada još uvijek nije poznat tačan datum početka radova, a biće čim Tašjapi bude spreman za otpočinjanje radova”, odgovorili su nam u Ministarstvu.\nTurska kompanija formirala je u novopazarskom naselju Selakovac asfaltnu bazu, gdje se nalazi mehanizacija i material neophodan za početak radova.\nMinistarka građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture Zorana Mihajlović najavila je prilikom posljednje posjete Novom Pazaru da će rekonstrukcija puta do Tutina početi u septembru i da je rok za završetak radova dvije godine.\nOna je nakon sastanka sa predstavnicima lokalnih samouprava ovih gradova kazala da je projekat vrijedan 24 miliona eura koji su obezbijeđeni kreditom Turske.\nNa naše pitanje zašto se na rekonstrukciju puta Novi Pazar – Tutin čekalo 10 godina, Mihajlović je odgovorila da se ne bi bavila time i da je najbitnije da će radovi početi u septembru.


Izvor: B92, 12.Avg.2020, 16:14\nU Severnoj Makedoniji umrla je još jedna osoba sa koronavirusom i registrovano je 139 novih slučajeva te zaraze, objavilo je danas Ministarstvo zdravlja.\nUkupan broj umrlih od kovida 19 je porastao na 530, a broj potvrđenih slučajeva tokom epidemije na 12.217.\nTakozvanih aktivnih slučajeva ima 3.200, a po podacima Ministarstva zdravlja, na respiratoru je šest, a na kiseoničkoj podršci 27 pacijenata.\nInstitut za javno zdravlje Severne Makedonije registrovao >> Pročitaj celu vest na sajtu B92 << je još 239 pacijenata koji su ozdravili, čime je broj izlečenih povećan na 8.487.\nU prethodna 24 sata urađeno je 1.627 testova na prisustvo koronavirusa, a od početka epidemije u Severnoj Makedoniji ukupno 119.102.\nBlic: U Severnoj Makedoniji još JEDNA osoba preminula od posledica korone, 139 novoobolelih\nNoviMagazin.rs: U Srbiji preminule još tri osobe od posledica infekcije, novoinficiranih 247\nU Severnoj Makedoniji umrla je još jedna osoba sa koronavirusom i registrovano je 139 novih slučajeva te zaraze, objavilo je Ministarstvo zdravlja...Ukupan broj umrlih od kovida-19 je porastao na 530, a broj potvrđenih slučajeva tokom epidemije na 12.217...Takozvanih aktivnih slučajeva ima 3.200,...\nUkupan broj umrlih od kovida 19 je 530, a broj oboljelih tokom epidemije 12.217..U Severnoj Makedoniji u poslednja 24 časa još jedna osoba je preminula od posledica virusa korona, a zaraženo je 139, objavilo je danas Ministarstvo zdravlja...Trenutno je aktivno 3.200 slučajeva, na respiratoru je šest...


