Vaterpolo Arhive - InfoMedia\nKod njih medalje baš i nisu stizale, u Srbiju su stizali trofeji, a evo kako u Hrvatskoj gledaju na te uspehe naših vaterpolista. Izvor: Profimedia Osvojili su srpski vaterpolisti sve što postoji, a u Hrvatskoj smatraju da se u tamošnjem vaterpolu ne radi ništa lošije nego u Srbiji. Srbija je na Olimpijskim igrama na kraju…\nPirova pobeda Mladosti, Zvezda nadomak Lige šampiona!\nMINISTAR UDOVIČIĆ POVODOM 100 GODINA VATERPOLA U SRBIJI: „Čast i privilegija biti deo srpske vaterpolo bajke (FOTO)\nAU! DRIM-TIM SA NOVOG BEOGRADA POBEDIO 31 RAZLIKE: Počela srpska liga, NAJJAČA na svetu\nTim za koji nastupaju Mandić, braća Pijetlović, Jakšić, Rašović i ostali, biće strah i trepet za sve klubove i daleko izvan Srbije. Izvor: MN Press "Drim tim" Novog Beograda potpuno je razneo Nais, savladavši ih sa neverovatnim 31 golom razlike! Ekipa Vladimira Vujasinovića je već i pre početka sezone bila projektovana kao jedna od ekipa…\nVATERPOLISTI NOVOG BEOGRADA NA „PLUS 20“ PROTIV ZEMUNA\nBEOGRAD - Vaterpolisti Novog Beograda, nakon ubedljive pobede na startu Superlige protiv Naisa, večeras su u drugom kolu bili ubedljivi i protiv Zemuna 23:3 (9:2, 6:0, 5:0, 3:1).Najefikasniji u pobedničkom taboru bili su Strahinja Rašović sa šest golova, Duško Pijetlović je pet puta zatresao mrežu, dok su se po četiri puta u listu strelaca upisali…\nVaterpolisti Crvene zvezde savladali su Monpelje\nVaterpolisti Crvene zvezde savladali su Monpelje sa 11:7 u meču 1. kola "D grupe druge runde kvalifikacija za plasman u Ligu šampiona. Zvezda je u...


Mleko neće poskupeti : Nadlanu.com\nDržavni sekretar Ministarstva poljoprivrede Milan Petrović izjavio je juče da neće biti poskupljenja mleka i naglasio da će trgovci morati da smanje marže, jer je mleko u Srbiji skuplje nego u zemljama u okruženju. Prerađivači mleka trebalo bi primarnim proizvođačima da povećaju cene kako bi dobili dovoljno kvalitetne sirovine, a država će kako postojećim tako i dodatnim merama nastaviti da stimuliše i taj deo agrara, rekao je Petrović na skupu na Poljoprivrednom fakultetu.\nU razgovoru s proizvođačima mleka i novinarima, Petrović je naglasio da će biti nastavljeno premiranje od 70 evra po matičnoj kravi, kao i da se razmišlja o izmeni te vladine uredbe, prema kojoj bi proizvođači ove godine dobili dodatnih 20 evra po kravi. Istakavši da je smanjenje premija za mleko "dodatni stimulans za unapređenje genetike u stočarstvu Srbije", jer će razlika biti pokrivena podsticajima po grlu stoke, on je naglasio da bi taj oblik pomoći stočarima trebalo da ove ili sledeće godine skoči na 150 evra.\nMinistarstvo poljoprivrede nastaviće da podržava proizvođače mleka i druge primarne proizvođače ali je neophodno i da se oni sami dogovore o zajedničkim interesima i formiraju jako strukovno udruženje, kako bi najefikasnije parirali prerađivačkoj industriji, rečeno je na skupu. Mlekari iz južne Bačke predočili su da za litar mleka proizvođači u Srbiji od prerađivača dobiju između 21 i 29 dinara, a troškovi proizvodnje su im 32 dinara, tako da rade sa gubitkom.


Althea : Delatnosti : Ekspertiza\nStupanjem na snagu Zakona o profesionalnoj rehabilitaciji i zapošljavanju osoba sa invaliditetom ("Sl. glasnik RS", broj 36/09), prvog reformskog zakona ovog tipa u RS, ustanovljena je osnova efikasnijeg i kvalitetnijeg uključivanja osoba sa invalidetetom na tržište rada. Odredbe Zakona koje se odnose na obavezu zapošljavanja osoba sa invaliditetom primenjuju se od 23. maja 2010. godine.\nRadni odnos obezbeđuje specifično učešće u društvenom životu i otvara niz novih mogućnosti, na koje svaka osoba ima jednaka prava. Nezaposlene osobe sa invaliditetom moraju biti ravnopravne sa ostalim kandidatima koje traže posao, a njihovo zapošljavanje je zasnovano na ekonomskim motivima. Kroz jednak tretman na tržištu rada obezbediće se ekonomska stabilnost osoba sa invaliditetom i doprineti njihovoj socijalizaciji i radno-socijalnoj participaciji. Udruženje građana "ALTHEA" bavi se ekspertizom pristupačnosti vašeg poslovnog prostora za osobe sa invaliditetom. Po obavljenoj ekspertizi dobijete ekspertizu zatečenog stanja i predloga rešenja shodno pozitivnim zakonskim propisima i principima univerzalnog dizajna.\nAnalizom mogućeg pravca kretanja prema navikama ljudi, pravimo ekspertizu vašeg prostora pazeći na sve korake i pravce koje mogu načiniti osobe i pazeći da je ceo prostor pristupačan svima (osobama u kolicima, porodice sa decom u kolicima, osobe oštećenog vida ili sluha, osobe niskog ili visokog rasta van standarda, punije osobe, ali i svima drugima).\nUklanjajući barijere lančano, od polazne tačke, pristupa glavnog ulaza, informacija na taktilnoj tabli u holu ili koridoru ka liftu i/ili stepeništu ili čak postojeće pokretne stepenice, zatim ka gornjim holovima i koridorima, pri svemu tome pazeći na unutrašnji pristup (vrata i slično), na odredišne prostorije (sobe, kancelarije, auditorijum, toalet …) i obavljanje planirane funkcije na način pristupačan svima, zatim povratnu rutu, rute evakuacije (požarni put) ka izlazu tj. završnoj tački.\nKroz sve ove radove na adaptaciji moguće je isplanirati i više godina unapred, pazeći na prioritete, dok se slični radovi mogu povezati i tako dobiti uštedu dosta novca.


NOVI TRAMPOV SAVETNIK ZA BEZBEDNOST: Kosovo je leglo islamskih terorista, Rusija da se uključi u pregovore! (VIDEO) | Vesti Dana\nBivši ambasador Amerike pri UN i novi savetnik za nacionalnu bezbednosnu politiku Donalda Trampa Džon Bolton, izjavio je u intervjuu za RT 2008. godine da je takozvano nezavisno Kosovo leglo islamskog ekstremizma, da nije ekonomski održivo i da treba uključiti Rusiju u pregovore o statusu Kosova.\nBolton je prilikom intervjua kritikovao ponašanje tadašnje administracije i njen stava da je Kosovo jedinstven slučaj u svetu. „Adminsitracije ignoriše da Srbijom više na vlada Miloševoć, ali danas se Srbija bori da bude demokratska zemlja i loš je signal da im radimo ovako nešto“ rekao je Bolton o podršci SAD nezavisnosti Kosova.\nNovi savetnik Donalda Trampa takođe je izjavio da Amerika mora da sarađuje sa Rusijom na pitanju problema Kosova. Bolton ističe da su EU i SAD imale pogrešan pristup kada su dozvolile Kosovu da zauzme stavi „ili ćemo dobiti šta želimo ili ćemo proglasiti nezavisnost na svoju ruku“, kako kaže time su ugroženi pregovori.\nKosovo nije ekonomski održivo, i nestabilnost će privući islamske ekstremiste što može da estabilizuje druge zemlje kao što su Crna Gora i Makedonija koje imaju albansku populaciju. Bolton je 2008. godine isticao da će formiranje novih država izazvati nestabilnost na Balkanu.\nBolton je istakao stav da Amerika ne treba da podrži albansku stranu, ali da takođe ne treba da stane ni na stranu Srbije već da ostane neutralna u pregovorima.


Renomirana njemačka kompanija pokreće proizvodnju u BiH\nSelzer Grupa i ASA Grupacija\nBosnu i Hercegovinu smo izabrali kao novu članicu naše Grupe zbog industrijske kulture po kojoj je poznata, blizine Evropskoj Uniji te makroekonomske a posebno stabilnosti valute\nSelzer Grupa i ASA Grupacija potpisali su danas ugovore o saradnji kojim će u 2021. godini u Sarajevu biti otvorena fabrika za proizvodnju komponenti za sisteme transmisije hibridnih vozila.\nOvaj poslovni korak predstavlja nastavak aktivnosti ASA Grupacije u saradnji sa stranim investitorima iz automobilske industrije. Početak proizvodnje planiran je početkom 2021. godine, a ASA Grupacija će pružiti kompletnu infrastrukturu te obuku i zapošljavanje radnika.\n„Zadovoljstvo nam je da smo danas zvanično potvrdili saradnju sa Selzer Grupom koja je odlučila investirati u BiH i izabrala ASA Grupaciju kao pouzdanog partnera za jedan takav korak. Ovo je još jedna potvrda opredijeljenosti Grupacije za jačanje bh. privrede kroz poduzetničku viziju, pružanje vrhunske usluge, kvalitetne infrastrukture i „one stop“ koncepta za strane investitore koji žele ulagati u BiH“, izjavio je Eldin Hadžiselimović, direktor ASA Grupacije te dodao kako činjenica da još jedna renomirana njemačka kompanija otvara svoje proizvodne pogone u BiH i to u vrijeme globalne krize upravo govori o prilikama koje se trenutno nude bh. ekonomiji.“\nSelzer Grupa uskoro obilježava 100 godina poslovanja i u toku 2020. godine je potpisala ekskluzivan ugovor sa vodećim proizvođačem automobila u Evropi kojim je potvrdila lidersku poziciju u proizvodnji komponenti za sisteme transmisije hibridnih vozila.\n„Bosnu i Hercegovinu smo izabrali kao novu članicu naše Grupe zbog industrijske kulture po kojoj je poznata, blizine Evropskoj Uniji te makroekonomske a posebno stabilnosti valute. Proizvodni pogon u Sarajevu predstavlja dodatni motiv za Selzer Grupe zbog pristupa kvalificiranoj radnoj snazi te visokoobrazovnim kadrovima koji ce imati priliku da budu angažovani na najnovijim tehnologijama dostupnim u autoindustriji. Izuzetno smo ohrabreni dosadašnjim iskustvima u Bosni i Hercegovini i vjerujemo da ćemo ostvariti sve zacrtane ciljeve ove strateške investicije za Selzer Grupu“ dodao je g. Lutz Henkel, Predsjednik Uprave Selzer Grupe.\nPoslovni objekat u Rajlovcu nalazi se na površini od preko 5.000 m2 , a u prvoj fazi projekta planirana je instalacije opreme i mašina, obuka zaposlenika, te standardizacija procesa prema zahtjevima automobilske industrije.\nNedim Musić, direktor Olympia Capital Partners, glavni investicioni savjetnik Selzer Grupe pri odabiru buduće lokacije poslovanja je istakao:\n„Saradnja sa Selzer Grupom i ASA Grupacijom je već sada rezultirala jednom od najvećih direktnih stranih investicija u autoindustriji u BiH i regionu. Investicija u inovativne i tehnologije budućnosti će stvoriti blizu 300 direktnih radnih mjesta i predstavljati priliku za dodatni razvoj lokalnih dobavljača jasno ukazuje da je Bosna i Hercegovina konkurentno tržište za proizvodnju i izvozno orijentirane kompanije. ASA Grupacija je odvažno investirala u vrijeme pandemije i iskoristila priliku da ostvari saradnju sa Selzer Grupom na čemu se želimo zahvaliti. U ime Olympia Capital Partners, ponosni smo sto smo doprinijeli realizaciji ove investicije posebno uzimajući u obzir trenutne društvene i ekonomske tokove.“\nUkazujući na značaj ove investicije i partnerstva sa Olympia Capital Partners i ASA Grupacijom, Dr. Markus Schiffmann, član Uprave Selzer Grupe, je istakao: „Uloga Olympia Capital Partners i saradnja sa ASA Grupacijom su bile presudne za odluku o pokretanju ove investicije. Vjerujemo u tržište Bosne i Hercegovine, skorom pokretanju proizvodnje i radujemo se razvoju lokalne mreže dobavljača“.\nSvečanost potpisivanja ugovora bila je i prilika za upoznavanje investitora sa aktivnostima lokalne zajednice o čemu su imali priliku razmijeniti informacije sa načelnikom Općine Novi Grad Semirom Efendićem.\n„Veliki je broj država u Evropi, naročito Jugoistočnoj Evropi koje se danas bore za njemačke investicije, kada je u pitanju autoindustrija. Velika je borba između Turske, Srbije, Bugarske, Rumunije i nekih drugih država, a mi u toj borbi uspjevamo uzeti važno mjesto i da ipak na kraju naši partneri odluče da ulažu u našoj državi, a ne u nekoj drugoj“, izjavio je načelnik Efendić te dodao:\n„Zadovoljan sam da u ovom teškom vremenu pandemije možemo najaviti otvaranje novih radnih mjesta i važne izvozne ugovore uz podršku ASA Grupacije, te pozdraviti nove investitore Selzer Grupu. Zahvaljujući kontinuiranoj saradnji sa članicama Grupacije, ASA Šped i ASA Direkt i prethodnoj implementaciji sličnog projekta, na lokaciji Rajlovac već sada imamo preko 400 uposlenih u autoindustriji.“\n#Selzer Grupa#ASA grupacija\n"Neki dan smo naručili nekoliko porcija pljeskavica i ćevapa, a tom prilikom nisam ni pitala za cijenu. Kada sam preuzela narudžbu, iznenadila...\nInvesticije bh. dijaspore jedan od ključnih pokretača lokalne ekonomije


