NVO 4 LIFE pozvala Vrhovno državno tužilaštvo, Osnovno državno tužilaštvo, Ombdusmana, Savjet za građansku kontrolu rada policije, Odjeljenje za unutrašnju kontrolu policije i Etički odbor Uprave policije i samu Upravu policije, da hitno sprovedu istragu zbog navoda o prebijanju Borozana\nSmatramo da je slučaj brutalnog prebijanja, nečovječnog i nehumanog postupanja pripadnika Uprave policije, PJ Podgorica, prema bivšem klijentu NVO „4 LIFE“, Braslavu Borozanu, direktan udar na inicijative i napore koje ulažu državne institucije, organizacije civilnog društva, Evropska Delegacija i mediji, kako bi osavremenili, modernizovali i učinili transparentnim rad i postupanje policijskih službenika.\nZabrinjava i obeshrabruje činjenica da građani u Crnoj Gori, u 21.vijeku mogu da dožive da ih pripadnici policijskih snaga brutalno pretuku, ponašaju se necivilizovano, nehumano, kršeći pri tom osnovna ljudska prava lica nad kojima primjenjuju policijska ovlašćenja.\nGodinama unazad, NVO „4 LIFE“ ističe potrebu, nužnost i važnost uspostavljanja povjerenja i bliskog kontakta policije sa organizacijama koje obezbjeđuju socijalne servise ovoj ciljnoj grupi, iz razloga što je ovaj slučaj samo zadnji u nizu slučajeva prijavljenih službi NVO „4 LIFE“.\nNačin na koji policijski službenici tretiraju osobe koje koriste droge ne ostavlja prostor za upitanost opravdanosti i značaja prisustva crnogorske policije u programima međunarodne saradnje, koji kao prioritet ističu poštovanje ljudskih prava i dostojanstva osoba koje koriste droge.\nOdsustvo represije i fizičkih pritisaka je jedno od osnovnih principa rada policija savremenih društava kojima stremimo i standarda koje želimo da dostignemo.\nU trenutku kada je Crna Gora posvećena implementaciji Akcionih planova za pregovaračka poglavlja 23 i 24, ovakav događaj, ne da nam ne ide u prilog kao društvu, već povlači za sobom pitanja i dovodi u sumnju i sve dosadašnje reforme urađene u ovoj oblasti.\nZato pozivamo nadležne institucije Vrhovno državno tužilaštvo, Osnovno državno tužilaštvo, Ombdusmana, Savjet za građansku kontrolu rada policije, Odjeljenje za unutrašnju kontrolu policije i Etički odbor Uprave policije, da postupe po dužnosti, isprate ovaj slučaj sa najvećim stepenom pažnje, te da počinioce ovog djela kazne u skladu sa Zakonom.


Skandali ne mogu dovesti u sumnju dostignuća ruskih sportista | Vestinet.rs\nPočetna SVET\tSkandali ne mogu dovesti u sumnju dostignuća ruskih sportista\nSkandali ne mogu dovesti u sumnju dostignuća ruskih sportista\nŠef ruske države Vladimir Putin pozvao je rukovodstvo ruskog sporta da ne politizuje situaciju sa meldonijumom i ne pravi „teorije zavere“ prema domaćim sportistima.\nPredsednik Rusije Vladimir Putin se na sastanku sa članovima Vlade dotakao i sportskih tema, izjavivši da rezultate ruskih sportista ne mogu dovesti u sumnju nikakvi skandali — većina njih se ponaša primerno i ne koristi doping.\n„Mi se s pravom ponosimo dostignućima naših sportista i njihove rezultate ne mogu dovesti u sumnju nikakvi skandali.\nTo je apsolutno očigledna stvar, tim pre što se ubedljiva većina naših atletičara ponaša primerno i nema ništa sa bilo kakvim zabranjenim preparatima“, rekao je šef ruske države.\nPredsednik Rusije je takođe rekao da ne treba politizovati skandal oko dopinga i tražiti teorije zavere, već da treba pravovremeno reagovati na preporuke Svetske antidoping agencija (VADA) i aktivno sa njom sarađivati.\n„Potrebno je aktivnije razvijati partnersku saradnju sa međunarodnim organizacijama koje rade u toj sferi, pre svega sa Svetskom antidoping agencijom i Međunarodnim olimpijskim komitetom, kao i pre, realizujući sve zvanične odluke i preporuke tih autoritarnih međunarodnih organizacija“, naveo je Putin.\nPredsednik je pozvao da se ulože napori kako se doping skandal ne bi ponovio u ruskom sportu.\nU vezi sa tim, on je naredio da se pooštre kazne za narušavanje antidoping pravila i naložio Vladi da razvije program za poboljšanje efikasnosti borbe sa dopingom.\nšеf ruskе držаvеteorije zaverevestiVladimir Putin\nŠOKANTNO: Marlon Brando i Džejms Din bili su u gej sado-mazohističkoj vezi?!\nŽIRINOVSKI OPTUŽUJE: Da se delovanje Gorbačova i Jeljcina proglasi neustavnim!