Pevačica Liona Luis očarala svet muzike svojim debi albumom «Spirit»\nMlada britanska pevačica Liona Luis opisuje poslednjih godinu dana u svom životu kao «očaravajuće». Međutim, kako izveštava novinarka Glasa Amerike Meri Morningstar, 23-godišnjakinja je u stvari očarala svet muzike, svojim debi albumom «Spirit».\nPre dve godine Liona Luis bila je učesnik emisije «Eks-Faktor», britanske verzije «Američkog idola», i na kraju je osvojila prvo mesto na to pevačkom nadmetanju. Prošle godine, Liona je potpisala ugovor da za producentsku kuću Klajv Dejvisiz Rekords snimi pet albuma. Dejvis je bio koproducent Lioninog debi albuma «Spiri», zajedno sa članom žirija u emisijama «Eks-Faktor» i «Američki idol», Sajmonom Kauelom. Otkad se probila na američkoj muzičkoj sceni, Lionu upoređuju sa Ališom Kiz, i dve pevačice koje su imale najveći uticaj na nju – Marajom Keri i Vitni Hjuston.\n«Zaista neverovatno, za mene je to veliki kompliment. Predstoji mi još mnogo rada pre nego što dobijem pravo da me porede sa umetnicama poput njih dve. One su izuzetne i toliko dugo uspešne», kaže Liona Luis.\nPesme na albumu «Spirit», pisali su između ostalih pevač benda Uan Ripablik, Rajan Teder, pop zvezde Džesi Mekartni i Avril Lavin, hip-hop izvođači Ne-Jo i Ej-kon, kao i švedski tekstopisac/producent Maks Martin. Liona je takođe napravila obradu nekadašnjeg veliklog hita Roberte Fleks iz 1972. godine – «The First Time Ever I Saw Your Face».\n«Spirit» je debitovao na prvo mestu top-lista u 10 zemalja, uključujući SAD. Debi na prvom mestu Bilbordove liste 200 bio je jedan od nekoliko rekorda koji je Liona Luis postavila na američkim top-listama. Ona je prvi britanski izvođač ženskog pola, čiji je debi album ušao na tu listu na prvom mestu prvi britanski izvođač ženskog pola od 1987, koji je debitovao na prvom mestu Bilbordove liste singlova Hot 100.\n«Za mene je sve ovo nestvarno. Ne mogu da verujem kako je sve krenulo mi zahvalna sam što mogu ovo da radim. U ovom trenutku osećam se kao u snu, ponekad se štipam da se uverim da nije. Zaista neverovatno, samo se trudim da uživam u svemu», kaže Liona Luis.


KRAJ DOMINACIJE ZAPADA – Više ne postoju svet gde se samo Zapad pita za sve, sada su tu i Putin i Rusija\nKRAJ DOMINACIJE ZAPADA – Više ne postoju svet gde se samo Zapad pita za sve, sada su tu i Putin i Rusija\n12 decembra 2014\nKako su izvestili ruski mediji, Vladimir Putin je po povratku iz Brizbejna, sa samita G-20, izjavio kako je „Ukrajini neophodna federalizacija“. Predsednik Rusije, koji inače u ovakvim prilikama bira reči, nije govorio o autonomiji ili samoupravi, već baš o – federalizaciji.\nTime je i potvrdio dugo nagoveštavani stav Rusije o budućem postavljanju u ukrajinskoj krizi. Političarima u Kijevu se ovo ne sviđa, a sasvim je moguće da će neki od njih ponovo početi da zagovaraju mobilizaciju i „vojno rešenje“ problema (poput Olega Ljaška, na primer). Razlog ovakvog postavljanja je jasan: ono što sutra bude federalna jedinica, prekosutra može biti nezavisna država. Federalizacijom Ukrajine će ili ojačati ruski uticaj (ruski regioni će moći da opstruiraju ili blokiraju predloge centralnih vlasti) ili će se ova zemlja raspasti.\nZanimljivo je, međutim, kada je došlo do ovakve Putinove poruke!? Kao što je vać navedeno, to se desilo dan po završetku Samita G-20. Grupa 20 je osnovana 2008. godine i okuplja 19 najvećih i najznačajnijih zemalja na svetu plus EU kao međunarodnu organizaciju. Na članice G-20 otpada 85 odsto celog svetskog društvenog proizvoda, a u njima živi preko dve trećine ljudi, što je navelo neke novinare da ovu multilateralnu konfiguraciju označe kao „svetsku vladu“.