Priznanje smederevskom pesniku – Semendria\n21. novembar 2017. KULTURA – Izvor: Danas – Izdavačka kuća Arka saopštila je da je pesnik i akademik Risto Vasilevski iz Smedereva dobitnik nemačko–ukrajinske nagrade Dijamantski vojvoda, prenosi Podunavlje.info.\nVasilevskom je između 470 nominovanih iz celog sveta dodeljena nemačko-ukrajinska nagrada „de Rišelje – Diamatoviй Dюk” (Dijamantski vojvoda), navodi se u saopštenju.\nSmederevskog pesnika je za ovo priznanje nominovala Ukrajinska akademija nauka i književnosti, čiji je redovni član, a nagrada mu je dodeljena za „izuzetno pesničko delo i gromadnu podvižničku delatnost”.\nSamo u poslednjih šest meseci, Vasilevskom su dodeljene i međunarodne nagrade: „Nikolaj Gogolj” u Ukrajini, „Mihar Eminesku” u Rumuniji, „Ključevi Prespe” i „Književni val” u Makedoniji.\nU poslednjih šest meseci Vasilevski je učestvovao na više međunarodnih festivala poezije. Na Pesničkim noćima u Velestovu, na Struškim književnim susretima i na Petnaestom festivalu poezije mediteranskih zemalja, koji je od 8-12. novembra održan u Jerusalimu, Ramali, Vitlejemu i u nekim drugim mestima u Palestini.\nKako je saopšteno, tom prilikom su mu priređeni posebni portreti koji su izazvali veliku pažnju publike i izdavača. Portrete Vasilevskog objavili su i časopisi „Pesnička noć u Velestovu, „Branuvanja” (Talasanja) i „Braničevo” iz Požarevca.\n« Okončana sanacija svih fasada vile dinastije Obrenović\nKoncert Vlatka Stefanovskog »


Univerzitetski odjek! - Tag Archive|muzika\nAutor: Arsenije Mandić - 26.02.2021\nPetra Spasojević se već šest i po godina bavi klasičnom muzikom. Danas ide u prvi razred srednje muzičke škole „Isidor Bajić“. Do sada nastupala je na više takmičenja, domaćih i međunarodnih, gde je osvojila više priznanja. Prošle godine svirala je …\nAutor: Branka Erceg - 14.01.2020\nMiloš Lalatović: Mladima nedostaju pravi uzori\nAktivan član organizacija Svi za Kosmet i Srbi za Srbe, srpski reper, Miloš Lalatović poznatiji pod imenom Hudi Serb nedavno je izabacio numeru Svi za Kosmet. Pesmu je posvetio junacima ovog vremena – deci sa Kosova i Metohije. Neobičan mlad č …\nAutor: Miloš Krstić - 17.11.2019\nManifestacija Dan paukova održana je juče u Pokrajinskom zavodu za zaštitu prirode u Novom Sadu u organizaciji udruženja Paukovi Srbije. Photo: Miloš Krstić U Pokrajinskom zavodu za zaštitu prirode ukrašenom dekorativnim paučjim mrežama i …\nAutor: Stefan Kosanović - 08.11.2019\nRok bend E-Play aktivan je već više od 20 godina na srpskoj muzičkoj sceni, a čine ga bubnjar Goran Ljuboja Trut, gitarista Nemanja Velimirović, prateći vokal Kristina Jovanović i basistkinja i glavni vokal Maja Cvetković, koja se pored sviranja …


Dizajn doma - Interijer doma, namjestaj, arhitektura - ARHITEKTONSKI DIZAJN PRELIJEPIH ZVUČNIKA- artbisk.ru\nARHITEKTONSKI DIZAJN PRELIJEPIH ZVUČNIKA\nZamislite superimpozantan i suvremeno-arhitektonski audio sistem Danijela Lebovskog koji formira faktore poželjne za svakog audiofila i donosi zvučnike visoke kvalitete...\nLeo predstavlja stolni audio sistem projektiran od strane kompanije koja se uglavnom fokusira na proizvodnju stratosferno visokokvalitetnih modela i komada audio komponenti. Imajući u vidu da se ovo tržište pretvorilo u nešto diskretniji segment, sistemi sa više komponenti mogu donijeti optimalne audio performanse. Leo, kompanije Constellation Audio, predstavlja pokušaj projektiranja visokog nivoa digitalnog audio procesinga i tehnologija pojačala, unutar jedne forme.\nNišta ne razvija generacije uživatelja u muzici koji sve više preferiraju kompaknte i mobilne uređaje spojene sistemima kao što je Sonus, Apple HomePod i ostalih spremnih višenamijenskih uređaja, dok, sa druge strane, Leo i dalje predstavlja nešto ekspresivnije proporcije, praćen nešto većim nivoom komponenata unutar sebe. Ovaj sistem dolazi sa D klasom pojačala i multikanalnim DSP modulima koji održavaju senzorski izlaz kako bi šest zvučnika u pratnji zvučali optimalno.\nNešto ovih novih trendova oduzima od kontrola hardvera, što znači da Leo sistem dolazi sa prednjim panelom opremljenim samo sa osnovnim opcijama, paljenja, pojačavanja, različitih priključaka, dok su play/pause/track prečice dostupne putem mobilnih aplikacija. Težina ovog uređaja iznosi gotovo 14 kg, dok mu procijenjena cijena iznosi oko 5000 dolara, uključujući transport, što Leo sistem ubraja u one teških proporcija, čak i unutar profinjenih okvira audio opreme.\nPročitaj sljedeći tekst: KOMBINIRANI APARAT ZA SOKOVE I PIVO


NaslovnaObjektiSANACIJE STARIH STAMBENIH OBJEKATASANACIJA STARIH KAMENIH KUĆA\nKompletna sanacija starog objekata je zahtijevan građevinski zahvat. Pogotovo ukoliko se radovi obavljaju sveobuhvatno i kvalitetno, tada je prije bilo kakvog estetskog zahvata, potrebno posvetiti pažnju konstrukciji, statici i hidroizolaciji objekta.\nTokom desetljeća zbog potresa ,atmosferilija i svih ostalih utjecaja, konstrukcija objekta je izgubila svoju stabilnost. Iako objekat izgleda homogeno, nedostatak veziva u zidu i na fugama, te pojava pukotina na nosivim zidovima, znak su da je na njemu potrebno izvršiti konstruktivnu sanaciju. Konstruktivna sanacija objekta, po potrebi izvodi se na različite načine, primjerice injektiranjem, sidrenjem, zategama, karbonskim vlaknima ili drugim riješenjima koje predloži statičar.\nU vrijeme građenja tih objekata tehnika, tehnologija i materijali nisu bili razvijeni, te tadašnji objekti nisu imali adekvatnu hidroizolaciju temelja, temeljnih ukopanih zidova, a niti vanjskih zidova proćelja.\nDanas mi posjedujemo stručno znanje, suvremene materijale i tehničke mogućnosti da možemo intervenirati, i naknadno sanirati sve konstruktivne i izolacijske nedostatke kod objekata stare gradnje.


Teslin uspeh s fabrikom u Nemačkoj bi mogao da izazove rat s birokratijom - Auto Republika\nPlan Ilona Maska da deo šume u Nemačkoj pretvori u „remek-delo“ fabrike automobila za manje od dve godine, poslao je nedvosmislenu poruku lokalnim vlastima: omogućite da se to napravi ili se pozdravite s tim.\nNestrpljivi da ugoste prvu evropsku Teslinu fabriku kraj Berlina, nemački zvaničnici su uverili šefa američke kompanije da će rešiti probleme s notornom birokratijom u zemlji.\nPoslednjih godina, otežavajuća regulativa je zaustavila projekte od velike železničke stanice u Štutgartu do prvog novog aerodroma u Berlinu, još od kraja Hladnog rata.\nAdministrativna crvena traka može da uspori dobijanje dozovla za izgradnju do četiri godine. Čak i nešto tako jednostavno poput bazne stanice mobilne telefonije može da čeka i po dve godine.\nTo Teslin ambiciozni rok čini kritičnim testom sposobnosti prilagođavanja Nemačke, baš kao i elektroprivrede ove zemlje. Čak se i nemački rivali američke marke raduju.\n„Birokratske prepreke ne bi trebalo da budu odlučujuće u trci Tesle i Volkswagena, već ko pravi bolje automobile“, rekao je Herbert Dis, šef nemačkog konglomerata. „Ta vrsta zdrave konkurencije čini Nemačku boljom i inovativnijom.“\nKada bude završena, Teslina fabrika će zapošljavati do 12.000 ljudi i biće kadra da isporuči 500.000 vozila godišnje.\nDakle, Tesla se pozicionirao u srcu Nemačke, da bi se stavio naspram Volkswagena, BMW-a i Mercedes-Benza na rastućem tržištu električnih automobila.\nTeslu su u isto vreme podsetili na rizike, kada je prošlog meseca sud zaustavio radove u Grinhajdu. Problem je ipak bio kratkoročan, a neke strukture u Nemačkoj su bile zadovoljne zbog sposobnosti zemlje da privuče strane investicije. Zvuči poznato?\nIpak, stvari su mogle biti stopirane mesecima, što je navelo ministra ekonomije, Petera Altmajera da se založi za smirivanje birokratije, tako da je predložio formiranje mobilnih grupa, kako bi se ubrzali ključni projekti. Važne investicije, poput Tesline, „imaju šansu isključivo ukoliko se odluke donesu na vreme“ rekao je Altmajer.\nNemačka industrija pomno prati Teslin projekat, nadajući se da će ova investicija visokog profila pomoći uklanjanju prepreka koje na čekanju drže stotine projekata u zemlji, od uvođenja 5G mreže do izgradnje pruga i unapređenje vremešne električne mreže.\n„Nemačka jednostavno ne može i neće dozvoliti da se ovaj projekat uvuče u birokratske zavrzlame i parnice“, rekao je Hubertus Bart, upravni direktor ekonomskog instituta IW Keln. „Previše investicione reputacije je tu u pitanju.“\nRad se nastavio krajem februara, na krčenju borove šume na površini od 740 hektara u Brandenburgu. Tesla je pod pritiskom da kompletira proces pre nego što ptice počnu da se gnezde krajem ovog meseca. Promašivanje roka bi moglo da odloži izgradnju do jeseni.\nKompanija želi da fabrika bude spremna do sredine 2021., kada će potražnja za električnim automobilima značajno porasti zbog strože ekološke regulative. Ispoštovanje rokova zahteva brzo odobrenje za povezivanje s auto-putem i pristup električnoj mreži.\nU znak isticanja kako Teslin projekat podstiče promene, Brandenburg se oslanja na investiciju kako bi motivisao Saveznu vladu da menja energetske propise, navodi Državno ministarstvo ekonomije, rada i energetike. Bivša komunistička država, žarko želi da osigura atraktivna radna mesta, da pomogne lokalnim preduzećima da pristupe povoljnoj energiji dobijenoj iz vetra i sunca.\n„Tesla bi trebalo da bude u prilici da koristi lokalnu zelenu energiju“, saopštilo je ministarstvo.\nDa bi se smirila lokalna zabrinutost u vezi sa životnom okolinom, proizvođač je ostavio netaknut izvestan broj drveća na lokaciji, gde slepi miševi imaju svoja zimska obitavališta. Kompanija će takođe dobrovoljno posaditi više drveća nego što će poseći.7\nUkoliko naredni koraci budu omogućeni, ukljućujući javno saslušanje zakazano za 18. mart, Tesla će biti na putu da oficijelno proglasi svoje prisustvo, što je ceremonija koju Mask ne želi da propusti.\nZa Nemačku, ovaj projekat bi mogao da otključa put za ostale projekte koji su na čekanju, zaglavljeni u brojnim sudskim parnicama, često povezanim s regulativom oko zaštite divljih životinja i životne sredine.\nIzgradnja vetroparka na obali je zaustavljena, grupe građana u Bavarskoj prekidaju železničku vezu s Austrijom a lokalno stanovništvo blokira izgradnju oko 1.000 baznih stanica mobilne telefonije.\n„Ukoliko Tesla i vladine agencije realizuju projekat na vreme, kompanije i planeri infrastruture bi i na ostalim lokacijama mogli to shvatiti kao dokaz da se projekti mogu sprovesti“, rekao je Bart.\ntags: berlin brandenburg ekologija električni automobili EV nemačka\nprevious Kako brendovi potrošače pretvaraju u obožavatelje?


Uređuju Trg vojvode Petra Bojovića u Novoj Varoši\nNaslovnica NAJNOVIJE Privreda Uređuju Trg vojvode Petra Bojovića u Novoj Varoši\nZa uređenje prostora namenjeno 56 miliona, a finansiraće ga Ministarstvo privrede i lokalna samouprava.\nUŽIČKA firma “Stabil pro” će sanirati neuređenu javnu površinu ispred Trga vojvode Petra Bojovića u centru Nove Varoši, a kompletno uređenje jedne od najatraktivnijih lokacija će sa 56 miliona dinara finansirati Ministarstvo privrede i lokalna samouprava.\n– Oni su se jedini odazvali javnom pozivu i ovo će biti samo nastavak realizacije naših kapitalnih projekata – kaže prvi čovek Nove Varoši Radosav Vasiljević. – Prethodno smo odabrali i dobili izvođača radova za sanaciju škole “Živko Ljujić”, a očekujemo raspisivanje tendera za izgradnju fudbalskog terena na Zlataru, te sanaciju brojnih putnih pravaca.\nRukovodilac Odeljenja za investicije Dejan Grbić kaže da će firma iz Užica u posao biti uvedena već početkom ovog meseca, a idejnim rešenjem (na slici) je predviđeno da se lokacija od gotovo jednog hektara oplemeni mnogobrojnim sadržajima za odmor, rekreaciju i mnogobrojne manifestacije.\nProjekat za sanaciju Trga je delo valjevske firme “Habitat”, a sredstva za tu namenu su obezbeđena iz opštinskog budžeta.


Aktivnosti Nacionalnog mehanizma za prevenciju torture\nDatum kreiranja: 04 septembar 2020\nTim Nacionalnog mehanizma za prevenciju torture (NPM), u čijem radu učestvuje Zaštitnik građana, Pokrajinski zaštitnik građana – ombudsman i nevladine organizacije, posetio je tokom ove nedelje Kazneno - popravni zavod u Sremskoj Mitovici, kao i Policijsku ispostavu u Sremskoj Mitrovici i Specijalnu bolnicu za psihijatrijske bolesti „Dr Slavoljub Bakalović“ u Vršcu.\nCilj ovih poseta tima Nacionalnog mehanizma za prevenciju torture je da stekne što precizniji uvid radi praćenja postupanja policije prema dovedenim i zadržanim licima, kao i lica kojima su izrečene mere bezbednosti obaveznog psihijatrijskog lečenja i čuvanja.\nPrilikom posete Kazneno - popravnom zavodu u Sremskoj Mitrovici jedan od glavnih ciljeva posete se odnosio na okolnosti hapšenja, saslušavanja, policijskog zadržavanja i prijema u Zavod. Tokom posete Zavodu, posebna pažnja bila je posvećena i postupanju zavoda u vezi sa prisustvom psihoaktivnih supstanci i lečenju zavisnika. Tim NPM-a je obišao i policijske prostorije za zadržavanje, gde je izvršen uvid u materijalne uslove i gde je obavljen razgovor sa zadržanim licima o postupku policije prilikom lišavanja slobode. U poseti Policijskoj ispostavi Sremska Mitrovica članovi tima su pratili postupanje policijskih službenika, obišli prostorije za zadržavanje i razgovarali sa policijskim službenicima o načinu ostvarivanja prava zadržanih lica.\nU poseti Specijalnoj bolnici za psihijatrijeske bolesti „Dr Slavoljub Bakalović“ izvršen je uvid u materijalne uslove boravka forenzičkih pacijenata, posećene su prostorije bolnice, izvršen je uvid u protokole i evidencije u vezi sa ostvarivanjem prava na privatnost, kao i u vezi sa ostvarivanjem prava na pritužbe.\nNakon obavljenih tematkih poseta svim ustanovama gde se vrši obavezno psihijatrijsko lečenje i čuvanje javnosti će biti ponuđen poseban izveštaj.