Obeleženi Dan i slava Gradske opštine Sevojno - ZLATIBORSKE NOVINE\nSvečanom sednicom i lomljenjem slavskog kolača obeležen je Sabor Svetog arhangela Gavrila, Dan i slava Gradske opštine Sevojno.\nU prisustvu sveštenstva, rukovodstva i odbornika Gradske opštine Sevojno, gradonačelnice Užica i njenih saradnika i ostalih gostiju obavljena je ceremonija lomljenja slavskog kolača.\nObraćajući se prisutnima, na svečanoj sednici, predsednik Gradske opštine Sevojno Ivan Marić sumirao je ono što je u proteklom periodu urađeno i poručio sugrađanima da će se truditi da i u narednom periodu bude realizovano sve što je obećano.\n“Kako je današnji praznik, po verovanju praznik lepih vesti, nadamo se da će ih u našoj opštini od danas biti mnogo više, a mi ćemo se truditi da u dogovoru sa građanima rešavamo probleme i stvaramo uslove za bolji život svih Sevojničana”, istakao je Marić uz čestitke sugrađanima povodom Dana i slave Sevojna.\nČestitke rukovodstvu Gradske opštine Sevojno i svim građanima uputila je i gradonačelnica Užica dr Jelena Raković Radivojević uz želju ih pre svega prate dobro zdravlje i uspeh na svakom polju.\n” Tu sam da zajedno obeležimo ovaj važan datum, ali i da vam obećam da ćete kao i do sada imati značajnu podršku u realizaciji svih važnih projekata za građane Sevojna. Dosta toga urađeno je u proteklom periodu i planirano za naredni. Znamo da to nije dovoljno i da uvek može više, pa ćemo uložiti maksimalne napore da kako u ovoj tako i narednim građevinskim sezonama uradimo više. Putna i komunalna infrastruktura jesu na listi naših prioriteta pa nastavljamo ulaganja u tom pravcu, zamena čeličnog cevovoda jeste velika investicija ali tražimo najbolje rešenje i sigurni smo da ćemo do kraja ove ili početkom naredne godine ući u taj veliki posao. Pasarela je takođe ono što Sevojničani traže godinama unazad, a mi svesni važnosti bezbedosti svakog građanina i učesnika u saobraćaju očekujemo da će i taj projekat uskoro biti realizovan”, istakla je gradonačelnica.\nPo njenim rečima, sredstva koja se izdvajaju iz budžeta za funkcionisanje Gradske opštine Sevojno sigurno nisu dovoljna za sve što je planirano, ali je izrazila nadu da će Grad posle teške kovid godine, u narednim biti u mogućnosti da taj iznos uveća i na taj način pruži još veću podršku planovima i idejama opštinskog rukovodstva.\nKad rukometaš postane obućar


MEGATREND JE ŠTAMPARIJA DIPLOMA I DOKTORATA | Klix Info\nMEGATREND JE ŠTAMPARIJA DIPLOMA I DOKTORATA\nUniverzitet Megatrend nudi ekspresno sticanje bezvredne diplome na svojoj „Poslovnoj školi Zapadni London“, piše DW. Kako saznaje DW, ta škola nije škola, spisak predavača je lažan, a diplome se potom peru u Srbiji.\nŽelite „prestižni sertifikat“? Baš to nudi „Poslovna škola Zapadni London“ (West London Business School) na svojoj internet-stranici. Ta navodna ispostava privatnog beogradskog Univerziteta Megatrend nudi onlajn master i poslediplomske studije skoro čega god hoćete – ekonomija, menadžment, prava, IT, umetnost. Studije traju samo tri meseca, a tačna dužina zavisi i od prethodnog obrazovanja, radnog iskustva, ali i životnog ritma, navodi DW.