\nSam nastanak G-20 zapravo je nagovestio kraj „zapadne dominacije“. Posle velikih „naftnih šokova“ početkom sedamdesetih, 1976. je formirana Grupa 7 u koju su ušli – SAD, Kanada, Velika Britanija, Francuska, Japan, Italija i Nemačka. U trenutku kada je formirana, članice ove grupe su proizvodile više od polovine svetskog bruto društvenog proizvoda. Po raspadu SSSR, ovoj organizaciji se pridružuje i Rusija, pa ona prerasta u G-8. Bruto društveni proizvod zemalja G-8 je krajem devedesetih iznosio više od dve trećine svetskog, a u njima je živelo nešto preko 13% svetskog stanovništva. Ovaj poslednji podatak (svega oko jedne osmine svetske populacije je živelo u ovim zemljama) je naterao lidere vodećih zemalja na svetu da razmisle o tome da li samo predstavnici osam najrazvijenijih zemalja mogu da razmatraju ključna pitanja po sudbinu čovečanstva?\nPored toga, dinamičan ekonomski rast Kine, Indije, Brazila, Indonezije, Južnoafričke Republike, Argentine, Turske i Meksika je menjao sliku svetske ekonomije i stvarao novu realnost u globalnim razmerama. Nabrojane države su, uz još Saudijsku Arabiju, Južnu Koreju i Australiju, tražile svoje mesto na međunarodnoj pozornici, što se moralo uvažiti. Moglo bi se još dodati da bi na ovakvim samitima trebalo pronaći mesto i za Iran, Pakistan, Nigeriju, Etiopiju, ali je to druga tema.\nElem, na poslednjem sastanku te „svetske vlade“ u australijskom Brizbejnu, ako se neki zaključci izvlače iz izveštaja zapadnih medija, dominiralo je pitanje Ukrajine. Prema tim vestima, Vladimir Putin se našao pod unakrsnom paljbom, pa je čak morao i da ranije napusti samit. Ipak, njegova izjava, citirana na početku članka, pokazuje da sa ovakvim izveštavanjem ipak nešto nije u redu. Jer, da se Putin u Brizbejnu našao pod velikim pritiskom, on ne bi dan posle toga govorio o „federalizaciji Ukrajine“.\nKada se pogleda zvanično saopštenje sa samita G-20, vidi se da u njemu uopšte nema pominjanja Ukrajine. Lideri pobrojanih zemalja su razgovarali o svetskoj ekonomskoj krizi, jačanju globalnih institucija, problemima koji se tiču narušavanja životne sredine, čak i o brzini širenja ebole u Gvineji, Liberiji i Sijera Leoneu, ali ne i o ukrajinskoj krizi.\nO čemu se onda ovde radi? Sa jedne strane, sasvim je moguće da je sve oko Putina i Ukrajine bila samo medijska kampanja zapadnih televizija i agencija. Sa druge strane, moguće je i da je ovo pitanje pokrenuto iza „zatvorenih vrata“, ali da su zapadni lideri ostali usamljeni. U pokušaju osude ruskog predsednika nisu dobili podršku u ostatku sveta.\nBilo da je u pitanju jedno ili drugo, Zapad bi iz svega mogao da izvuče neke pouke. Jer, prošlo je vreme jednopolarnog sveta i njihove dominacije. A medijskim kampanjama se ništa ne rešava, ma koliko bile uspešne i dugo planirane. Umesto nametanja rešenja, u najboljem interesu Zapada je da pokrene opširan i sveobuhvatan dijalog po mnogim pitanjima.\nHehehehe, BRAVO gospodine Dušane, odlično rezonovanje...!!!


Pankov: Radnički me vratio u život - Sportska centrala\nPankov: Radnički me vratio u život\n27 dec 2018. 13:31\nRadovan Pankov se, posle iskustava u Rusiji i na Kipru, ovog leta vratio u srpski fudbal, kada je postao član Radničkog iz Niša. Nišlije su imale sjajnu polusezonu koju su završile na drugom mestu Super lige, a 23-godišnji defanzivac je bio jedan od najzaslužnijih za to.\n– Prethodnu polusezonu ocenjujem kao vrlo dobru. Ostaje žal što u Evropi nismo uspeli da doguramo malo dalje. U domaćoj ligi smo veoma dobri. Bitno je da pokušamo na proleće da zadržimo drugu poziciju i stignemo do finala Kupa, koje će se igrati u Nišu – rekao je Pankov.