Fiskalizacija u zdravstvu zakonska obaveza – Nadlanu.com\nFiskalizacija u zdravstvu zakonska obaveza\nBEOGRAD, 28. maja 2009. (Beta) – Ministar zdravlja Tomica Milosavljević kazao je u četvrtak da je fiskalizacija u zdravstvu zakonska obaveza čija je suština opšti javni interes i koja će omogućiti da se precizno zna obim obavljenog posla i količina naplaćenog novca.\n“Glavni razlog za uvođenje fiskalnih kasa je precizna evidencija obavljenog posla i količina novca koja je naplaćena za pružanje određenih usluga u državnim i privatnim ustanovama za sve usluge koje se pružaju van obaveznog zdrvstvenog osiguranja”, kazao je ministar novinarima u Beogradu.\nPrema njegovim rečima, fiskalizacija predviđa da će pacijent kojem je neophodan pregled specijaliste, a ne dobije ga u roku od mesec dana, moći kod privatnika da obavi taj pregled, a Republički zavod za zdravstveno osiguranje (RŽO) će mu uz priložen fiskalni račun nadoknaditi novac kojim je platio pregled.\nMilosavljević je naveo da se upravo štampaju obrasci u RŽO-u za zdravstveno osiguranje i da bi ta mera trebalo da počne da funkcioniše tokom juna. On je ocenio i da su argumenti koji su mogli da se čuju protiv fiskalizacije tehniče prirode, a ne suštinski.


Prokuplje: Fudbaleri dali krv - Izazov\nProkuplje: Fudbaleri dali krv\nRadio-televizija Srbije 14. marta 2019. 15:45\nVelimir Stanković, kapiten prvog tima fudbalera prokupačkog "Topličanina" odlučio je da postane dobrovoljni davalac krvi i prvi put celu svoju ekipu poveo u akciju van fudbalskog terena.\n"Prvi put dajem krv, a ovako sa ekipom posebno se pamti. Za akciju na fudbalskom terenu neznaš unapred kakva će biti. Za ovu smo sigurni da će biti uspešna i da će nekom pomoći", kaže Velimir Stanković, kapiten FK "Topličanin" Prokuplje.\n"Pored onog najvažnijeg, humanitarnog aspekta, ovim smo hteli da i van terena uradimo nešto važno i dobro kao tim. Mislim da ovako jačamo i naš duh zajedništva, a time i snagu ekipe", navodi Bojan Pećaranin, trener FK "Topličanin" Prokuplje.\nNa fudbalere "Topličanina", ovaj put ugledali su se i drugi prokupački sportisti.\n"Osim što je ovo dobra provera zdravlja još je bolja provera kakvi smo ljudi. Mi sportisti moramo biti primer jer na nas se mladi ugledaju", navodi Ivan Ivanović, Odbojkaški klub "Topličanin".\n"Svakog drugog ponedeljka i četvrtog ponedeljka u mesecu imamo organizovanu akciju dobrovoljnog davalaštva krvi. Ovog puta su se pored gradjana odazvali humani ljudi sportisti ovoga grada" kaže Dragan Subotić, sekretar Crvenog krsta Prokuplje.\nU humanitarnoj akciji sportista Prokuplja prikupljeno je 57 jedinica dragocene tečnosti. Nadaju se da će mnogima spasiti život, ali i ove sezone uspeti da izbore plasman u srpsku ligu.\nTram retvitovao lažni video o demokratskoj kongresmenki\nĐilas: Posredovanje EU je dobrodošlo ali se nećemo odazvati pozivu…


Uprkos otkazima dovoljno superstarova za dobar Mundobasket - Mundobasket - Dnevni list Danas\nPočetna » Sport » Mundobasket » Uprkos otkazima dovoljno superstarova za dobar Mundobasket\nUprkos povredama između ostalih i Miloša Teodosića, Alekseja Šveda i Tome Ertela, kao i brojnim otkazima najvećih zvezda u selekciji SAD, ovo prvenstvo nikako neće biti nezanimljivo, a i na njemu će učestvovati brojni superstarovi.\n0Piše: Aleksandar Pavlović 31. avgusta 2019. 10.00\nIako su mnogi ljubitelji košarke očekivali da će predstojeće Svetsko prvenstvo biti možda i najbolje u istoriji, brojne povrede igrača su uslovile da isti počnu da sumnaju u kvalitet istog.\nPa ipak, uprkos povredama između ostalih i Miloša Teodosića, Alekseja Šveda i Tome Ertela, kao i brojnim otkazima najvećih zvezda u selekciji SAD, ovo prvenstvo nikako neće biti nezanimljivo, a i na njemu će učestvovati brojni superstarovi poput Nikole Jokića, Bogdana Bogdanovića, Janisa Adetokumba, Marka Gasola.\nMeđu glavne favorite za osvajanje medalje spadaju selekcije SAD, Srbije, Grčke, Španije i Francuske, a za glavno iznenađenje turnira mogla bi da napravi reprezentacija Australije.\nIgra Grčke u napadu na kompletnom šampionatu će se bazirati na Janisa Adetonkumba. Jedan od najboljih igrača današnjice je dominantan i u najjačoj ligi na svetu, gde uspešno igra u ekipi Milvokija.\nAdetonkumbo je prava „zver“ u napadu, ali bi i u fazi odbrane mogao da ima ključnu ulogu, budući da je vičan blokadama, ali i da ima sjajan osećaj za skok, pa bismo talentovanog Grka mogli da vidimo sa velikom minutažom kako izuzetno uspešno igra na ona kraja parketa.\nUz to, u smislu fizikalija, ali i sjajne odbrane, dosta se očekuje i od njegovog rođenog brata Tanasisa Adetonkumba, koji će od naredne sezone takođe igrati u Milvoki Baksima.\nU napadu će iskusni centar Janis Borusis „širiti“ odbranu protivnika zbog izuzetno kvlaitetnog šuta za tri poena, a igru u napadu bi trebao da organizuje prekaljeni Nik Kalates.\nTu je i još jedna zvezda od koje se mnogo očekuje u dresu „helena“, a reč je Jorgosu Printezisu, visokom krilu Olimpijakosa, koji ima prebogato evroligaško iskustvo, a sem sjajnog skoka u napadu, po čemu je odavno poznat, krasi ga i odlična igra licem ka košu.\nReprezentacija Francuske će oslabljena doći na predstojeći Mundobasket s obzirom da u timu neće biti sjajnog plea Tome Ertela, što znači da će sav teret u organizaciji igre pasti na Nanda De Koloa i Franka Ntkilinu.\nPogotovo se od De Kola očekuje značajan doprinos u fazi napada, a sem asistencija, od ključne važnosti će biti i broj poena koji će postizati.\nU spoljnoj liniji „trikolora“ najviše će zavisiti od već proverenih NBA igrača Nikolasa Batuma i Evana Furnijea, koji ako u visokim procentima budu pogađali u šutu za tri poena kao što su to i činili u većem delu svojih karijera, mogu lako Francusku učiniti glavnim favoritom za zlato na šampionatu.\nIspod koša će imati jednog od najboljih centara današnjice, Rudi Gobera, koji će pre svega svoj kvalitet pokazati u defanzivi, ali bi i u napadu mogao biti od velike koristi, pogotovo ako često sa njim bude igrao pik-en rol Nando De Kolo, a i leđna tehnika mu je na zavidnom nivou.\nSelektor SAD Greg Popović je imao dosta problema da sastavljanjem ekipe za predstojeće Svetsko prvenstvo, budući da je dvocifren broj igrača otkazao učešće na ovom takmičenju.\nPočev od najvećih zvezda poput Džejmsa Hardena i Antonija Dejvisa, pa preko onih koji dobili naknadni poziv i deo leta proveli upravo na pripremama sa reprezentacijom, prvi favorit za zlato ni izbliza neće imati jaku reprezentaciju kao što se to možda očekivalo na kraju prošle sezone.\nTa činjenica otvara mogućnost i drugim ekipama da „sanjaju“ o najsjajnijem odličju, mada je još uvek selekcija SAD glavni favorit na najviši stepenik pobedničkog postolja.\nIgra SAD će direktno zavisiti od kvarteta Boston Seltiksa u ovoj ekipi Kemba Voker – Markus Smart, Džejson Tejtum – Džejlen Braun.\nTejtum i Braun bi svojim atleticizmom morali da budu predvodnici brže igre koja je dugi niz godina tako karakteristična za ovu reprezentaciju, a Voker i Braun bi pre svega asistencijama trebali da razigraju saigrače na spoljim, ali i na unutrašnjim pozicijama.\nTakođe, ova ekipa je „popunjena“ i sjajnim šuterima, pogotovo za tri poena, a pre svega se očekuje od Krisa Midltona i Džona Herisa da „cepaju“ mrežice sa osam metara.\nPod košem će se igra SAD oslanjati na dva izuzetna centra, Majlsa Tarnera i Bruka Lopeza, a Tarner će izvesni doprinos imati i u odbrani, dok će Lopez „širiti“ igru u napadu reprezentacije SAD svojim izuzetnim šutem iz daljine.\nReprezentacije Srbije je jedan od glavnih favorita za medalju na predstojećem šampionatu sveta. Izabranici Saše Đorđevića brane srebro osvojeno pre četiri godine u Španiji, a „orlovi“ će izuzev povređenih Miloša Teodosića i Dragana Milosavljevića biti u kompletnom sastavu, pa ni ne čudi što su po svim svetskim kladionicama drugi favoriti na predstojećem šampionatu.\nU odsustvu kapitena Teodosića u napadu Srbije će dosta zavisiti od trija Bogdan Bogdanović – Nemanja Bjelica – Nikola Jokić, a pod koševima bi posebno morali da dominiraju budući da sem Jokića, Đorđević na raspologanju od centara ima i Marjanovića, Milutinova i Raduljicu.\nZa kreaciju napada će biit zaduženi Vasilije Micić i Stefan Jović, od koji se očekuje da razigravaju ekipu, pa ne bi čudilo da zajedno beleže dvocifren broj asistencija po meču, a ako bude potrebno mogu i sami nešto da iskreiraju ili da „pozovu“ u pik end rol Marjanovića i Milutinova i tako „razbiju“ odbranu protivnika.\nŠpanija na predstojećem Mundobasketu neće nastupiti u najjačem sastavu, ali „crvenu furiju“ nikada ne treba unapred „precrtavati“ sa velikih takmičenja.\nU igri Španije će sve zavisiti od Marka Gasola, koji se proletos „okitio“ i šampionskim prstenom u dresu Toronto Reptorsa i Serhija Ljulja, glavnog kreatora igre Real Madrida.\nNa poziciji niskog i visokog krila će neprikosnoveni biti Rudi Fernandez i Viktor Klaver.\nSelektor Španije Serđo Skariolo bi mogao da odigra čitav turnir sa skraćenom rotacijom, a to znači da bi neki od igrača, poput pleja Kina Koloma mogli da dobiju priliku na „kašičicu“.\nI pored svega Španija ulazi u krug reprezentacija za koje se očekuje da dođu do same završnice Mundobasketa.\nAustralija će na Mundobasket doći bez svog najboljeg igrača, Bena Simonsa, koji je ovo leto želeo da iskoristi za individualni rad kako bi se što bolje spremio za predstojuću sezonu.\nIpak, Australiju će na ovom Svetskom prvenstvu predvoditi provereni plej Peti Mils, dok će pod košem imati veliku pomoć u vidu Endrua Boguta i Erona Bejnsa.\nKao rezervni plej će igrati još jedan dokazati NBA košarkaš – Metju Deladedova, a na krilu Džo Ingls.\nBez mnogo problema su se plasirali na Svetsko prvenstvo, a pozitvan uticaj na atmosferu i samopouzdanje svakako ima i pobeda nas SAD u prijetljskom meču u Melbrunu. Prva od 1964. za Australiju.\nKošarka, svetsko prvenstvo u kosarci


Dežer: U junu zeleno svetlo za Srbiju\nNa zasedanju Saveta Evropske unije (EU) 28. juna Srbija može da očekuje "zeleno svetlo" za početak pregovora, izjavio je FoNetu šef Delegacije EU u Srbiji Vensan Dežer i naglasio da bi, u tom slučaju, odmah mogla da počne priprema pregovaračkog okvira, dok bi formalni datum na jesen odredilo Predsedništvo EU.\n"Mislim da Srbija može da očekuje ono što su predložili visoka predstavnica EU za spoljnu politiku i bezbednost Ketrin Ešton i evropski komesar za proširenje Štefan File", da se krene ka otpočinjanju pregovora, precizirao je Dežer.\nPrema njegovim rečima, to je jasna pozicija koju je Evropska komisija branila, na osnovu napretka Srbije u procesu reformi, dijaloga i usvajanju sporazuma Beograda i Prištine, kao i njihovoj implementaciji, koja počinje da se kreće napred.\n"Važno je da dobijemo 'zeleno svetlo' 27 zemalja članica da pregovori mogu da počnu. To znači da prvo moramo da počnemo rad na okviru za pregovore. Da bismo imali pregovore, moramo da imamo okvir kako će se oni voditi i šta su obaveze EU i Srbije u tom procesu", objasnio je Dežer.\nTo je dokument koji mora da se pripremi pre formalnog početka pregovora, precizirao je Dežer, ističući da bi odmah mogao da počne i proces skrininga, "što znači da uporedimo zakone koje Srbija ima sa zakonodavstvom EU i vidimo šta treba da se uradi".\nNa tome, kako je rekao, možemo da počnemo da radimo odmah, ako dobijemo "zeleno svetlo" 28 juna.\nŠto se tiče datuma, istakao je Dežer, njega će odrediti Predsedništvo EU. Kada dobijemo "zeleno svetlo", jedino pitanje je da imamo spreman dokument i da onda odredimo odgovarajući datum, što može biti na jesen u pogodnom trenutku.