\nNa isti način je funkcionisao i „fakultet“ Megatrend International Expert Consortium Limited takođe u Londonu. DW je pre pet godina otkrio da od tog, takođe neakreditovanog univerziteta, postoji samo – poštansko sanduče.\nTa Megatrendova „ispostava“ ponovo se našla u žiži javnosti nakon optužbi da je ministar unutrašnjih poslova Nebojša Stefanović tamo završio „osnovne studije“, a diplomu potom oprao preko beogradskog Megatrenda.\nFizičar i bivši pomoćnik ministra za visoko obrazovanje Milovan Šuvakov za DW kaže da je neverovatno da Ministarstvo prosvete povodom ove afere ne preuzima ništa.\n„Činjenica da je Stefanović ’završio’ dodiplomske studije u firmi koja je registrovana u Velikoj Britaniji za delatnost koja ne obuhvata visoko obrazovanje nije osporena od strane Megatrenda. Naprotiv, oni su to potvrdili i priznali da su istu diplomu nostrifikovali. To je u rangu sa tim da je neka cvećara u VB izdala nekoj stalnoj mušteriji potvrdu da je on master kupovine cveća, a da mu je potom to neko u drugoj zemlji prihvatio kao visokoškolsku ispravu“, zaključuje Šuvakov.\nMinistarstvo prosvete, Nacionalno telo za akreditaciju i proveru kvaliteta u visokom obrazovanju i druge nadležne institucije već godinama unazad tolerišu prljave poslove Megatrenda. Međutim, ono za šta bi Republičko tužilaštvo moralo da se zainteresuje je Megatrendova perionica neakreditovanih diploma preko u Srbiji akreditovanih fakulteta. Epilog ove priče moralo bi da bude oduzimanje akreditacije za rad Megatrend univerzitetu u Srbiji, navodi DW.\nUpdated: 25 септембра, 2019 — 10:19 am


Tag / Greg Popovič / Vesti online\nSrpski košarkaš je sjajnom partijom presudio Popovičevom San Antoniju u petoj utakmici plej-ofa.\nPopovič trener sa najviše NBA pobeda\nTrener košarkaša San Antonija Greg Popovič ušao je i istorijske knjige NBA kao trener sa najvećim ukupnim brojem pobeda u relularnom delu sezone i plej-ofu.\nPopovič o Jokiću: Debeljuca koji izmami osmeh (VIDEO)\nJokiću umakao perfektan tripl-dabl, Popovič isključen u prvom minutu (VIDEO)\nKošarkaši Denvera, vođeni Nikolom Jokićem kome je nedostajala asistencija za trip-dabl, pobedili su San Antonio sa 113:85 u nastavku NBA lige.\nMarjanoviću samo tri minuta, Popovič izjednačio Rajlijev rekord\nPosle ubedljive pobede protiv Denvera (142:111) prvak Golden Stej kao gost bez problema savladao i Kliperse u Los Anđelesu (112:94).\nPopovič: Jokić je sjajan, ne iznenađuju me njegovi pasovi\nBobi nije maskota, već košarkaš\nSa tribina "AT&T centra" zaorilo se "MVP, MVP". Poruka navijača posvećena srpskom gorostasu Bobanu Marjanoviću iznenadila je Grega Popoviča, dugogodišnjeg stratega San Antonija, koji je izjavom...\nMesina asistent Grega Popoviča!\nPosle Dejvida Blata, još jedan evroligaški trener dobio je angažman u najjačoj košarkaškoj ligi sveta.\nTim Dankan još godinu dana u San Antoniju\nKošarkaš San Antonija Tim Dankan ostaće još godinu dana u toj NBA ekipi, saopšteno je danas.