\nPankov je, posle iskustava u Uralu iz Jekaterinburga i AEK-u iz Larnake, doneo odluku da se vrati u srpski fudbal, što obrazlaže željom za većom minutažom.\n– Nisam dobio pravu šansu u inostranstvu i morao sam da se vratim u srpski fudbal. Sa ove tačke gledišta, uradio sam pravu stvar i nije moglo bolje da ispadne. Radnički me je vratio u život. Sa Lalatovićem sam sarađivao još u Vojvodini i znao sam da je dolazak u Niš pun pogodak – objasnio je Pankov.\nRadnički je ove sezone bio najprijatnije iznenađenje u Super ligi.\n– Kada smo se početkom juna okupili na pripremama, nismo ni pomislili da će to ovako da izgleda. Međutim, iz treninga u trening je počelo da se naslućuje da bi ovo moglo da bude dobra sezona. Kako su pojačanja pristizala i kako smo se kompletirali dolascima Grbića i Drinčića, videlo se da imamo ozbiljan superligaški tim i da možemo da pomrsimo račune svima, pa tako i ‘večitim’ rivalima, što se i dogodilo – kaže Pankov.\nPankov je ove sezone bio jedan od najstandardnijih igrača u ekipi Radničkog.\n– Bio sam standardan. Srećom i povrede su me zaobišle. To mi je u velikoj meri uticalo na samopouzdanje, mada nikada nisam dovodio u pitanje svoje kvalitete – rekao je Pankov.\nBivši golman Crvene zvezde, Aleksandar Kirovski, nedavno je završio karijeru nakon što je podvrgnut operaciji leđa, a...\nTREJD DECENIJE: Ronaldo se seli u Pariz, u Torino stiže zvezda PSŽ-a!\nMarko- 31 maj 2020. 18:03 0\nKao bomba odjeknula je vest na portalu "Diario Gol" koji je dobro upoznat sa zbivanjima oko Kristijana Ronalda da će Portugalac od...\nGrbović: Evroliga nije bila preterano zainteresovana za rešenje problema, dala je jalovo objašnjenje\nZile- 31 maj 2020. 17:25 0\nNekadašnji košarkaš Partizana, Goran Grbović, izrazio je žaljenje što sezona u Evroligi i Evrokupu nije završena na terenu. Direktor...\nMesijeva poruka pred nastavak sezone u Španiji: Fudbal i život više nikada neće biti isti\nZile- 31 maj 2020. 16:42 0\nNije mnogo ostalo do nastavka sezone u španskoj Primeri, a iako mnogi sa nestpljenjem čekaju da se lopta ponovo zakotrlja u Španiji...\nBivši plej Crvene zvezde traži novi klub\nZile- 31 maj 2020. 16:16 0\nNekadašnji plejmejker Crvene zvezde potražiće novi klub u kojem će nastaviti karijeru sledeće sezone. Makabi iz Tel Aviva potvrdio...\nFudbalMarko- 31 maj 2020. 18:03 0\nFudbalZile- 31 maj 2020. 16:42 0\nNakon odlaska sa klupe Čikaga Veljko Paunović još uvek čeka pravu priliku da se vrati trenerskom poslu, a čini se da bi...


Ministarstvo državne uprave i lokalne samouprave | REFORMA RADNO-PRAVNIH ODNOSA I SISTEMA PLATA\n6. decembra 2019. REFORMA RADNO-PRAVNIH ODNOSA I SISTEMA PLATA\nReforma javne uprave, s jedne strane, ima za cilj stvaranje efikasnije, profesionalnije i modernije uprave koja je suštinski servis građana i privrednika. Sa druge strane, ona omogućava državi da bolje upravlja novcem građana Srbije, kadrovima uprave, politikama i organizuje viši nivo pružanja usluga.\nReforma sistema plata uspostavlja jedinstveno praćenje radnih mesta, odnosno zvanja, činova, položaja i funkcija u javnom sektoru, kao i poslova koji se obavljaju i visine osnovne plate zaposlenih na tim radnim mestima, odnosno u odgovarajućim zvanjima, činovima, na položajima i funkcijama. U tom cilju uspostavlja se Opšti katalog radnih mesta.\nU cilju uspostavljanja usklađenog javno-službeničkog sistema zasnovanog na zaslugama i unapređenja upravljanja ljudskim resursima, 2016. godine donet je krovni Zakon o sistemu plata u javnom sektoru, da bi potom, bio donet niz zakonai kojima se uvodi sistem kompetencija u sve funkcije upravljanja ljudskim resursima.