Lavrov: Moskva nije prijetila Vašingtonu - Argumenti\nNaslovna Svijet Lavrov: Moskva nije prijetila Vašingtonu\nRuski ministar spoljnih poslova Sergej Lavrov izjavio je da tokom njegovog sastanka sa državnim sekretarom SAD Entonijem Blinkenom u Ženevi 21. januara nisu iznesene bilo kakve prijetnje američkoj strani.\nOn je za ruske radio-stanice rekao da je sa Blinkenom razgovarao isključivo o bezbjednosnim garancijama, te da je onda pokrenuo pitanje “apsolutno nedopustive i neprihvatljive” situacije sa ruskim diplomatskim misijama i predložio ono u vezi s čim su se na kraju saglasili, a to je održavanje još jednog sastanka stručnjaka dvije strane za nekoliko sedmica.\n– Uvjeravam vas da nije bilo prijetnji – naglasio je Lavrov nakon komentara o tome kako je Blinken počeo da govori o evakuaciji američkih diplomata iz Kijeva nakon razgovora u Ženevi i da je „tu možda bilo nešto prijeteće“.\nPrema riječima ruskog ministra, Rusija ne može da odbaci ono što je zaista iza takvih izjava i postupaka Vašingtona, prenio je TASS.\n– Analiziramo ih. Mi jednostavno ne možemo da okrenemo glavu na sve ovo što oni rade i kada Ukrajinci to ne traže, možda oni, Anglosaksonci, kuju neku zavjeru. Oni tamo, posebno Britanci, imaju ogromno iskustvo u takvim stvarima – dodao je Lavrov.


Počela gradnja stanice zlatiborske gondole – Vila As\nDogađaji • Ekonomija • Lokalna privreda • Vesti • Video\nNalivanjem prvog betona 21.septembra je počela gradnja stanice zlatiborske gondole na Torniku, koja će skijalište povezati sa centrom Zlatibora, preko Ribničkog jezera. Simbolično otvaranje radova na zlatiborskoj gondoli koja će biti duga devet kilometara ispratili su zvuci trube a okupljeni su zaigrali i kolo.\nPredsednik opštine Čajetina Milan Stamatović istakao je da gradnja gondole kreće od pete faze, odnosno nalivanjem prvog betona na završnoj stanici buduće gondole, na vrhu Tornika.\n“Posle dve velike narodne mobe, februarske i prvomajske, kada ste se masovno odazvali pozivu da zajedno započnemo radove, danas, na dan rođenja Presvete Bogorodice, dočekali smo da postavimo kamen temeljac na vrhu Tornika. Projekat zlatiborske gondole je po mnogo čemu jedinstven: naša zlatiborska zlatna gondola, osim što će biti najduža na svetu, biće jedinstvena i po tome što je jedina građena od kraja ka početku, budući da je Vlada izdala građevinsku dozvolu samo za petu, poslednju fazu gradnje, a ne i za prve četiri. Ali opstrukcija vlasti nas neće zaustaviti u ovom poslu koji vodi u budućnost i opštinu Čajetina i celu Srbiju. Istrajaćemo u nameri da Zlatibor stane u red svetskih turističkih centara i ostvari svoj dugoročni cilj – milion turista na Zlatiboru i deset miliona noćenja godišnje – rekao je Milan Stamatović obraćajući se prisutnim građanima.\nOn je objasnio da je opština podnela državnim institucijama zahteve i prateću dokumentaciju za izdavanje neophodnih dozvola i za ostale faze izgradnje i izrazio nadu da neće biti dalje opstrukcije državnih organa, kao i da “spor oko dela zemljišta preko kojeg se gradi žičara neće biti kočnica“.\n“Sve smo i do sada uradili u skladu sa zakonom, uprkos tome što je država samo od opštine Čajetina tražila da prolazi teške procedure koje nisu važile za njihove projekte poput Beograda na vodi. Nismo i nećemo odustati i nećemo dozvoliti da državne raspikuće krčme narodnu imovinu i poklanjaju je svojim prijateljima i stranačkim funkcionerima. Ovo je bila i biće naša zemlja, naša stečevina, naša dedovina, naša narodna imovina, računajući i ovih “spornih“ 2.213 hektara državne zemlje koju je naprednjački režim pokušao da pokloni svom tajkunu! Ali ničija nije do zore gorela, pa neće ni njihova – poručio je predsednik opštine Čajetina.\nStamatović je kritikovao gest JP „Skijališta Srbije“, sa kojima je bilo dogovoreno da skijaška žičara iz podnožja Tornika sve zainteresovane građane besplatno preveze na vrh Tornika kako bi prisustvovali zvaničnom početku radova.\n“Uprkos prethodnom čvrstom dogovoru obavestili su nas da iz tehničkih razloga žičara neće moći da preveze građane da se na vrhu Tornika provesele jer je konačno počelo da niče ono što smo godinama pokušavali da zasejemo – naveo je Stamatović i podsetio da su upravo “ljudi iz opštine Čajetina pre deset godina postavljali kamen temeljac ovdašnje žičare u vreme vlade Vojislava Koštunice koja je i osnovala JP Skijališta Srbije“.\nStamatović je istakao da je ovaj projekat važan kako bi se podigao nivo i kvalitet turističke usluge, jer će to, kako je najavio, biti najduža gondola na svetu. “Cilj je da privučemo goste iz inostranstva i da Zlatibor brzo stane u red svetskih turističkih centara”, istakao je on.\nDirektorka JP Gold gondola Zlatibor Bojana Božanić najavila je da bi, ukoliko država bude na vreme izdala neophodne dozvole, radovi na gondoli mogli da budu završeni sredinom 2018.godine. Božanić je precizirala da bi panoramska žičara sa svojih 55 kabina sa polazne stanice u centru Zlatibora, preko međustanice na Ribničkom jezeru, do krajnje stanice na vrhu Tornika, mogla da poveze prve turiste put najvišeg zlatiborskog vrha već u junu iduće godine.\nPrisutnim građanima, koji su uprkos kišovitom vremenu uživali uz trubače i đakonije koje su pripremili zlatiborski domaćini, obratio se i pesnik Ljubivoje Ršumović koji je rodom sa Zlatibora. On je poručio da se ostvaruje njegov dečački san da se đaci voze iz Donjeg do Gornjeg Ljubiša na putu od kuće do škole „vozom na nikakav pogon“.\n“Milan Stamatović na neki način ostvaruje moj san – izgradnju gondole, jedinstvenog fenomena u Evropi sa značajnom svešću šta će to značiti za turizam Zlatibora,” rekao je Ljubivoje Ršumović.\nIsplata decembarske naknade\nČetvrte pesničke vatre zlatiborske


"Berlinski proces ostvario određeni napredak"\nPoslata je poruka da je u okviru Berlinskih procesa učinjeno mnogo na polju zajedničkih infrastrukturnih projekata, poboljšavanja bilateralnih odnosa među zemljama Zapadnog Balkana, položaja mladih i razvoju privrednih potencijala, a ocena je da postoji veliki prostor za ukupni napredak regiona, koji bi doprineo i pospešivanju evrointegracija.\nBerlinski proces je ustanovljen 2014. na inicijativu nemačke kancelarke Angele Merkel sa ciljem poboljšanja saradnje među zemljama Zapadnog Balkana i bolju pripremu istih za punopravno članstvo u EU.\nSusrete su otvorili gradonačelnik Novog Sada Miloš Vučević, direktor Fondacije "Konrad Adenauer" Norbert Bekman Dirkes, izvršna direktorka Evropskog fonda za Balkan Hedvig Morvai i generalni sekretar novosadskog veća Evropskog pokreta u Srbiji Aleksanar Simurdić.\nTokom panela, učesnicima su se obratili i ambasador Nemačke u Srbiji Aksel Ditman, ambasador Italije u našoj zemlji Đuzepe Manco, kao i ambasador Hrvatske Gordan Bakota.\nGeneralni sekretar kancelarije Evropskog pokreta u Novom Sadu Aleksandar Simudrić kazao je da su ovi susreti idealna prilika da se govori o strateškom pozicioniranju Berlinskog procesu u kontekstu evropskih integracija zemalja Zapadnog Balkana imajući u vidu brojne izazove sa kojima se Evropa danas suočava.\n"Na do sada četiri održana godišnja samita u Berlinu, Beču, Parizu i Trstu, pokrenuti su brojni programi, potpisani su različiti sporazumi u domenu infrastrukture, sve u cilju pospešivanja bolje saradnje u regionu Zapadnog Balkana, kako bi s jedne strane otvorena bileteralna pitanja prestala da budu prepreka u procesu evrointegracija, a s druge strane, da bi sve zemlje u regionu na što efikasniji način pripremile za punopravno članstvo", istakao je Simurdić.\nOn je izrazio nadu da će 2018. godine biti drugačija u kontekstu evropskih integracija, jer je Evropska komisija najavila strategiju za punopravno članstvo Srbije, ali i Crne Gore.\nSimurdić je podsetio da nas očekuje i godišnji izveštaj o napretku svih zemalja Zapadnog Balkana i konačno u maju, Bugarska, kao predsedavajuća zemlja u prvih šest meseci naredne godine, najavila je održavanje samita koji će predstavljati prvi samit koji će okupiti sve zemlje Zapadnog Balkana i EU još od Soluna 2003. godine, napomenuo je predstavnik Evropskog pokreta.\nGradonačelnik Miloš Vučević istakao je zadovoljstvo što je Novi Sad drugi put domaćin Diplomatskih susreta.\nVučević je rekao da očekuje da tokom današnje diskusije dobijemo odgovore na neka pitanja šta je dosad postignuto u okviru Berlinskog procesa, gde se danas nalaze zemlje regiona u smislu bolje ekonomske saradnje, šta se dešavalo sa infrastrukturnim projektima koji su kandidovani i koji je plan nakon 2018. godine kada ističe taj četvorogodišnji period koji je definisan osnivanjem procesa.\nPrema njegovoj oceni, najvažnije je da li će se aktivnosti Berlinskog proces nastaviti kroz eventualni Berlinski proces plus, da li će biti jasnijih naznaka iz Brisela da će zemlje regiona postati članice EU, a što u dobroj meri zavisi i od samih zemalja, ali i od dalje strategije administracije u Briselu.\n"Mnogo je otvorenih tema, mnogo ozbiljnih pitanja o kojima se danas razgovara, u odnosu na prošlu godinu imamo još veći broj učesnika i to sve ukazuje na to da se ovaj proces neće zaustaviti nego će dobiti na intezitetu, napomenuo je Vučević.\nDirektor Fondacije "Konrad Adenauer" Norbert Bekman Dirkes ocenio je da je Berlinski proces ostvario određeni napredak, ali da je potrebno uložiti još mnogo napora.\nProces po sebi nije politička akcija, dobro je što zemlje Zapadnog Blakana razgovaraju o svojoj političkoj budućnosti, ali ono što je važno jeste da se dogovaraju konkretne aktivnosti.\nOsnivanje Fonda za Zapadni Blakan i Kancelarije za mlade su jako dobre inicijative i na njima se mora i dalje raditi. Što se tiče Sporazuma o infrastrukturnom razvoju Balkana koji su dogovoreni u Trstu, oni se moraju se konkretizovati, a dodatne teme su i uloge civilnog društva i političkih stranaka u nastavku procesa demokratizacije ovih država, istakao je Bekman Dirkes.\nOn je poručio da Berlinski proces nije zamena procesa evropskih integracija zemalja Zapadnog Balkana, već je tu da prati proces evrointegracija, te da su teme o kojima se mora dodatno diskutovati principi pravne države, položaj medija i razvoj civilnog društva.\n"O svemu tome treba razgovarati sa evropskim partnerima zato mi je veoma drago što imamo mnogo gostiju iz evropskih zemalja u susedstvu i EU. Drago mi je što su sa nama i dvojica viskorangiranih nemačkih političara kao što su poslanik u Bundestagu Mihael Brant i generalni sektretar Hrišćansko-demokratske unije Nemačke Štefan Ebers", kazao je direktor Fondacije "Konrad Adenauer".\nOn je istakao da od današnjih susreta očekuje konkretni rezultate i konkretna dokumenta koja će nastaviti rad i razgovore u Londonu Berlinskog procesa, te da će se tamo videti da li će se proces podeliti u više manjih delova ili će nastati Berlinski proces plus kao nastavak Berlinskog procesa.\n"Potpuno sam siguran da ćemo sve ciljeve koje smo sebi postavili Berlinskim procesom zaista i ostvariti jer, kao što znamo, i nemačka kancelarka, i predsednik Srbije Aleksandar Vučić, vrlo snažno podržavaju taj proces", zaključio je Bekman Dirkes.\nOrganizatori susreta na Petrovaradinskoj tvrđavi su novosadski Evropski pokret u Srbiji i Fondacija "Konrad Adenauer", a pokrovitelj je Grad Novi Sad.\nU hram Svetog Dimitrija u Kosovskoj Mitrovici stigla ikona Presvete Bogorodice Portaitise 533