U Mostu RSE razgovaralo se o tome koliki je ruski uticaj u Srbiji. Sagovornici su bili Dragan Popović, direktor Centra za praktičnu politiku iz Beograda, i Bojan Al Pinto Brkić, član Foruma za međunarodne odnose Srbije.\nBilo je reči o tome u kojoj meri snažno prorusko raspoloženje u Srbiji utiče na politiku vlade, kako se u srpsko-hrvatskom sporu oko naoružavanja Hrvatske Moskva pojavljuje kao zaštitnik Srbije, da li je Vučić više naklonjen Zapadu, a Nikolić Rusiji, kako je Nikolić skoro izazvao diplomatski skandal izjavom da Crna Gora ulaskom u NATO poništava svoju samostalnost, otkud Nikoliću informacija da postoji zavera za rušenje Dodika iza koje stoji međunarodna zajednica, da li se Vučić povremeno približava Rusiji da bi dobio što više ustupaka od Zapada, kao i o tome da li bi se moglo desiti da Srbija, nezadovoljna Evropskom unijom, okrene leđa Zapadu i postane ruski saveznik.\nOmer Karabeg: U Srbiji je veoma jako prorusko raspoloženje. Prema anketama Putin je popularniji od domaćih lidera. Podržava ga 72 posto građana, a 94 posto smatra da je u interesu Srbije da održava jake veze sa Rusijim. Koliko ta činjenica utiče na politiku vlade Srbije?\nNeko je jednom dobro primetio da bi oni voleli novčanik sa Zapada, ali da su im srca u Moskvi.\nDragan Popović: Sigurno da utiče u određenj meri, s tim što ja mislim da taj uticaj nije presudan. Ni u nekim drugim stvarima vlada Srbije se baš mnogo ne osvrće na raspoloženje građana - tako da ni ovde ono nije presudno. Pored proruskog raspoloženja u delu biračkog tela postoji i prorusko raspoloženju u ogromnom delu vladajuće političke elite, pre svega u Srpskoj naprednoj stranci. Neko je jednom dobro primetio da bi oni voleli novčanik sa Zapada, ali da su im srca u Moskvi.\nBojan Al Pinto Brkić: Tu postoje dva elementa. Jedno je stvarni uticaj Rusije, koji je direktan i indirektan, i koji se tiče i punjenja budžeta Srbije. Govorim o NIS-u, Naftnoj industriji Srbije, koji je u većinskom vlasništvu ruskog Gazprom njefta. NIS je najveći poreski obveznik u Srbiji koji kroz akcize i PDV značajno utiče na budžetske prihode, jer kad NIS, odnosno Gasprom njeft, ne plaća poreze i akcize, u budžetu Srbije je manje novca. A postoje i druge stvari koje se tiču istorijskih veza, kulturnog i verskog uticaja koje nisu tako opipljive i koje ne utiču na svakodnevnu politiku.\nSrbija je zemlja koja je na putu ka zapadnim integracijama, dok je pitanje odnosa sa Rusijom više pitanje kulturnih, prosvetnih, religijskih i istorijskih veza.\nPodsećam da je Srbija kandidat za članstvo u Evropskoj uniji, da je članica Partnerstva za mir, da ima kontakte sa NATO paktom na veoma visokom nivou koji se tiču razmene informacija i obaveštajnih podataka. U tom smislu Srbija je zemlja koja je na putu ka zapadnim integracijama, dok je pitanje odnosa sa Rusijom više pitanje kulturnih, prosvetnih, religijskih i istorijskih veza.\nOmer Karabeg: Srbija vodi politiku neutralnosti i nastoji da vojno sarađuje i sa NATO paktom i sa Rusijom. Ipak, u vojnoj saradnji Moskva se često pojavljuje kao zaštitnik Srbije. Uzmimo poslednji slučaj kada je je zamenik ruskog premijera Dimitrij Rogozin najavio da će Srbiji biti isporučen novi sistem protivvazdušne odbrane. To je normalno, jer je srpsko naoružanje uglavnom rusko i razumljivo je da se ono modernizuje iz ruskih izvora. Međutim, uoči posete Rogozina u Srbiji se danima pričalo da rakete koje kupuje Hrvatska, kao članica NATO pakta, predstavljaju opasnost za Srbiji. I onda će većina ljudi da pomisli - evo, Rusija sada priskače u pomoć da odbrani Srbiju od Hrvatske. Uostalom, i sam Rogozin je rekao da isporukom sistema protivvazdušne odbrane Rusija štiti Srbiju.\nZa administraciju Vladimira Putina mi smo značajni kao potencijalno mesto odakle se može izazvati kriza.