Na Podbari u planu višespratnice, vrtić, škola i parking-garaže | Dunav Televizija\nNaslovna Vesti Društvo Na Podbari u planu višespratnice, vrtić, škola i parking-garaže\nNa Podbari u planu višespratnice, vrtić, škola i parking-garaže\nTo znači da će se u budućnosti na mestu kuća graditi stambene zgrade s tri i više spratova. Osim višespratnica, urbanisti na Podbari planiraju obrazovne i zdravstvene ustanove, različite poslovne objekte, sportski park, merno–regulatornu stanicu, kao i rekonstrukciju i izgradnju novih saobraćajnih, ali i javnih površina.\nPlanom je obuhvaćen prostor površine 31,54 hektara, koji je ograničen: Temerinskom, Venizelosovom, Filipa Višnjića, Marka Miljanova, Milana Rakića, Marka Nešića, Đorđa Rajkovića i Almaškom ulicom. Područje je podeljeno na četiri urbanističke celine. U jednom od tih kvartova predviđen je linijski centar uz Temerinsku i Venizelosovu, kao i niz poslovnih, poslovno-stambenih i stambenih objekata. Druga urbanistička celina obuhvata centralni i ujedno najveći deo planom obuhvaćenog područja, koji je namenjen višeporodičnom stanovanju velikih i srednjih gustina, opštegradskom centru, kao i javnim službama ali i za višespratnu garažu. Treću celinu čine zone porodičnog stanovanja uz Ulicu Filipa Višnjića i poslovanja uz Venizelosovu, a u tom kraju se, kako je navedeno, nalaze tradicionalni objekti karakteristični za Podbaru. Četvrta urbanistička celina obuhvata deo Almaškog kraja, koji je evidentiran kao kulturno-istorijska celina koja uživa prethodnu zaštitu i namenjena je višeporodičnom i porodičnom stanovanju, visokom obrazovanju i kulturi.\nPrethodnu zaštitu uživa i jedna od poslednjih trščara u Ulici Save Vukovića 38, sagrađena još 1885. godine, po oceni urbanista u dobrom stanju, tako da će biti sačuvana. Osim toga, isti status, kao objekati od značaja za graditeljsko nasleđe imaju i oni u Ulici Marka Miljanova 11 i 13, a iz tog razloga je planirano i da se očuvaju kuća u Patrijarha Čarnojevića 5 i zgrada u Ulici Jug Bogdana 1. U neposrednoj okolini zaštićenih objekata nije dozvoljena izgradnja novih, koji bi, kako je navedeno, svojim volumenom, formom i namenom degradirali svojstva vrednih objekata, ili ugrozili njihovu statičku stabilnost.\nKada je reč o saobraćajnoj infrastrukturi, planirano je proširenje kolovoza u Venizelosovoj, zatim izgradnja biciklističkih staza duž Venizelosove, Temerinske i dela Pavla Stamatovića, te povezivanje Ulice Filipa Višnjića sa Ulicom Patrijarha Čarnojevića i rekonstrukcija raskrsnice Marka Miljanova, Đorđa Rajkovića, Zemljane ćuprije i Milana Rakića u četvorokraku raskrsnicu.\nKao i u ostalim delovima grada, gde su na mestima kuća zidane zgrade, i na Podbari su uske pešačke staze, nedostaju biciklističke, a i parkiranje motornih vozila predstavlja nemali problem.\nPredviđeno je proširenje regulacije pojedinih ulica, kao i njihovo sređivanje. Nedostatak parking prostora rešavaće se izgradnjom novih, gde postoje uslovi za to, a u bloku okruženom ulicama Gundulićevom, Tekelijinom, Bele njive i Novom 1 predviđena je višespratna garaža s 200 mesta. Planirano je da taj objekat ima suteren, prizemlje, dva sprata i ravan krov, na kom takođe bilo moguće parkiranje automobila. Interesantno je to da urbanisti predlažu da garaža bude automatizovana, s mehaničko-robotizovanim sistemom parkiranja.