#izbori2016: Poslednji dan kampanje | Share Resurs Centar\n#izbori2016: Poslednji dan kampanje\nIzborni dan, nedelja 24. april, samo što nije. Kampanja koja će verovatno ući u istoriju kao jedan od dosadnijih izbornih procesa u Srbiji, približila se kraju. Mogućnost da još nešto kažu kandidovani političari i stranke imaju do četvrtka u ponoć, kad počinje predizborna tišina – institut kojem mnogi osporavaju svrhu, pre svega imajući u vidu Internet i bitno drugačije uslove u kojima se generišu i čuvaju sadržaji.\nPodsećamo, izborna tišina je određena Zakonom o izboru narodnih poslanika (član 5) kao zabrana izborne propagande preko sredstava javnog obaveštavanja, zabrana javnih skupova i objavljivanja procene izbornih rezultata, 48 sati pre dana održavanja izbora i na dan održavanja izbora do zatvaranja biračkih mesta. Predsednik Republičke izborne komisije je 2014. godine izjavio da se izborna tišina odnosi i na Internet, što se smatra zvaničnim tumačenjem. Stoga bi se kršenjem izborne tišine moglo smatrati svako objavljivanje izbornih poruka na zvaničnim nalozima i stranicama političkih partija, kao i slanje mejlova (npr. e-bilteni političkih stranaka) građanima pred sam dan glasanja. Sa zvaničnih naloga mogu se slati, na primer, obaveštenja o neregularnostima za vreme održavanja izbora i slično, ali se ne mogu koristiti za reklamiranje i propagandu. Za kršenje izborne tišine na Internetu nadležna je Republička izborna komisija.\nUpravo bi reklamiranje moglo biti problem u svetlu kršenja izborne tišine, s obzirom da pojedine partije koriste fejsbuk za postavljanje targetiranih oglasa ali i prikriveno oglašavanje putem sponzorisanih postova. Ovo je najčešći oblik povredakoje SHARE Fondacija beleži u tekućoj predizbornoj kampanji.\nSHARE Fondacija je pratila pripremni deo izbornog procesa pre svega kroz monitoring aktivnosti stranaka na društvenim mrežama, ali i eventualnih povreda prava na Internetu. U cilju boljeg informisanja aktera u političkoj areni, objavili smo Vodič o digitalnim pravima i Internet slobodama u političkoj komunikaciji. Krupnijih zloupotreba i povreda nije bilo, dok će zabeleženi incidenti poslužiti za postizbornu analizu bezbednosnih propusta i potreba za dodatnom edukacijom.\nPeriodični rezultati analize aktivnosti na mrežama objavljeni su na stranici Labs.rs, a sprovedena je na na uzorku od 22 zvanične fejsbuk strane partija kandidovanih na izborima i praćenje nekoliko ključnih heštegova na tviteru. Prikupljeni podaci na fejsbuku vezani su za interakcije sa korisnicima: do sredine aprila bilo ih je oko 165.000 i ostvarili su preko 780.000 inerakcija, odnosno lajkova i komentara.\nTako je od 4. marta do 15. aprila, u šest segmenata moguće pratiti postepeni rast interakcija do sredine posmatranog perioda kada je, u poslednjoj sedmici marta, došlo do osetnog pada broja učesnika u interakcijama sa stranačkim FB profilima. Najniži broj korisika učestvovao je u razmeni na fejsbuku u prvoj sedmici, od 4. do 11. marta, njih 38.000; broj se zatim popeo na 70.000 u sedmici od 18. do 25. marta, da bi se strmoglavio na 43.000 u prvoj nedelji aprila. Zanimljivo, ovo smanjenje nije značajno uticalo na broj ukupnih interakcija, već su najuporniji korisnici u toj sedmici generisali trostruko više interakcija.\nU drugoj nedelji tekućeg meseca, od 8. do 15. aprila, zabeležen je rekordni broj interakcija, preko 182.000, koje je ostvarilo oko 71.000 učesnika. U ukupnom ‘interaktivnom’ skoru vodi pokret Dveri, sa 250.000 interakcija, za stotinu hiljada više od pokreta Dosta je bilo. Nešto preko sto hiljada interakcija na fejsbuku su ostvarili radikali i naprednjaci, što je gotovo dvostruko više od demokrata, petoplasiranih na ovoj top-listi. Ispod 20.000 interakcija zabeležno je na FB profilima LDP-a, SDS-a i sandžačke SDA. SNP i LSV su prikupili oko 10.000 interakcija, dok su ispod ostali Levica, Nova stranka i SPS. Oko 5000 interakcija zabeleženo je na stranama PVD, Jedinstvene Srbije i Vojvođanske partije, SPO i SDP beleže nešto više od 3000, dok je DSS jedva prebacio hiljadu. Ispod su ostali SVM, Crnogorska partija i Zajedno sa Srbiju.\nDaleko najveći procenat zabeleženih interakcija na fejsbuku čine lajkovi, dok je aktivnije učešće, kroz komentare na stranačke postove, prilično retko. Najbolji odnos u tom smislu imaju naprednjaci sa 90.000 lajkova i preko 16 hiljada komentara, slede Dveri i pokret Dosta je bilo.\nNa tviteru su ove relacije znatno raznovrsnije, budući da su analizirani statusi sa odgovarajućim heštegovima kao i pominjanjem pojedinih naloga, bilo stranaka ili stračakih lidera.\nPresek prikupljenih podataka pruža uvid u jednosmernu komunikaciju stranaka, lošu iskorišćenost interaktivnih odlika Interneta, pasivnost građana kao i relativnu monotoniju tema kojima se stranke bave u digitalnom okruženju, propuštajući da pitanjima vezanim za Internet zaineresuju širi krug netizena.\nread a reply of this text here >> #izbori2016: Kampanja na mrežama se isplati\n#izbori2016: Zenit predizborne kampanje\t#izbori2016: Kampanja na mrežama se isplati


Dan online - Regioni: Zbog manje vode trošili više struje - 2020-02-28\nRegioni SUŠNI PEROD TOKOM ZIME UTICAO NA POVEĆANJE TROŠKOVA JP VODOVOD I KANALIZACIJA\nSa jedne od intervencija na vodovodnoj mreži Zbog manje vode trošili više struje Direktor Vodovoda Fuad Hadžibeti izjavio je da su se zalihe iz pojedinih izvorišta značajno smanjile i da su primorani da izvorište Gač koriste za dopunjavanje potreba za vodom\nIz ulcinjskog Javnog preduzeća „Vodovod i kanalizacija” saopšteno je da sušni period tokom ove zime nije uticao na redovno vodosnabdevanje, ali je povećao troškove kompanije u vidu veće potrošnje električne energije. Direktor ulcinjskog Vodovoda Fuad Hadžibeti izjavio je da su se zalihe iz pojedinih izvorišta na teritoriji opštine značajno smanjile i da su primorani da izvorište Gač koriste za dopunjavanje potreba. Prema riječima Hadžibetija, situacija na ovim izvorima je kao u sušnim letnjim mesecima i to će nužno imati velike finansijske troškove za preduzeće.\nInače, ulcinjsko preduzeće Vodovod i kanalizacija sprovodi niz projekata čiji je cilj poboljšanje vodovodne i kanalizacione infrastrukture u ovoj opštini. U toku su radovi na remontu fekalne crpne stanice u Đeranama, koji će trajati do ponedjeljka. Interesantno je svakako da se remont na ovom objektu obavlja nakon punih 20 godina a interveniše se kako bi se da bi se izbjegli potencijalni problemi tokom turističke sezone.\nGlavne radove na remontu pumpe izvode radnici preduzeća. U najjužnijoj opštini uskoro se očekuje izgradnja kanalizacione mreže u naseljima Kodre, Bijela Gora, Totoši i Donja Bratica. Kredit za ovaj značajan posao dobijen je od Evropske investicione banke u visini od pet miliona eura.\nSanitarni kanalizacioni sistem u ovim naseljima biće u dužini od 11,9 kilometara.


5 9 7 7 4NJ\nBA7 UM4 9S5\nY Y Y A 7WR\nSa novom Profimat-serijom Weinig za početne korake u ravnanju i profilisanju predstavlja istovremeno dva jedinstvena nova rešenja za 2020. Nova paleta modela oko Profimat-a 30 nudi kupcima sa proizvodnjom do 15 zaposlenih značajnu dodatnu vrednost, ne samo zahvaljujući malom prostoru potrebnom za ovu mašinu.\nMašina ostavlja utisak u mogućim izvedbama sa četiri ili pet radnih vretena i brzinom pomaka od 6-12 m/min. Pre svega, mogućnost profilisanja sa malom mašinom, uz minimalne vibracije i visok kvalitet obrade zahvaljujući kompaktnom livenom postolju, samo su neki od odličnih argumenata novog rešenja. U osnovnoj varijanti, Profimat se kompletno ručno podešava. Opcionalno se mašina može opremiti odgovarajućim dodacima kao, na primer, upravljačkim paketom Memori Plus, za visoku preciznost ponavljanja prilikom proizvodnje već memorisanih profila.\nI Profimat 50 je ubedljiv sa već navedenim prednostima ovog tipa mašine i nudi u standardu nešto veći potencijal performansi. Ovaj stepen male mašine za profilisanje raspoloživ je u izvedbi sa pet ili šest radnih vretena. Još snažniji sa brzinom pomaka od 5 do 30 m/min i opcionalnim brojem obrtaja od 8000/min. Kroz mali broj alata za rukovanje, ostvaren je veliki komfor, pre svega kada je u pitanju zamena alata i podešavanje mašine. Osim toga, integrisan uređaj za zaštitu od povratnog udarca garantuje visoku sigurnost rukovaoca.\nSa Weinig Profimat serijom pružiće se savršena rešenja, pre svega, malim radionicama, za početni nivo, za svaki budžet, kada je u pitanju oprema za ravnanje i profilisanje.


Suficit u budzetu Srbije 37 milijardi dinara\nObjavljeno:11. oktobara 2007.\nMinistar finansija Mirko Cvetković izjavio je danas da je za prvih devet meseci ove godine budzet Srbije ostvario suficit od oko 37 milijardi dinara. Cvetković je na konferenciji za novinare precizirao da su poreski prihodi u budzetu iznosili oko 368 milijardi dinara, a neporeski prihodi oko 54,6 milijardi. On je izneo ocenu da se povećavaju i prihodi i rashodi državne kase, ali pri tome rashodna strana nije toliko visoka da ugrozi suficit budzeta.\nU prvih devet meseci isplaćeno je oko 32 milijarde dinara za otplatu dospelih anuiteta inostanog duga, naveo je ministar i napomenuo da će, ako se nastavi ovakav trend porasta priliva u budzetu, moći da se finansiraju ne samo tekući rashodi, već i druge dospele obaveze. Za sledeću godinu Cvetković je najavio izdvajanje oko 65 milijardi dinara ili oko 800 miliona evra za otplatu dospelih obaveza prema inostranim poveriocima, kao što su Pariski klub i isplata stare devizne štednje.\nMinistar je takođe najavio izmene Zakona o budzetskom sistemu kojima će biti ispravljene sistemska greška u finansiranju političkih stranaka. Ta greška se sastoji u tome što se u Skupštini Srbije dešava da poslanici ili poslaničke grupe ulože amandman koji menja strukturu rashoda u određenom budzetu. Cvetković je precizirao da su usled te greške u 2006. godini političke stranke dobile oko 13 odsto više sredstava nego što je Zakonom o budzetu bilo predviđeno, a u 2007. za oko 0,5 odsto manje nego što je budzetom za ovu godinu bilo planirano.\nMinistar Cvetković izjavio je da će javna rasprava o radnoj veziji Zakona o denacionalizaciji početi u narednih dva meseca i ocenio da će taj pravni akt biti u primeni od početka 2008. On je objasnio da će se imovina prvobitnim vlasnicima vraćati u naturi tamo gde to bude moguće, finansijskim obeštećenjem ili, na kraju, zamenom nekretnina. Vrednost imovine koja treba da se vrati prvobitnim vlasnicima iznosi oko četiri milijarde evra. Radna verzija Zakona o denacionalizaciji sadrži i regulativu o gradskom građevinskom zemljištu i načinima obeštećenja i zakupa.\nCvetković je precizirao da će u naredna dva meseca biti održana četiri okrugla stola na kojima će se raspravljati o radnoj verziji Zakona o denacionalizaciji. Učesnici prvog skupa biće "korisnici" denacionalizacije i organizacije koje štite njihove interese, kao i nevladine organizacije. Drugi okrugli sto biće održan na temu privatizacije građevinskog zemljišta, rekao je Cvetković i dodao da će treći okrugli sto biti organizovan sa ekspertima iz raznih oblasti, a četvrti sa obveznicima denacionalizacije.


Tramp dobio prvu rundu, Evropa poklekla – KUPOVAĆE SKUPLJI GAS IZ SAD | WebTribune\nHome U FOKUSU Tramp dobio prvu rundu, Evropa poklekla – KUPOVAĆE SKUPLJI GAS IZ SAD\nIznenađujuće primirje u trgovinskom sporu SAD-EU koji je pretio da se razbukti u “rat”, postigli su predsednik EK Žan-Klod Junker i predsednik SAD Donald Tramp.\nTo ocenjuju mediji u Evropskoj uniji, uz opasku da je Evropa dala veće ustupke, a Tramp izvukao bitnu dobit za svoje izborno telo.\nDogovor znači da će EU i SAD ponuditi u Svetskoj trgovinskoj organizaciji nova pravila za “pošteniju trgovinu”, što bi značilo da će održati multilateralni svetski trgovinski sistema i odustati od zatvaranja u sopstvene granice i samo bilateralne sporazume.\nReagovanja medija i javnosti na sinoćni sastanak u Vašingtonu su uglavnom povoljna, mada se čuju i glasovi upozorenja da, kako navodi francuski “Mond”, radne grupe dve strane tek treba da počnu s primenom dogovora Tramp-Junker.\nZato se postavlja pitanje neće li američki predsednik uraditi i s Evropom isto što je učinio prema Kini kad je proletos najpre obnarodovao obustavljanje trgovinskog rata s Kinom, “a potom zbog kritika domaće javnosti i samih njegovih savetnika, okrenuo ćurak i krenuo u žestok napad” na uvoz kineske robe.\nVašington je upravo bio najavio da će proizvođačima soje, zbog gubitaka u izvozu, dati subvencije od 12 milijardi dolara.\nJunker i Tramp jesu postigli dogovor da se pregovara o ukidanju carina na sve industrijske i još neke, mada ne i na poljoprivredne proizvode, te je vlada u Vašingtonu odustala od pretnje da će zavesti dodatne carine od 25 odsto na uvoz evropskih, mahom nemačkih automobila.\nDa se to desilo, EU bi uzvratila dodatnim carinama na američku robu vrednu 20 milijardi evra.\nAli “zeleno svetlo” EU za veći uvoz američkog tečnog gasa, skupljeg od ruskog, ustupak je koji je očekivao Tramp dok je, uz podršku vlada na severu i istoku EU, vodio žestoku kampanju protiv izgradnje rusko-nemačkog gasovoda “Severni tok 2” i tražio da Berlin od toga odustane, te da, umesto što daje milijarde evra Rusima, kupuje američki gas.\nEvropljani preuzimaju obavezu da izgrade skupu infrastrukturu i terminale za prijem američkog tečnog gasa, ali je računica i da će to ubuduće poslužiti i za nabavke tečnog gasa iz Alžira i drugih područja u Sredozemlju.\nUdruženje evropskih poslodavaca “Biznis Jurop” (Business Europe) je pozdravilo dogovor Junker-Tramp, ocenivši da je “razum prevladao” i da će “uklanjanje carina i drugih prepreka za trgovinu i investicije biti od koristi i biznismenima i gradjanima s obe strane Atlantika”.\nU izveštajima medija u EU se navodi da su američki zvaničnici tražili da se carine ukinu i na sve poljoprivredne proizvode, ali je Junker rekao da za to nema ovlašćenje i da bi, u tom slučaju, Evropljani zahtevali da Vašington stavi van snage zakon “Kupuj američko”, što je zasad izgleda nedodirljivo jer reguliše i američke javne nabavke koje su nepristupačne za strance.