\nDragan Popović: Ja mislim da smo mi opet uhvaćeni u ruske geopolitičke igre, kao što je to bilo ne mali broj puta u istoriji. S vremena na vrema Rusija igra na kartu destabilizacije Evrope, pre svega Evropske unije, i ona to može da uradi na nekoliko tačaka. Videli smo kako je to izgledalo u Ukrajini, sledeća tačka je Moldavija, a odmah nakon toga dolazi Balkan, to jeste Bosna i Hercegovina, preko Republike Srpske. Za administraciju Vladimira Putina mi smo značajni kao potencijalno mesto odakle se može izazvati kriza i steći neka vrsta strateške prednosti u igrama koje velike sile igraju između sebe.\nU tom kontekstu ja posmatram i ovu posetu gospodina Rogozina, a i tu suludu trku u naoružanju koja se najavljuje između Hrvatske i Srbije. Dve osiromašene balkanske zemlje, koje imaju užasno stanje u ekonomiji, posebno Srbija, govore o nekim raketama. Meni to liči na skretanje pažnje sa realnih problema koje imaju građani na Balkanu. Ta trka u naoružanju nije u interesu ni Hrvatske ni Srbije, nego pre svega služi velikim silama, u ovom slučaju Rusiji, koja preko Balkana i svog uticaja na političke krugove u Srbiji i Bosni i Hercegovini može da proba da destabilizuje region.\nBojan Al Pinto Brkić: Najveći deo srpskog oružja je ruskog porekla i logično je da Srbija prilikom nabavke novih, sofisticiranih sistema za odbranu najpre gleda ka sistemima ruske proizvodnje. Sa druge strane, odbrambena industrija je vrlo važan segment ruske ekonomije, možda najveći nakon energenata, kada je reč o ruskom izvozu. Rusija zaraduje veliki novac na tome. Mogući dogovor oko nabavke sistema S-300 bi trebalo posmatrati u komercijalnom smislu - da li to Srbiji treba i da li ima novca da to plati, kao i da li Rusija to želi da proda po ceni koja je konkurentna. To je normalna trgovina u odbrambenom sektoru.\nOno što je dosta neuobičajno jeste da se u medijima pojavljuju špekulacije o tome kako Srbiji, zaboga, preti opasnost od Hrvatske, pa zbog toga Srbija mora nabavljati sistem S-300, koji inače služi za zaštitu od neke ozbiljnije opasnosti iz vazduha, kakve u ovom trenutku, verujem, još uvek nema iz Hrvatske, a i ne verujem da bi mogla postojati u skorije vreme.\nOmer Karabeg: U javnosti se već dosta dugo govori o tome da je Vučić više naklonjen Zapadu, a Nikolić Rusiji. Vrlo često to tako i izgleda. Da li je reč o stvarnim razlikama ili je to podela uloga?\nDragan Popović: To je jako teško reći sa sigurnošću. To praktično niko ne zna. Zavisi u šta više verujete. Ali, meni izgleda da je trenutno politika u Srbiji prozapadna samo na rečima. Mi idemo u evropske integracije, idemo koracima koji nisu čak ni spori i vrlo su ozbiljni, ali, s druge strane, sve ostale poruke koje šalju najviši zvaničnici, a i njihovo ponašanje govore da se nismo baš jasno opredelili za evropske vrednosti, a to su demokratija, vladavina prava i ljudska prava.\nOkretanje ka Rusiji je pre svega prihvatanje autoritarnog tipa vladavine, koju danas reprezentuje gospodin Putin.\nOkretanje ka Rusiji nije samo okretanje u geografskom i kulturološkom smislu, to je pre svega odustajanje od vrednosti koje sam pomenuo i prihvatanje autoritarnog tipa vladavine, koju danas reprezentuje gospodin Putin. To je, dakle, odricanje od demokratskih tekovina, slobode medija, ljudskih prava i građanske participacije. Znate i sami da se Putin posebno oštro obračunava sa civilnim sektorom. U tom kontekstu treba posmatrati sukob u Srbiji između Rusije i Zapada. Reč je o tome na kojim vrednostima želimo da se zasniva naše društvo i naša država.\nBojan Al Pinto Brkić: Moguće je da između njih dvojice postoje stvarne razlike, ali ne na način da je jedan okrenut Rusiji, a drugi Americi i Evropi. Moguće je da su to razlike u poimanju pravca kojim bi društvo u Srbiji trebalo da se razvija. Mislim da je predsednik Nikolić čovek koji više veruje u konzervativne vrednosti i to njegovo verovanje odslikava se u politici koju vodi i u izjavama koje daje.\nPonekad je reč o dosta nespretnim izjavama i komentarima. U suštini se radi o razlici u ličnostima i u vrednostima u koje veruju. Oni trenutno dobro funkcionišu zato što znaju da su jedan drugom neophodni za održavanje na vlasti, a kada je reč o vođenju zemlje mislim da je predsednik Nikolić dosta veliki prostor prepustio premijeru Vučiću.