\nDelovi objekta kulturne stanice “Svilara” u Kosovskoj ulici, koja funkcioniše u okviru projekta Evropske prestonice kulture, biće namenjeni Akademiji umetnosti i Kulturnom centru. Plan predviđa i da deo Ulice Đorđa Rajkovića, do Ulice Pavla Stamatovića, ispred “Svilare”, bude pretvaren u pešačku zonu.\nIako je u prethodnom periodu OŠ “Ivan Gundulić” proširena, moguća je nadogradnja delova školskog objekta i to do dva sprata, osim na fiskulturnoj sali. Takođe, urabanisti predlažu da se susedne parcele raščiste, kako bi se proširilo školsko dvorište, te zadovoljili standardi neophodne slobodne površine po učeniku. Moguća je sanacija, adaptacija i rekonstrukcija sportskih terena, odnosno izgradnja novih, kao i manje tribine uz severni obod parcele.\nKompleks predškolske ustanove planiran je u Ulici Đorđa Rajkovića, a objekat može imati najviše sprat i potkrovlje.\nNacrt plana detaljne regulacije Podbare, koji je na uvidu do 9. januara, predviđa nastavak transformacije tog naselja u deo grada namenjen mahom višeporodičnom stanovanju, s pratećim javnim službama.\nNa uvidu do 9. januara\nPlan detaljne regulacije Podbare u Novom Sadu na uvidu je do 9. januara, a moguće ga je pogledati u zgradi Skupštine grada, u prostorijama Mesne zajednice “Podbara”, u prostorijama JP “Urbanizma” i na sajtu tog preduzeća, i to do 9. januara.\nDok traje javni uvid pisane primedbe i sugestije na plan podnose se Gradskoj upravi za urbanizam i građevinske poslove u Školskoj , a javna sednica Komisije za planove, na kojoj će se razmatrati prispele primedbe, održaće se 16. januara.\nNovi objekat Doma zdravlja trebalo bi da bude smešten u Ulici Jug Bogdana i da ima prizemlje i dva sprata. Minimalna površina nove zgrade je 1.200 metara.\nIako u blokovima uz Kosovsku ulicu ima zgrada sa po sedam-osam etaža, u budućnosti će biti dozvoljena gradnja objekata do pet spratova s potkrovljem, a u pojedinim delovima biće dozvoljen samo sprat i potkrovlje. Predviđena je izgradnja novih objekata u Gundulićevoj, Kosovskoj i Jaše Ignjatovića, kao i na uglu Gundulićeve i Save Vukovića, maksimalne spratnosti od četiri sprata plus potkrovlje. Na uglu Kosovske i Marka Miljanova trebalo bi da bude izgrađena petospratnica, koja bi imala i potkrovlje.\nNa parceli firme za prodaju guma i tehnički pregled “Agrohim & Kemoimpex”, u Filipa Višnjića 12, predviđena je hala za skladištenje autodelova, kao i interne saobraćajne površine.\nOsim parkovske površine u okviru Trga Save Vukosavljeva, koja bi se koristila za odmor, šetnju i igru, jedino zelenilo na koje stanovnici Podbare mogu da računaju su drvoredi i tzv. zaštitni pojas oko školske i predškolske ustanove, a obavezno je ozelenjavanje dvorišta javnih službi i ustanova.\nPrethodni tekstStudentima FTN-a drugo mesto za projekat prevencije poplava\nSledeći tekstU Severnobanatskom okrugu rode prvo sletele u Sentu


Radi se o stanovima čiji se kvadrat prodaje po ceni od 500 evra uz otplatu i do 30 godina\nLončar je dodao da za razliku od mnogih drugih država Srbija ima koga da zaposli da radi u medicinskim ustanovama i da ima dovoljno školovanog kadra. Nova Kovid bolnica bi trebalo da počne da radi 1. septembra i o tome više čitajte.\nLončar kaže i da se razmišlja o tome da se medicinarima omogući da kupuju stanove u okviru već započetog projekta izgradnje jeftinih stanova za radnike službe bezbednosti.\nRadi se o stanovima čiji se kvadrat prodaje po ceni od 500 evra uz otplatu i do 30 godina.\nbulevar evrope jugovićevo nekretnine Novi Sad srbija vojvodina