Penzionerima u Banjaluci besplatan prevoz, Laušu sportska dvorana - Leutar.net\nBANJALUKA – Neki od novih projekata i programa koji će biti realizovani usvajanjem rebalansa budžeta su izgradnja multifunkcionalnog sportskog centra na Laušu, besplatan prevoz za penzionere s penzijom do 250 KM i za srednjoškolce i studente iz porodica sa četvoro i više djece, najavljeno je iz Gradske uprave.\nDodaju da su to i rekonstrukcija glavne saobraćajnice kroz Debeljake te rješavanje imovinsko-pravnih odnosa za most u Česmi i izgradnju škole u Adi, za šta je Srbija uplatila sredstva na račun grada.\n„Od značajnijih projekata to su i nastavak rekonstrukcije ulice u Priječanima, nastavak rekonstrukcije Parkića, dodatna sredstva za dvoranu na Laušu, rekonstrukciju starog mosta u Trapistima, dodatna sredstva za asfaltiranje puteva, ali i sredstva za modernizaciju putno-pružnog prelaza u Podgoričkoj ulici“, kazali su iz Gradske uprave.\nIstakli su da je više od 700.000 KM predviđeno za izgradnju vodovodne i kanalizacione mreže.\n„Pola miliona KM će biti uloženo u obnovu škola, ali i za dječja igrališta na Paprikovcu i Motikama, najveći grant ikada za Dom zdravlja, te izgradnju ambulante u Dragočaju i kupovinu digitalnog mamografa. Oko 200.000 KM ide za sportske organizacije i klubove, a povećanje je predviđeno i za kulturu“, kažu iz Gradske uprave.\nNaveli su da je grant za vjerske zajednice povećan za 210.000 KM, što je najveći iznos za ove namjene u proteklom periodu.\n„Sredstva za boračko-invalidsku zaštitu povećana za 80.000 KM, a tekući grant za omladinske organizacije i organizacija za mlade povećan je za 50.000 KM, te za Strategiju demografske politike grada“, zaključili su iz Gradske uprave.


“Obavezujuća informacija” za kosovske Srbe\n11. maj/svibanj, 2005.\nUprkos ranijim najavama da kosovski Srbi treba da uđu u privremene institucije, Savet za Kosovo usvojio je takozvanu obavezujuću informaciju u kojoj se protivi takvoj odluci tamošnjih političkih čelnika. Predsednik vladinog Koordinacionog tela za Kosovo i Metohiju Nebojša Čović kaže da je ta odluka tu da bi bila poštovna a ne komentarisana.\n“Doneta je odluka da se da savet, jer savet je da savetuje, u vezi privremenih institucija na prostoru Kosova i Metohije, ali to je samo potvrđena informacija koja je došla od strane državnog vrha. Zadatak je da poštujemo takvu odluku a ne da je komentarišemo, i eventualne nesporazume koji bi možda mogli da se protumače kao nesporazumi smo takođe rezrešili.”\nNa molbu da komentariše ocenu američkog ambasadora Majkla Polta koji je u izjavi za beogradske medije rekao da je obavezujuća odluka Saveta za Kosovo da Srbi ne učestvuju u radu privremenskih pokrajinskih institucija negativan razvoj događaja, i da bojkot nije rešenje, Nebojša Čović je odgovorio:\n“Ne mislim da je to bojkotovanje i naravno nemam nameru da uopšte polemišem sa američkim ambasadorom, pošto sam čuo i njegov stav, uvažavam i njegov stav, ali nemam nameru ni da polemišem sa stavom državnog vrha. Ne treba da žurimo, i da sa tako brzim izjavama ne verujem da ćemo pomoći jedni drugima. Polako, to je proces i ja mislim da će to postepeno biti sve u radu. “\nČović ističe da odluka državnog vrha ima obavezujući karakter i da su svi politički lideri u sklopu takve odluke misleći na Olivera Ivanovića koji se nije složio sa odlukom Saveta za Kosovo, a čiji telefoni nisu bili aktivni za kontakte sa javnošću. Jedan deo srpske liste za Kosovo kaže da će se povinovati takvoj želji predstavnika vlasti, dok neki sa te liste ipak smatraju da je pritisak na UNMIK jedino moguć kroz ulazak u institucije. Među takvima je i poslanik Ranđel Nojkić:\n“Šteta je ogromna pre svega zato što Srbi neće biti u situaciji ukoliko se ova odluka dosledno poštuje da predstavljaju situaciju i mi smo imali niz zajedničkih sastanaka sa međunaradnom zajednicom i normalno predstavnika Beograda, vlasti u Beogradu i državnog vrha, i naše učešće je dalo veoma pozitivne rezultate. Mislim da jeste vrlo bitno da se u ovoj situaciji koliko može pomogne Srbima na prostorima Kosova i Metohije da se taj život poboljša.”\nSavet za Kosovo osim što je usvojio dokument Koordinacionog centra o povratku raseljenih sa prostora Srbije i Crne Gore na Kosovo, bez rasprave je prihvatio informaciju o neulasku Srbe u kosovske institucije.\nPredstavnici UNMIK-a, institucija Kosova smatraju da je jucerasnja odluka politickog vrha Srbije da predstavnici SLKM ne ucestvuju u institucijama Kosova stetna, dok predstavnici SLKM isticu kako ce postovati tu odluku, iako smatraju da se samo ucescem u institucijama mogu najbolje zastiti interesi kosovskih Srba.\nVlada Kosova je sa zaljenjem primila jucerasnju odluku najvisih zvanicnika Srbije koja je saopstena na sednici Saveta za Kosovo vlade Srbije kojim se ne daje saglasnost za ucesce predstavnika Srpske liste za Kosovo i Metohiju u institucijama Kosova. Tim prije jer na ovaj nacin kosovski Srbi dovode u pitanje svoje interese postujuci odluke zvanicnog Beograda, koji imaju u vidu samo svoje dnevne interese.\nJucerasnja odluka u Beogradu nije dobro primljena ni u Misiji UN na Kosovu.\nI srpski predstavnici kazu da ce postovati tu odluku, ali da smatraju da se jedino kroz institucije mogu odbraniti prava njihove zajednice.\nPortparol UNMIK-a, Neeraj Singh kaze kako UNMIK procenjuje veoma znacajnim ucesce svih zajednica u institucijama Kosova i da nastavlja da podstice i Srbe da se vrate u u njima.\n“Imamo vrlo kratko vreme, dok su pred nama jos mnogo izazova, mi cemo nastaviti da pozivamo Srbe da ucestvuju u svim kosovskim institucijama”, kaze Singh.\nTokom razgovora izmedju premijera Kosumija i predstavnika SLKM je dogovoreno da se oni vrate u institucije, kaze portparol premijera Daut Dauti:\n“Mi se nadamo da je ova njihova odluka ishitrena i privremena i da ce oni vrlo brzo odluciti da istu stave van snage i da se vrate u institucije Kosova, jer su i neki od njih ocenili da je i dosadasnje ostajanje van institucija islo na njihovu stetu”.\nPredstavnici SLKM ce postovati odluku koju je doneo politicki vrh Srbije iako su svesni da samo ucesce u institucijama moze da pomogne da se zastite interesi kosovskih Srba, kaze za nas program Goran Bogdanovic, jedan od celnika SLKM, koji istice kako ce predstavnici liste ucestvovati u radu komisija.\nMi cemo svakako u radnim grupama ucestvovati, to je odluka ui tu nema nikakve dileme. Znaci mi cemo u radnim grupama za povratak, decentralizaciju, ako se bude napokon zakazala, u radnoj grupi za kidnapovana i nestala lica, u radnoj grupi za saobracaj i telekomunikacije, ucestvovati tako da tu nema nikakvog problema, ali necemo do daljnjeg ucestvovati u radu Skupstine i vlade”.\nPored SLKM, koja ima osam poslanickih mesta u Skupstini Kosova drugi politicki subjekt kosovskih Srba, Srpska demokratska partija, koja ima dva poslanicka mesta, ucestvuje u radu Skupstine i vlade Kosova, dok je njen lider Slavisa Petkovic, ministar za povratak i zajednice.


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Politika :: Kapitalni projekti omogućiće dinamičniji razvoj Bara\n22. 11. 2019. 16:38 >> 19:25 0\nMARKOVIĆ SA GRADSKIM ČELNICIMA\nStabilizacija javnih finansija i fokusiranost na kapitalne projekte obezbijediće uslove za dinamičan razvoj Bara, bolju turističku ponudu i kvalitetniji život građana, saopštio je premijer Duško Marković na sastanku sa rukovodstvom barske Opštine.\nMarković je predsjedniku Opštine Dušanu Raičeviću, potpredsjednicima Tanji Spičanović i Radomiru Novakoviću i građanima, čestitao Dan opštine.\nMarković je, kako je saopšteno iz Vlade, pohvalio rezultate lokalne uprave i najavio nastavak podrške Vlade u realizaciji svih projekata koje će Bar učiniti privlačnijim kako za turiste, tako i za investitore i privrednike.\nPredsjednik i potpredsjednici Opštine su zahvalili Markoviću i Vladi na podršci i saopštili da predano rade na modernizaciji lokalne uprave i podizanju njene efikasnosti.\nRaičević je, kako se navodi, informisao Markovića o statusu realizacije razvojnih projekata u Baru.\nOn je kazao da se lokalne javne finansije stabilizuju, da im izvorni prihodi rastu i da će budžet za narednu godinu biti oko 23 miliona eura, što je za oko deset odsto više nego prethodne godine.\nIz Vlade su kazali da je kao prioritetno istaknuto rješavanje pitanje vodosnabdijevanja i predočene su aktivnosti na finalizaciji tog projekta.\n“Na sastanku je razgovarano i o potrebi snaženja saobraćajne infrastrukture, i saopšteno da je u finalnoj fazi izrada preko 20 projekata čija realizacija se očekuje u narednim godinama”, navodi se u saopštenju.\nPredstavnici barske Opštine su ukazali na potrebu snaženja turističkog potencijala grada i izgradnju novih hotelskih kapaciteta.\n“Poseban osvrt napravljen je u odnosu na potrebu unaprjeđenja stanja obrazovne infrastrukture, kao i na neophodnost izgradnje dnevnog centra za djecu i mlade sa smetnjama u razvoju”, dodali su iz Vlade.\nDuško Marković Opština Bar\n09. 08. 2020. 163


Dobit GRAWE koncerna od 70,2 miliona evra | Kamatica\nDobit GRAWE koncerna od 70,2 miliona evra\nGRAWE koncern je, uprkos nestabilnom ekonomskom okruženju, ostvario pozitivan godišnji rezultat i u prošloj godini. Dobit pre oporezivanja dostigla je 70,2 miliona evra i bilansna suma povećana je na 7,8 milijardi evra. Fakturisana premija GRAWE koncerna u 2011. godini iznosi 721,7 miliona evra. Istovremeno je iznos isplate naknada iznosio 416,2 miliona evra. Na osnovu kriterijuma finansijske stabilnosti i solventnosti, GRAWE je ponovo značajno iznad proseka tržišta u 2011. godini i poseduje potrebnu snagu da se suoči sa izazovima tržišta današnjice.\n"U protekloj godini vrednost finansijskih ulaganja čitavog koncerna u oblasti osiguranja iznosila je 3,4 milijarde evra, što u poređenju sa prethodnom godinom predstavlja povećanje od 6,5%. Povereni novac se ulaže u nekretnine, obveznice, hipoteke i malim delom u akcije što potvrđuje da je GRAWE stabilan i pouzdan partner. GRAWE ističe važnu ulogu konzervativnog načina, što je rezultat stručnosti zaposlenih u GRAWE koncernu.", rekao je predsednik Uprave GRAWE koncerna, dr Othmar Ederer.\nUspešnom ekspanzijom u zemljama srednje i istočne Evrope, u kojima fakturisana premija predstavlja 36% od celokupne fakturisane premije koncerna, otvorena su mnogobrojna nova radna mesta. GRAWE koncern u 2012. godini planira nova zaposlenja i tako daje svoj doprinos rešavanju problema povećane nezaposlenosti, u svim državama u kojima posluje.\n“Našim kvalitetnim poslovanjem uzvraćamo poverenje koje su nam ukazali klijenti i ono se odlikuje finansijskom stabilnošću celog koncerna. Kao deo ove velike i finansijski snažne institucije zadovoljni smo i ponosni zbog rezultata koje je koncern ostvario u 2011. godini. Zadovoljni smo što GRAWE u Beogradu može da koristi znanja i iskustva koncerna stečena na tržištima jugoistočne Evrope i što politiku poslovanja dugog više od 180 godina možemo da prenesemo, primenimo i usaglasimo sa poslovanjem Društva u Srbiji.”, rekao je mr Christoph Czettl, predsednik Upravnog odbora GRAWE osiguranja a.d.o. Beograd, povodom objave finansijskih rezultata GRAWE koncerna.\nGRAWE sa svojom dugom tradicijom razvio se u višestruko međunarodno preduzeće koje objedinjuje delatnost osiguranja, bankarstva i upravljanja nekretninama. Finansijska stabilnost Društva se ogleda u sopstvenom kapitalu, koji je daleko iznad tržišnog proseka, kao i konzervativnom pristupu politici ulaganja. Na osnovu odnosa kapitala i obaveza GRAWE je jedno od najpostojanijih osiguravajućih društava u Austriji. Jedna od vodećih rejting agencija u svetu „Standard & Poor's“ potvrđuje da se GRAWE naročito ističe u područjima kapitala i rezervi i ocenjuje ovo osiguravajuće društvo najvišom ocenom „А“. Prema izveštajima ove renomirane agencije, ocena „A“ je dokaz finansijske sigurnosti i ekonomske stabilnosti preduzeća.\nOsiguravajuće društvo „na Vašoj strani“, osnovano 1828. godine, nastavilo je i dalje da se razvija uprkos teškim okolnostima i predstavlja značajni privredni subjekat u srednjoj i jugoistočnoj Evropi.