\nOmer Karabeg: Nikolić vrlo otvoreno, gotovo u svakoj prilici, podržava Rusiju, čak i po cenu gafova u spoljnoj politici. Recimo, nakon što je Rusija oštro napala Crnu Goru zbog njene namere da uđe u NATO, Nikolić je skoro izazvao diplomatski skandal izjavom: “Crna Gora svesno poništava svoju samostalnost u donošenju odluka i prepoznaje se kao država koja će prihvatiti sve što joj bude rečeno, kako bi ušla u NATO”. Direktno se stavio na rusku stranu u kritici jedne susedne zemlje.\nBojan Al Pinto Brkić: Jeste. Ta izjava koju ste citirali veoma je nesrećna i verujem da je Nikolić zažalio čim je ona objavljena, jer ta vrsta kritike Crne Gore nije došla iz Moskve. Moskva je drugačije formulisala svoju kritiku daljeg širenja NATO pakta, a takva izjava o susednoj zemlji, sa kojom Srbiju spaja toliko toga u istoriji, nije nešto što je primer najbolje prakse.\nDragan Popović: Slažem se sa gospodinom Brkićem da je to nesrećna izjava, mada bih ja upotrebio i neku težu reč.\nOmer Karabeg: Ali, izgleda da Nikolić nije izvukao pouku iz ovoga što se desilo sa Crnom Gorom. On je uoči Nove godine izjavio da je od stranih diplomata saznao da postoji plan za rušenje Milorada Dodika i da direktive za Dodikovo rušenje dolaze od međunarodne zajednice. On je to izjavio nakon što je ruska agencija Sputnjik javila da postoji tajni plan za rušenje Dodika, dogovoren sa određenim međunarodnim centrima. Dakle, Nikolić gotovo doslovno prenosi spekulaciju Sputnjika, koja, kada je izgovori predsednik Srbije, dobija privid istine.\nBojan Al Pinto Brkić: U diplomatskoj komunikaciji postoji nešto što se zove poverljivi razgovor. Sve i da je postojala neka komunikacija u kojoj su neke zapadne diplomate prenele predsedniku Srbije mogućnost postojanja takvog plana, poslednje što bi predsednik Srbije trebalo da uradi je da s tim izađe u javnost i još, maltene, citira ko mu je to rekao, što čitavu stvar postavlja na potpuno besmisleni kolosek. Nije nikakva tajna da Milorad Dodik nije omiljen na Zapadu i nije nikakva tajna da postoji želja zapadnih zemalja da urade nešto u Bosni i Hercegovini i da predsednika Republike Srpske vide kao nekog ko je potencijalni protivnik tih promena.\nUloga Srbije i njenog predsednika nije da prenose nekakve vesti o tajnim planovima ili sadržaje poverljivih razgovora.\nMeđutim, uloga Srbije i njenog predsednika nije da prenose nekakve vesti o tajnim planovima ili sadržaje poverljivih razgovora. Srbija ima svoja zaduženja kao garant Dejtonskog sporazuma i obaveze koje je preuzela članstvom u raznim regionalnim strukturama kao kandidat za članstvo u Evropskoj uniji i kao članica Partnerstva za mir. U tim okvirima bi trebalo tražiti teme o kojima bi predsednik Srbije trebalo da govori kada je reč o Republici Srpskoj.\nOmer Karabeg: Gospodine Popoviću, mislite li da je verovatno da su zapadne dipomate pričale Nikoliću da se spema zavera protiv Dodika ili će pre biti da se on oslonio na Sputnjikovu spekulaciju?\nKada god se dogodi neka afera ili kada god se otkrije neki korupcionaški skandal, u ovom slučaju nekoliko korupcionaških skandala gospodina Dodika - prva linija odbrane je da je to zavera.\nDragan Popović: Iskreno sumnjam. Čak i ako je neko od diplomata to rekao Nikoliću, to samo svedoči da to nije diplomata visokog ranga, niti ozbiljan diplomata. Vrlo je moguće da je to predsednik Nikolić video i na Sputnjiku, ali meni to više liči na mantru koja se ovde godinama ponavlja, a to je da - kada god se dogodi neka afera ili kada god se otkrije neki korupcionaški skandal, u ovom slučaju nekoliko korupcionaških skandala gospodina Dodika - prva linija odbrane je da je to zavera i da iza toga stoje strani moćnici, uglavnom sa Zapada.