Bez sporazuma Irana i svetskih sila\nAmerički državni sekretar, Džon Keri posle sastanka iza zatvorenih vrata o iranskom nuklearnom programu, Beč 15. jul 2014.\nAmerički državni sekretar, Džon Keri vraća se u Vašington posle razgovora sa predstavnicima Irana u Beču, dok iranski ministar spoljnih poslova poziva na nastavak pregovora o nuklearnom pitanju ako dogovor svetskih sila ne bude postignut do krajnjeg roka, odnosno nedelje 20. jula.\nDržavni sekretar SAD, Džon Keri je po završetku najnovijeg sastanka danas u Beču izjavio da su diplomate iz Irana i šest svetskih sila zabeležili napredak na razgovorima, ali da "preostaje veoma realni raskorak" o ključnim pitanjima. Iranski ministar je to potvrdio, ali je isto tako ukazao da je postignut dovoljan napredak da se opravda nastavak procesa.\nOdržano je nekoliko dugih sastanaka visokih funkcionera kao i dodatni razgovori njihovih tehničkih stručnjaka.\n"Svi smo pregovarali uz dobru volju. Ali nakon mojih razgovora sa Iranom i partnerima iz grupe P5 plus 1, jasno je da još uvek moramo da obavimo dosta posla“, rekao je američki šef diplomatije, Džon Keri.\nIran navodi da nuklearni program Teherana ima mirnodopsku svrhu sada i da će to uvek biti slučaj. Medjutim, Keri je jasno stavio do znanja da Iran mora da preduzme konkretne korake da to garantuje.\n"Prvi test je da se odgovori na pitanja i sastavi formula koja svetu kaže 'ovo je mirnodopski nuklearni pogram i ne može biti korišćen za proizvodnju oružja i to pouzdano znamo'“, istakao je Keri.\nCilj ovih razgovora jeste da se postigne sporazum o restrikcijama na iranski nuklearni program – kako bi se obezbedilo da on može biti korišćen isključivo u mirnodopske svrhe, kao što Teheran tvrdi. To bi omogućilo postepeno ukidanje globalnih ekonomskih sankcija koje su osiromašile iransku ekonomiju. Ključna pitanja u tom sporu obuhvataju koliko će sposobnosti Iran imati da obogati uranijum, koji bi bio korišćen za izgradnju nuklearnog oružja i koliko dugo će te restrickcije trajati.\nTokom pauze na razgovorima, iranski ministar spoljnih poslova, Mohamed Džavad Zarif je opisao taj proces.\n"Pokušavamo da pronadjemo načine i sredstva za premošćavanje jaza, sužavanje razlika u stavu - možda ne u sredini, već da se pozabavimo inovativnim načinima za bavljenje ovim problemima kako bi postigli ciljeve Ženevskog plana akcije", rekao je iranski šef diplomatije.\nIranski vrhovni lider, Ajatola Ali Hamenei je, kako izgleda, iskomplikovao to pitanje, proglasivši da Iran mora da poveća sposobnosti za obogaćenje uranijuma gotovo dvadesetostruko.\nU Vašingtonu, neki članovi Kongresa navode da neće glasati za ukidanje sankcija ukoliko se Iran ne odrekne sposobnosti obogaćivanja uranijuma. Stoga čak i ako pregovarači pronadju kompromis, verovatno će biti teško uveriti neke lidere u samim Sjedinjenim Državama, kaže Ali Vaez iz Medjunarodne krizne grupe.\n"Ovi pregovori su više pogodjeni ograničenjima unutrašnje politike no stvarnim imperativima nacionalnih interesa", smatra Vaez.\nKeri ukazuje da će Sjedinjene Države, ukoliko do nedelje ne bude postignut sporazum, proceniti napredak i izglede za budućnost i potom odlučiti da li da se slože da pregovori budu nastavljeni.