2000-03-20 - 2000-03-26\nAnido demantovao da su zatvoreni prelazi na administrativnoj granici\nB92 - 24.03.2000\nPortparol Kfora, kanadski potpukovnik Filip Anido demantovao je tvrdnje srpskih drzavnih medija da su pripadnici multinacionalnih snaga zatvorili sve prelaze na administrativnoj granici Srbije i Kosova. "Kfor nije zatvorio te prelaze za redovan putnicki saobracaj.\nPoginuo jedan civil, troje povredjeno\nNa Kosovu se priblizava pocetak manevara – incidenti se nastavljaju\nPoceli NATO - manevri\nAnido: Americki marinci u bazi skopskog aerodroma\nGodisnjica pocetka rata - mediji\nSvih sedam kosovskih dnevnika na albanskom jeziku pridaje u petak veliku paznju prvoj godisnjici pocetka napada NATO na SR Jugoslaviju. Dnevnik "Zeri" u tekstu pod naslovom "NATO i Kosovo - pravda jednog rata", navodi da je borba zapadne vojne alijanse bila "borba za mir i pravdu".\nGodisnjica od pocetka bombardovanja obelezena nizom manifestacija\nPovodom godisnjice NATO intervencije\n"Tajms" o godisnjici bombardovanja\nPripreme za obelezavanje godisnjice rata\nProtesti u Kraljevu svakog petka\nPredstavnici opozicionih stranka u Kraljevu dogovorili su se da proteste u tom gradu ubuduce organizuju svakog petka, javlja Beta. Gradjanima ce se na protestima obracati lideri opozicionih stranaka, kao i lokalni politicari.\nPonovo proradila TV Kraljevo\nVracena oprema Televiziji Kraljevo\nMinistar Ivan Markovic obecao da ce oprema TV Kraljeva biti vracena\nNastavak protesta u Kraljevu\nKolanovic: Razgovori Tudjman-Milosevic treba objaviti za 50 godina\nUpravnik Hrvatskog drzavnog arhiva, Josip Kolanovic, izjavio je da razgovore pokojnog predsednika Hrvatske, Franje Tudjmana, sa predsednikom SR Jugoslavije Slobodanom Milosevicem, i predsedavajucim Predsednistva BiH Alijom Izetbegovicem, treba objaviti tek za 50 godina.\nSainovic o razgovorima Milosevic-Tudjman\nNadjeni zapisi razgovora Tudjmana i Milosevica\nDjindjic i Andric o mitingu 14. aprila\nPredsednik DS Zoran Djindjic izjavio je da su zadaci opozicije u narednom periodu da jasno kaze da ce ucestvovati na izborima, da sacini zajednicku listu za lokalne izbore i krene u zajednicku kampanju. Djindjic je rekao da je DS pripremila tri modela za formiranje zajednicke liste, ali nije zeleo ...\nMiting opozicije 14. aprila\nOpozicija u sredu o datumu mitinga?\nNATO upotrebio 31.000 granata sa kosuljicama od osiromasenog uranijuma\nB92 - 23.03.2000\nNATO je, nekoliko meseci nakon sto su to od saveza zatrazile Ujedinjene nacije, priznao da je tokom vazdusnih napada na Jugoslaviju prosle godine, a posebno u napadima na tenkove na Kosovu, upotrebio 31.000 granata sa kosuljicama od osiromasenog uranijuma.\nApela svetskoj javnosti povodom upotrebe oruzja sa osiromasenim uranijumom\nGeneralni sekretar NATO: Ispaljeno oko 31.000 projektila od osiromasenog uranijuma\nTrece zasedanje Tribunala za zlocine NATO-a u SR Jugoslaviji\nMedjunarodni drustveni tribunal za zlocine NATO-a u SR Jugoslaviji, sa sedistem u Moskvi, odrzace 28. i 29. marta, u Beogradu, u centru Sava, Trece zasedanje, javilo je Savezno ministarstvo za informisanje. Glavna tema tog zasedanja, navodi se u saopstenju ministarstva, bice ratni zlocini pocinjeni ...\nGeneral VJ: NATO zeli da prenese haos na Presevo i Bujanovac\nGradonacelnik Nisa razgovarao sa komandantom Trece armije VJ\nMatroz obustavio proizvodnju papira\nFabrika MATROZ, jedini proizvodjac papira kod nas, u subotu je zbog nedostatka sirovina obustavila proizvodnju. Kako je za B2-92 rekao generalni direktor MATROZA, Dragan Lazic, proizvodnja bi trebalo da bude obnovljena prvog aprila.\n"Matroz" privremeno obustavlja proizvodnju roto-papira\nDinstbir: OVK organizuje nasilje na Kosovu\nSpecijalni izvestilac UN za ljudska prava u bivsoj Jugoslaviji Jirzi Dinstbir optuzio je zvanicno raspustenu Oslobodilacku vojsku Kosova (OVK) da "organizuje" nasilje na Kosovu, javlja Beta. Dinstbir je, na konferenciji za stampu posle posete SRJ, rekao da je iz razgovora sa Albancima stekao utisak ...\nDinstbir optuzio medjunarodnu zajednicu za “katastrofalno stanje” na Kosovu"


Djeca i maloljetnici ispoljavaju teškoće u prilagođavanju i reaktivne poremećaje u školi i porodici (pasivizacija, dekocentracija, nezadovoljstvo, otpori, neposlušnost, školski neuspjeh, konflikti… ).\nPsiMedica organizuje individualni i grupni savjetodavni rad (radionice) sa roditeljima i psihološke radionice sa djecom i maloljetnicima.\nPsihološko savjetovalište sa roditeljima podrazumijeva i edukaciju roditelja za njihove korektivne postupke sa djecom i maloljetnicima koji ispoljavaju teškoće u prilagođavanju i reaktivne poremećaje.\nU okviru projekata, PsiMedica organizuje i realizuje edukacije stručnih timova u školama za organizovanje individualnog i grupnog rada sa radionicama.\nPsiMedica je otvorena za Vas putem predstavljenog kontakta.\nPsiMedica vrši posebne psihološke edukacije u okviru konsalting usluga za kompanije, za menadžment i druge službenike kompanije.


Podrška zdravom odrastanju - Bulardi Probiotik\nPodrška zdravom odrastanju\nU saradnji sa Savezom udruženja medicinskih sestara predškolskih ustanova Srbije, kompanija AbelaPharm drugu godinu zaredom organizuje edukativne radionice u vrtićima širom naše zemlje. Ove aktivnosti su usmerene ka deci predškolskog uzrasta i njihovim roditeljima, sa ciljem podizanja nivoa svesti o značaju očuvanja zdravlja stomaka i crevne flore kao bitnih činilaca za jačanje imuniteta, kako kod dece tako I kod odraslih.\nKroz edukativne sadržaje razgovara se o tome koliko je važna lična higijena, zašto je važno da se hranimo zdravo, kako to imunitet „raste u crevima„, kako se i na koji način čuva zdravlje stomaka i zašto prljavim rukama možemo razboleti stomak… Jedan od glavnih ciljeva ovih radionica je da se u najranijem detinjstvu usvoje zdrave navike.\nU okviru radionica roditelji predškolaca dobijaju odgovore na najčešća pitanja od lekara pedijatara, medicinskih sestara i psihologa, a deci se pruža podrška da svoje ideje, iskustva, doživljaje i predloge u vezi sa sticanjem navika očuvanja i jačanja otpornosti organizma ispolje kroz likovno stvaralačko izražavanje.\nOvim edukativnim tribinama, koje su održane u predškolskim ustanovama u Nišu, Valjevu, Kraljevu, Zaječaru, Kruševcu, Zrenjaninu, Šapcu, Jagodini, Somboru, i drugim gradovima širom Srbije kompanija AbelaPharm nastavlja da pruža podršku vaspitačima, medicinskim sestrama i roditeljima, ali pre svega deci u njihovom zdravom odrastanju. Kreativnost, zainteresovanost i originalnost koju deca pokazuju su najbolja nagrada za sve koji učestvuju u ovom društveno odgovornom projektu.\nZdrav stomak - zdravo telo\nKompanija AbelaPharm je i ove godine, u saradnji sa Savezom udruženja medicinskih sestara predškolskih ustanova Srbije raspisala nagradni likovni konkurs za decu predškolskog uzrasta pod nazivom “Podrška drugarima u očuvanju zdravlja”.\nUz Bulardi® junior učenje o mikrobiomu creva i načinima na koje se može čuvati zdravlje, postaje igra a ne obaveza, pa je na adresu centrale stiglo mnogo interesantnih radova. Likovni konkurs je raspisan za svu decu u predškolskim ustanovama Srbije, a tema se posredno odnosila na stvaranje pozitivnih navika i razvoj zdravog stila života kod dece.\nRano detinjstvo je važan period u kome se može uticati na rast i razvoj deteta. Ovo je takođe ključno vreme za razvoj mikrobioma creva koji značajno utiče na imunitet, čak i u kasnijem životnom dobu. Zbog toga se sa sigurnošću može reći da su dobitnici ovog likovnog konkursa svi, jer je ispunjen jedan od glavnih ciljeva, da deca koja idu u vrtić na produktivan i kreativan način postanu pažljivija prema svom zdravlju.\nPobednici su nagrađeni prigodnim poklonima koje je pripremila kompanija AbelaPharm, a diplome su uručene predstavnicima predškolskih ustanova 11. Juna 2022. godine, u okviru jubilarnih XXV Stručnih susreta medicinskih sestara predškolskih ustanova Srbije u Vrnjačkoj Banji.\n„Spavajte dovoljno, najmanje osam sati!“\n„Nemojte pušiti u našoj blizini, jer i mi udišemo taj dim, a on loše utiče na nas i naša pluća.“\n„Ruke nisu uvek čiste, zato treba da izbegavamo da njima diramo usta i lice.“\n„Nemojte jesti puno sltakiša, jer to će onda stvoriti gliste poslastičara!“\n„Moramo unostiti dovoljno vitamina, da bismo ostali zdravi.“\n„Bitno je da brinemo o čistoći prostorija, dvorišta, igračaka, i sobe u kojoj se igramo“.\n„Provodite više vremena napolju, da biste udisali čist i svež vazduh“\n„Moramo redovno da se kupamo i da brinemo o ličnoj higijeni, da bismo sačuvali zdravlje“\n„Perite ruke sapunom i vodom! Nemojte stavljati prste u usta i nemojte grickati nokte!“\n„Jedite na vreme! Hranite se zdravo: jedite povrće, voće, jaja i ribu.“\n„Nemojte pušiti, piti alkohol i energetska pića, jer to NIJE ZDRAVO!“\n„Bitno je da vežbamo, da bi nam srce bilo zdravo i da bismo bili jaki.“\n„Perem zuba da budem zdrava!“\n“ Spavanje i odmor, zdrava ishrana, fizičke aktivnosti, vakcinacija, voda, vitamini i minerali = IMUNITET. „\n„Organizam je tvrđava koju čuvaju bela krvna zrnca, imunitet.“\n„Virusi i bakterije.“\n„Sunce je zdravo.“\n„Obavezna redovna vakcina!“\n„Bitno je da peremo i dezinfikujemo ruke. Bitan je i zagrljaj dobordošlice za zdravlje!“\n„Ovo su planete i na svakoj treba da se voli, igra i bićete zdravi!“\n„Šetanje u prirodu i igranje u prirodi je dobro za naše zdravlje! Bavite se sportom!“\n„Svi ljudi treba da vole druge ljude i tako ih čuvaju!“\n„Ja volim da pravim društvo i budem podrška mom drugu kada meri šećer. To je bitno za njegovo zdravlje.“\n„Slušajte muziku, igrajte i pevajte. Dobro raspoloženje je super!“\n„Ako imaš druga ili drugaricu koji ne sme da jede istu hranu kao ti, nasmeši mu se, pomogni mu da iznense svoju činiju sa hranom.“\n„Jedite zelenu salatu kao i ja. Jedite hranu punu vitamina!“\n„Kada bakteriju progutaš razboliš se i mama ide u apoteku.“\n„Kad imaš dugačke nokte uđu ti crvi, pa u usta…“\n„Moja mama pojela je parazita i boleo ju je stomak.“\n„Ruke peremo 20min. brojiš (sekundi\n) do 20 ili pevaš pesmicu.“\n„Da bi bili zdravi, trebamo redovno da idemo kod zubara!“\n„Podrška drugarima u očuvanju zdravlja.“\n„U zdravom telu zdrav duh! Deci znači: voće i povrće, sport, šetnja po gradu.“\nKaća: „Zdravo je da idemo po sunčanom vremenu!“\nMaksim: „Zdravo je da peremo ruke!“\nTeodor: „Da se toplo obučemo, da se ne razbolimo!“\nJakov: „Da jedemo jabuke, šargarepu…..“\nĐina: „Zdravo je da budemo veseli!“\nHelena: „Zdravo je da jedemo šargarepu!“\nRedovno idemo kod lekara na preglede!\nVeljko: „Zdravo je da jedemo supu!“\nLena: „Zdravi smo ako jedemo naranđu“\nTeodor: „Zdravo je da šetaš sa mamom!“\nStefan: „Treba da se igramo loptom pored reke, a da pazimo da lopta ne upadne u vodu!“\nLazar: „Zdravo je da se kupamo, peremo zube i jedemo koprive“.\nDunja: „Zdravo je da pijemo čaj.“\nTadija: „Zdravo je da se smejemo i da idemo peške i kad je sunce i kad je kiša (oblaci).“\n„Pavle jede mandarinu i pije mleko od njegove krave! Domaće mleko je zdravo!“\nNovak: „Zdravo je da se jede jabuka!“\n„Lara jede pomoranđu!“\nVasilije: „Zdravo je da se jede supa sa ukusom i pije voda.“\nFilip: „Da bi bili zdravi trebamo puno da spavamo!“\nJovana: „Zdravo je da vozimo trotinet!“\nPetar: „Moramo da jedemo Jagode i onda smo zdravi!“\nNikolina: „Zdravo je da pijemo vodu!“\nFilip: „Zdravlje je bolnica.“\nŠta treba da radimo da bi bili zdravi?\nUna: „Treba da jedemo voće, zdrave stvari, avokado, paradajz, krastavac, spavamo.“\nLuka: „Da bi bili zdravi treba da treniramo, dobro jedemo, sport je važan.“\nPetra: „Treba da jedemo jabuke. Kad smo bolesni da ručamo povrće i jedemo vruću supicu.“\nSebastijan: „Da jedemo jabuke i pomorandže zato što su tvrde.“\nJelena: „Da bi bili zdravi treba da treniramo, jedemo voće i povrće, pijemo vodu i jedemo mala tufkasta jaja, da bi srce bolje kucalo.“\nMiloš: „Da spavamo, jedemo, pijemo vode, vozimo biciklo, trotinet, šetamo, idemo na izlet.“\nAnastasija: „Da bi bili zdravi treba da budemo srećni i da se igramo sa drugarima.“\nKompanija AbelaPharm dobila priznanje od Saveza udruženja medicinskih sestara predškolskih ustanova Srbije\nNa svečanoj akademiji organizovanoj povodom obeležavanja 25 godina rada Saveza udruženja medicinskih sestara predškolskih ustanova Srbije, kompaniji AbelaPharm je uručeno priznanje za doprinos i podršku.\nTokom prethodne dve godine, u saradnji sa Savezom organizovano je više od 10 edukativnih tribina u vrtićima širom naše zemlje. Radionice su prvenstveno bile usmerene ka deci predškolskog uzrasta i njihovim roditeljima, a za cilj su imale usvajanje zdravih navika u najranijem detinjstvu i razumevanje koliko je veliki značaj prevencije.\n‘’Veliko nam je zadovoljstvo što smo u prilici da organizujemo i podržimo projekte kao što je ovaj, koji drugu godinu zaredom sprovodimo u saradnji sa predškolskim ustanovama u Srbiji. Kada kao partnera imate ovako stručan, angažovan i uvek raspoložen tim, kao što je to u slučaju Saveza udruženja medicinskih sestara predškolskih ustanova Srbije, onda je realizacija pravo zadovoljstvo.’’, izjavila je Mr ph Tatjana Spasojević iz kompanije AbelaPharm.