\nU protekloj godini imali smo priliku da od ministra u vladi Srbije nekoliko puta slušamo da zapadne vlade hoće da sruše vladu Srbije, da plaćaju pojedine medije, da kuju zavere. U tom kontekstu su ambasadori Evropske unije i država Zapada bili na naslovnim stranicama novina bliskih vladajućoj stranci. Ali, sve je to samo za unutrašnju upotrebu kako u Srbiji, tako i u Republici Srpskoj. Čim je neko iz vlasti pritisnut nekim korupcionaškim skandalom ili potencijalnom istragom, odmah se poteže pitanje zavere.\nOmer Karabeg: Može li se reći da se Nikolić ponaša kao ruski čovek? On, uostalom, to i ne krije. On Rusiju ponekad naziva majkom i daje izjave u tom smislu, a znamo da je svojevremeno, dok je bio funkcioner Srpske radikalne stranke, rekao da bi voleo da Srbija jednoga dana bude ruska gubernija.\nBojan Al Pinto Brkić: Termin ruski čovek je dosta nedefinisan i uzdržao bih se od takvih etiketa. Međutim, postoji bliskost lične prirode, a postoji i bliskost specifičnog tipa političara koji nije samo karakterističan za Srbiju. Širom Evrope postoje političari koji daju takve, možemo ih nazvati, ekscentrične izjave. Oni pokušavaju da ostvare neku relaciju sa nekom stranom zemljom, sa nekim tipom ponašanja ili modelom vlasti koji nije standardan za Evropu. Tu negde treba tražiti vezu između Nikolića i Rusije.\nU vreme kada je Tomislav Nikolić bio član Srpske radikalne stranke postojali su kontakti između te stranke i raznih parlamentarnih grupa iz Ruske federacije i ostalih zemalja Zajednice nezavisnih država, pa i Nikolića lično, dok su diplomatski kontakti predstavnika Sjedinjenih Američkih Država sa Nikolićem počeli mnogo kasnije.\nMislim da nema govora o tome da je Nikolić nekakav otvoreno ruski čovek u Srbiji, koji sprovodi neke ruske interese.\nRekao bih da je predsednik Nikolić čovek koji veoma ceni lične kontakte i veruje u ličnu notu u diplomatskim odnosima, što je princip koji je, možda, starijeg datuma. A da je on nekakav otvoreno ruski čovek u Srbiji, koji sprovodi neke ruske interese, mislim da o tome nema govora iz dva razloga. Prvo, on nije u poziciji da sprovodi bilo kakve interese, jer je njegova izvršna vlast ustavom veoma ograničena, a drugo - zato što postoje srpski interesi koje bi srpski predsednik trebalo da sprovodi.\nDragan Popović: Slažem se da je formulacija “ruski čovek“ nešto što ne možete tek tako da izreknete. To bi praktično značilo da je on i u nekim formalnim vezama sa ruskom državom ili sa nekakvim bezbednostnim strukturama u Rusiji. Ali je činjenica da on vrlo otvoreno govori o svojoj ljubavi prema Rusiji i da to ponekad deluje prilično groteskno, posebno za predsednika jedne suverene države. Ja često kažem da su takozvani patrioti i nacionalisti uvek spremniji da zarad Rusije svoju državu stave u drugi plan, nego što su oni koji promovišu zapadne vrednosti spremni da neku zapadnu zemlju stave ispred Srbije. To je činjenica koja ljudima često izmiče.\nGospodinu Nikoliću i ljudima koji misle slično njemu vrlo su bliske vrednosti koje promoviše Vladimir Putin.\nPodsećam da su desničarske organizacije, kada je Putin dolazio u Beograd, imale plakate na kojima je pisalo “dočekajmo svog predsednika“. Oni su otvoreno saopštavali da je predsednik druge države njihov predsednik. Mislim da iza svega toga stoji ono o čemu smo već razgovarali: gospodinu Nikoliću i ljudima koji misle slično njemu vrlo su bliske vrednosti koje promoviše Vladimir Putin, a to su pre svega autoritarizm i konzervatizam.\nOmer Karabeg: Vučić, očigledno, nastoji da izbalansira svoj odnos prema Zapadu i prema Rusiji. Da li je njemu igra između Rusije i Zapada potrebna da bi dobio što više ustupaka od Zapada?\nBojan Al Pinto Brkić: Nisam siguran da je Srbija uopšte u poziciji da dobije neke ustupke od Zapada. Način na koji predsednik vlade vodi politiku uslovljen je strateškim pravcem kojim je Srbija krenula i najviše što premijer može da učini je da administrira kretanje tim pravcem - malo brže ili malo sporije, malo levo ili malo desno. Ne mislim da vlada ima neke posebne koristi od izjava predsednika Nikolića u kojima on naglašava bliske veze Srbije sa Rusijom, niti da Srbija zbog toga može iznuditi ili dobiti nešto od Zapada.