Zajednički sastanak je imao za cilj unapređenje infrastrukture na projektima koji su predviđeni budžetom za tekuću godinu.\nJedan o prioriteta je izgradnja pješačke staze na dionici Lepetane – Sveti Roko, u dužini od 2, 2 kilometara. U toku je priprema glavnog projekta i revidiranje postojećeg čija je vrijednost 285.000,00 eura.\nPredsjednik Optine Tivat, gospodin Željko Komnenović istakao je važnost rješavanja problema pristaništa i privezišta „Pine“, koje je trenutno bez zakupca, sa željom da se sporazumom o zakupu između Opštine Tivat i JPMD da gradu na upravljanje. Sredstva koja bi se opredjelila za zakup bila bi iskorišćenja za investiciona ulaganja i uređenja javnih površina koja se nalaze u zoni morskog dobra na teritoriji Opštine Tivat. Jedan od nezavršenih projekata iz prethodnog periodu jeste i šetalište Belani koji se nalazi u istočnom dijelu od ulaza u gradsku marinu Kalimanj. Opština je opredjelila 300.000, 00 eura za izgradnju prve faze lungo mare obalnog šetališta, sa željom da JP Morsko dobro kao partner pomogne u završetku radova. Ističući važnost izgradnje ovog šetališta, a koji već dugi niz godina čeka svoju realizaciju, direktor Mladen Mikijelj izrazio je želju da se u narednom periodu kroz izmjenu plana investicionih aktivnosti predvide sredstva za završetak ovog projekta. Takođe, dogovoreno je, da se kroz zajedničku saradnju, u narednom periodu, riješe problemi, koji su zaustavili realizaciju još jednog veoma važnog investicionog projekta, šetališta u Krašićima.\nPoseban akcenat je stavljen na uređenju rezervata prirode Solila koja se nalaze u Tivatskom zalivu, za čiju sanaciju su obezbjeđena sredstva u iznosu od 40.000, 00 eura. Ovim projektom je predviđeno i hortikulturno uređenje, kao i uređenje pješačke staze, postavljanje solarne rasvete i info punkta, gdje će turisti i svi zainteresovani posjetioci moći da dobijaju informacije o samom lokalitetu.\nCilj sastanka je da se u što kraćem roku, a u skladu sa zakonskim odredbama realizuju projekti koji se nalaze na teritoriji opštine Tivat. Zajedničkim ulaganjima i rešavanju dugogodišnjih infrastrukturnih problema koji se nalaze u zoni morskog dobra, jedan od prioritetnih zadataka lokalne zajednice i Javnog preduzeća, istakao je gospodin Mladen Mikijelj.


Darmanović sa Netanjahuom: CG zainteresovana za učvršćivanje veza sa Izraelom - Vijesti.me\n"PRIJATELJSTVO DOBAR OSNOV ZA SARADNJU"\nMinistar vanjskih poslova Srđan Darmanović susreo se danas u Jerusalimu sa predsjednikom Vlade i ministrom vanjskih poslova Izraela Benjaminom Netanjahuom i poručio da je Crna Gora zainteresovana za inteziviranje saradnje sa tom državom, navodi se u saopštenju MVP.\nNavode da je tokom susreta, Darmanović zahvalio na srdačnom dočeku i ukazao na značaj posjete, ali i istakao da ona predstavlja izraz želje i interesa Crne Gore da snaži politički dijalog i sveukupnu saradnju sa Izraelom.\n"Crna Gora je zainteresovana za učvršćivanje veza sa Državom Izrael kroz intenziviranje saradnje u domenu odbrane, ekonomije, turizma“, kazao je Darmanović.\nOn je informisao je Netanjahua o aktuelnostima i dinamici pregovaračkog procesa u okviru EU integracije Crne Gore, kao i aktivnostima države unutar Alijanse.\n"Izraelski premijer i ministar vanjskih poslova Benjamin Netanjahu se saglasio da dosadašnje prijateljstvo dvije države predstavlja dobru osnovu za dalji razvoj saradnje. Na sastanku, poseban akcenat je stavljen na razvoj saradnje u oblasti nauke i visokih tehnologija, imajući u vidu ogroman napredak, iskustvo i vodeću pozciju koju Država Izrael ima u ovoj oblasti. Sagovornici su razmijenili mišljenja o regionalnim pitanjima, a naglašena je važnost konstruktivnog i odgovornog rješavanja bezbjednosnih izazova", zaključeno je u saopštenju Ministarstva vanjskih poslova.\nJevreje najvise zanima dokle smo stigli u evro-integracijama .