Ta pogrdna reč upotrebljava se za razlikovanje Albanaca na Kosovu i Albanaca u Albaniji, kaže profesor Ismailj Hasani (Fotografija: Priština, 2018)\n"Ima jedan jednostavan lakmus test: šta ti, čoveče, koji kosovske Albance nazivaš Šiptarima misliš o kosovskim Albancima?" - ovo test-pitanje nudi pisac Vladimir Arsenijević svima u Srbiji koji se navodno iščuđavaju što su Albanci sa Kosova uvređeni što ih Srbi zovu 'Šiptarima', kad i sami sebe tako nazivaju.\n"Ako nađete u zemlji Srbiji nekoga ko je u stanju da neutralno, ili, ne daj Bože, pozitivno progovori o kosovskim Albancima, a da ih istovremeno zove Šiptarima, to će biti jedan fenomen, ali ja mislim da on ne postoji", kaže Arsenijević.\nNe samo takozvani običan svet, nego i pojedini najviši državni zvaničnici Srbije, poput ministra odbrane Aleksandra Vulina pre nekoliko dana, Albance sa Kosova nazivaju Šiptarima i koriste isti "argument" - sami sebe tako zovu.\n"Najavu tužbe protiv mene zbog toga što Albance s Kosova i Metohije nazivam Šiptarima, tumačim kao nastavak zabrane odlaska u Jasenovac ili na prostor Kosova. Srbi koji ne ćute - moraju biti ućutkani. Shvatiću tužbu kao kompliment za doslednost i upornu borbu za istinu", rekao je Vulin za "Večernje novosti".\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić i ministar odbrane Aleksandar Vulin\nTako je reagovao na izjavu koju je predsednik Nacionalnog saveta albanske nacionalne manjine u Srbiji Ragmi Mustafa 3. maja dao za Radio Slobodna Evropa (RSE) da razmišljaju o tužbi, jer "Vulin koristi uvredljiv termin 'Šiptari' i time omalovažava Albance i stavlja ih u grupu drugorazrednih građana".\nVulin je, naime, dan ranije izjavio da je "za što hitnije i što sigurnije razgraničenje sa Šiptarima" kao rešenje kosovskog pitanja.\n"To je tremin koji Šiptari koriste sami za sebe i ne znam zašto bi bio uvredljiv", rekao je Vulin i dodao: "Šiptar je termin koji označava Albance s Kosova i pokazuje da se ne misli na Albance koji žive u centralnoj Srbiji ili u Albaniji i ne znam šta je tu sporno".\nA kada i kako se naziv 'Šiptar' javlja u srpskoj i jugoslovenskoj, pa ponovo srpskoj političkoj i pravnoj terminologiji, odnosno, kada zadobija pežorativnu konotaciju?\nU najdužem periodu moderne istorije, poslednjih 150 godina, pripadnici albanske nacije označavani su terminom Arbanasi koji je, u suštini, bio vrednosno neutralan. Postojao je i naziv 'Arnaut' ili 'Arnautin', primljen od Turaka, ali je s prestankom otomanske vlasti u drugoj polovini XIX veka malo po malo nestajao, tim pre što je bio dobio donekle pogrdni smisao, kaže za RSE istoričar Srđan Milošević, predsednik Centra za istorijske studije i dijalog.\n"Kada se želelo istaći to neprijateljstvo, više je u tom periodu korišćen izraz 'Arnaut' ili 'Arnautin', tako da su to bila dva pojma koja su u najdužem periodu funkcionisala, a potom, sa nastankom nezavisne albanske države 1912., zvaničan naziv države je bio Albanija, ali se u srpskom jeziku često koristio i izraz 'Arbanija', što je upućivalo na nazive 'Arbanci' ili 'Arbanasi'", kaže Milošević.\nNaziv ’Šiptari’ koji je u Jugoslaviji upotrebljavan posle Drugog svetskog rata nije imao nikakvu negativnu konotaciju: Srđan Milošević\nI tokom perioda stare Kraljevine Jugoslavije, i u prvoj četvrtini veka komunističke Jugoslavije, naziv "Šiptari" označavao je Albance van države Albanije koji su živeli u granicama Jugoslavije.\n"Naziv 'Šiptari' koji je u Jugoslaviji upotrebljavan posle Drugog svetskog rata nije imao nikakvu negativnu konotaciju. Početkom sedamdesetih godina prošlog veka, kada je bio u poseti Kosovu i (tadašnji predsednik Jugoslavije Josip Broz) Tito je koristio taj izraz, premda je od tog perioda već počelo da se probija kao norma političke korektnosti pojam 'Albanci'", kaže naš sagovornik.\n"Tek krajem osamdesetih godina prošlog veka kada su na Kosovu izbili prvi nemiri, i pogotovo tokom nacionalističkog perioda vladavine Slobodana Miloševića, raspada zajedničke države i ratova, termin 'Šiptari', koji se odnosi na kosovske, ali ne i na Albance iz Albanije, puni se antialbanskim šovinističkim nabojem i to postaje gotovo isključivi način na koji u Srbiji označavaju kosovske Albance", navodi Srđan Milošević.\nHasani kaže da u srpskom jeziku postoji slovo "ć", i da srpska zajednica ukoliko baš želi, umesto 'Šiptar' može da upotrebi termin 'Šćiptar', kako inače Albanci nazivaju sebe na albanskom, a što je sinonim etničkog entiteta Albanaca.\n"Albanci na Balkanu se ne razlikuju ni po poreklu, zato što su zajedničkog porekla. Drugo je što je istorija tokom ratnih događaja s vremena na vreme podelila albansko stanovništvo u pet zemalja na Balkanu. Međutim, u smislu onoga što je kulturni i etnički entitet, krvno srodstvo, Albanci su jedan i jedno", zaključuje Hasani.\nOni u Srbiji koji koriste pežorativni termin "Šiptari" imaju objašnjenje da u tome nema nikakve uvrede jer da Albanci sami sebe tako nazivaju. Zašto onda "Šiptarima" ne zovu i Albance iz Albanije koji, takođe, sebe tako nazivaju?\nIstoričarka Branka Prpa na to pitanje nudi kratak odgovor:\n"To je rasprava s rasizmom, kad krenete u tu vrstu logičkih pitanja. Uopšte nije bitno ko sebe kako naziva, bitno je da je to pežorativan pojam."\nSrpski političari i ne mali broj građana ipak su pravili razliku između odnosa prema Albancima iz Albanije i Albancima sa Kosova, što suštinski i objašnjava odsustvo uvredljive konotacije u označavanju prvih, ali ne i drugih, konstatuje Prpa i otkriva pozadinu te razlike.\n"To je zato što je u političkoj svesti i političkoj praksi u poslednjih sto godina Albanija bila nacionalna država albanskog naroda, i nije imala nikakve veze sa Kraljevinom Srbijom, pa obema Jugoslavijama, pa onda ponovo sa Srbijom. Dakle, tu je jasna distinkcija između država, ali Kosovo u svesti i političkoj praksi ima potpuno drugi status. Za njih je to narod koji je, zapravo, u kategoriji građana drugog reda. Zato se za građane drugog reda upotrebljava druga politička terminologija. Dakle, (kosovski) Albanci se stalno nalaze pod posebnim režimom u proteklih sto godina. Pojam 'Šiptar' je samo na površini, a sadržaj je kao ono 'kaldera vulkana' - izgleda kao da se samo na površini nešto puši, a ispod more lave koja će eruptirati jednog dana", ukazuje Branka Prpa.\nOdgovarajući na pitanje kada je termin "Šiptari" prvi put postao pežorativan za Albance sa Kosova u Titovoj Jugoslaviji, Fahri Musliu, dugogodišnji dopisnik kosovskih medija iz Beograda, za RSE kaže da je taj naziv postao pežorativan još šezdesetih godina jer je počeo da se zloupotrebljava.\nNaziv ’Albanci’ ulazi kao zvanični naziv za Albance s Kosova u novi ustav 1974. godine: Fahri Musliu\n"Nije se čak ni izgovaralo 'Šiptari' nego 'Šiftari'. Sećam se da je meni u to vreme kad sam bio u srednjoj školi počelo da smeta da me tako zovu. Zašto prave tu razliku? Ako sam ja Albanac, onda sam Albanac. Međutim, imali su dežurno pokriće - pa, vi sami sebe nazivate Šiptarima. To je tačno, međutim, svaki jezik ima svoja pravila. Isto to vam je kao kad u Srbiji Nemce nazivaju Švabe. Da li je to naziv za tu naciju? Da li je to pogrdno ili nije pogrdno?\nI onda je tadašnje pokrajinsko rukovodstvo Kosova (Fadilj Hodža, Ali Šukrija, Veli Deva, Mahmut Bakali) tražilo od saveznog vrha da se to promeni, ističući da se ne može praviti razlika između Albanaca u Albaniji i Albanaca na Kosovu jer to je naziv za jednu naciju. Naziv 'Albanci' tako ulazi kao zvanični naziv za Albance s Kosova u novi ustav 1974. godine. A posle usvajanja, termin 'Šiptari' Albanci su posebno snažno osećali kad god bi ga u Srbiji koristili", kaže Musliu.\nOn ističe da je srećan što na Kosovu mediji i političari ne upotrebljavaju pogrdne nazive za Srbe - "Škije" ili "Kauri".\n"Škije ili Kauri - to znači 'nevernici'. Meni je jako drago što te termine na Kosovu niko ne upotrebljava zvanično, nemate to ni u medijima. Bilo je toga posle rata, možda godinu dana, mediji su upotrebljavali te pežorativne nazive za Srbe, međutim, to je prestalo već davno."\nNa drugoj strani, Vladimir Arsenijević primećuje da čovek u Srbiji ni u kom slučaju neće zapasti u nevolju ako o kosovskim Albancima govori negativno.\n"Kod nas ćete više imati problema ako, recimo, o kosovskim Albancima na ulici, u autobusu ili negde gde drugi ljudi mogu da vas čuju - govorite pozitivno nego ako govorite stvari koje bi u nekim zemljama mogle da vas odvedu u zatvor, jer će vam ovde to doneti jedno apsolutno priznanje da ste onoliko Srbin koliko mrzite kosovske Albance", primećuje Arsenijević.\nPodsetimo, poverenica za zaštitu ravnopravnosti Brankica Janković još pet godina donela je mišljenje da su tabloidi "Informer" i "Telegraf" prekršili Zakon o zabrani diskriminacije jer su Albance nazivali "Šiptari". Navela je da je nazivanje albanskog naroda Šiptarima pogrdno i da vređa pripadnike te nacionalnosti.\nPostoji i presuda Apelacionog suda iz decembra prošle godine u sporu tadašnje čelnice Inicijative mladih za ljudska prava Anite Mitić protiv izdavača tabloida Informer i njegovog glavnog uredika Dragana J. Vučićevića, u kojoj se navodi da se termin 'Šiptar' smatra politički nekorektnim i uvredljivim sadržajem u srpskom jeziku za pripadnike albanske nacionalnosti koji žive na Kosovu.\nI Ustav Srbije pripadnike albanskog naroda na Kosovu označava kao kosovske Albance.


Skupštinski Odbor za ekonomiju dao je zeleno svjetlo za Prijedlog Zakona o budžetu Crne Gore za 2016. godinu kog su podržale vladajuće stranke, dok opozcija ima brojne zamjerke.\nMinistar finansija, Radoje Žugić, najavio je da će Crna Gora naredne godine dobiti ekspertsku pomoć Međunarodnog monetarnog fonda (MMF) u vezi sa planom sanacije javnog duga. Kako je rekao, nijedna garancija neće biti data bez adekvatnog kolaterala.\n"Crna Gora će dobiti početkom septembra tu ekspertsku pomoć. U prethodnom periodu izvršićemo sve pripreme da bi u najkraćem roku imali sanacioni program i doveli osnovne fiskalne i makroekonomske parametre na željeni nivo", dodao je on.\nKada je posrijedi poreski dug, ministar kaže da je prošle godine uradio sve da prođe zakon o strožijem kažnjavanju poslodavaca koji ne plaćaju doprinose na zarade.\n"Nije prošao, bio je to takozvani Žugin amandman, a danas imamo kritike na račun rasta poreskog duga koji je najdominantniji upravo u tom segmentu. Pozivam vas da donesemo takav zakon odnosno izmjenu Krivičnog zakonika Crne Gore ("Sl. list RCG", br. 70/2003, 13/2004 - ispr. i 47/2006 i "Sl. list CG", br. 40/2008, 25/2010, 32/2011, 64/2011 - dr. zakon, 40/2013, 56/2013 - ispr., 14/2015, 42/2015 i 58/2015 - dr. zakon)", apelovao je Žugić.


HAPŠENJE DIJANE HRKALOVIĆ – Sumnja da je mijenjala dokaze u slučaju ubistva karatiste – Sandzaklive.rs\n0 304 2 minuta čitanja\nPrvi put kada sam izgovorio da ne razumem kako je moguće da se promenio DNK nalaz u vezi sa ubistvom na tramvajskim šinama, kreće moje prisluškivanje – rekao je Vučić.\nUprkos naizgled čvrstim dokazima, Belivuk se izvukao za ubistvo Miloševića spletom pogodnih okolnosti – ako u slučajnosti verujete. Ključne okolnosti bili su jedan policajac, koji je navodno kontaminirao dokaze na mestu zločina, i sudska veštakinja koja je u poslednjem trenutku promenila svoj iskaz.\nKada se uverio da je Milošević mrtav, ubica je pobegao ka susednoj ulici gde ga je čekao automobil za bekstvo, tamnozelena “mazda”. Nekoliko dana kasnije u beogradskom naselju Karaburma nađen je zapaljeni automobil za koji se verovalo da je vozilo koje je odvezlo ubicu.\nUbistvo Dijana Hrkalovic


Faktor plus istraživanje institucije poverenje\nKUBUROVIĆ I DIREKTORKA UNICEF o daljoj saradnji Srbije i ove ogranizacije!\n13:02 Politika 7\nNAJNOVIJE ISTRAŽIVANJE FAKTOR PLUSA! Srbi srećni zbog pobede Trampa, ali ne očekuju pomoć!\n23:29 Politika 64\nISTRAŽIVANJE FAKTOR PLUS: SNS osvaja apsolutnu vlast, dok DS ostaje ispod cenzusa!\nNAJNOVIJE ISTRAŽIVANJE "FAKTOR PLUSA"! SNS porastao na 51,9%, ostalim strankama pada rejting!