\nIzjave predsednika Nikolića o vezama Srbije i Rusije su pre svega važne za homogenizaciju dela biračkog tela Srpske napredne stranke.\nVreme kada je Jugoslavija mogla igrati neki tas na vagi ili neku sponu između Istoka i Zapada davno je prošlo i svako dalje insistiranje na tome je ili samozavaravanje ili pokušaj ostvarivanja nekakvih poena na domaćoj političkoj sceni. Izjave predsednika Nikolića o vezama Srbije i Rusije su pre svega važne za homogenizaciju dela biračkog tela Srpske napredne stranke, koje bi, možda, pod drugim okolnostima, otišalo još više desno - ka Dverima, Demokratskoj stranci Srbije ili možda čak i ka Srpskoj radikalnoj stranci.\nDragan Popović: Gospodin Brkić je potpuno u pravu. Mi definitivno nismo u situaciji da više budemo tas na vagi, da glumimo Titova vremena. Niti imamo Tita, niti Jugoslaviju, tako da od toga nema ništa. Ali ima jedna druga stvar koja nije zanemarljiva, a to je da Rusija može da iskoristi svoj uticaj na političare na Balkanu, pre svega na Milorada Dodika, da bi destabilizovala region. Dovoljno je da vrlo jasno podrži nekakve referendume u Republici Srpskoj, možda čak i najavu otcepljenja, pa da nastane nestabilnost u celom regionu.\nU tom smislu mislim da Vučić igra na kartu da je on neka vrsta garanta mira i stabilnosti na Balkanu, kako su devedestih godina na Zapadu nazivali Slobodana Miloševića. Moguće je da Vučić pokušava da dobije nekakve ustupke od Zapada igrajući na kartu da je on taj koji može da utiče na Dodika, da može da ga smiri i time spreči ruske pokušaje destabilizacije regiona.\nOmer Karabeg: Ako bi došlo do toga da Evropska unija postavi uslove koje Srbija ne bi mogla ili ne bi htela da prihvati, da li bi se moglo desiti da Srbija okrene leđa Zapadu i postane saveznik Rusije.\nBojan Al Pinto Brkić: Evropska unija je u poslednjih 10-15 godina postavljala mnogo uslova Srbiji i još se nije dogodilo da je Srbija rekla - ne. Bilo je nekoliko uslova koji su bili odloženi, neke stvari su se desile znatno kasnije, ali još nije bilo situacije da je Evropska unija postavila neki uslov, a da ga je Srbija odbila. Prema tome, strateški posmatrano nema sumnje u kom pravcu Srbija ide. Isto tako mislim da nema sumnje da Srbija i njeni političari znaju da, ako hoćete da se učlanite u jedan klub, morate da poštujete njegova pravila. Ne možete ih menjati, niti očekivati da se ta pravila zbog vas menjaju.\nMogućnost da bi Srbija mogla reći zbogom Evropskoj uniji i okrenuti se Rusiji - mislim da je veoma malo verovatna.\nKada je reč o odnosima sa Rusijom, to je nešto što bi moglo biti kao neka nadopuna članstvu Srbije u Evropskoj uniji. Ukoliko to nije moguće, onda će Srbija morati postepeno da odustaje od ”najbližih odnosa sa Rusijom”, kako se to sada definiše. A mogućnost da bi Srbija mogla reći zbogom Evropskoj uniji i okrenuti se Rusiji - mislim da je veoma malo verovatna.\nDragan Popović: U Srbiji se ništa ne može isključiti, posebno kada su na vlasti ljudi koji su, da podsetim, to već jednom uradili. Vlast Slobodana Miloševića, u kojoj su bili i Tomislav Nikolić, i Aleksandar Vučić, i Ivica Dačić, i Jorgovanka Tabaković, u jednom trenutku je okrenula leđa Zapadu samo što u tom trenutku Rusija nije bila ovo što je danas, pa nisu bili u mogućnosti da joj se u punom smislu okrenu.\nDakle, teoretski je moguće, ali mislim da je malo verovatno da će se to desiti. To bi zahtevalo drastične promene u politici i orijentaciji Srbije, to bi zahtevalo da se Srbija odrekne, pre svega, novca koji je primarni razlog zašto ova vlast ide ka Evropskoj uniji, jer je novac na Zapadu, a ne na Istoku. Tako da mislim da to nije baš mnogo verovatno, a to bi, na kraju krajeva, predstavljalo prilično samoubilački potez.\nSrbija je okružena i zemljama Evropske unije i NATO pakta i svako naše okretanje na drugu stranu, to jeste zauzimanje nekakve neprijateljske pozicije prema Evropskoj uniji i NATO paktu, značilo bi gotovo sigurnu katastrofu. Ja se nadam da naši političari imaju bar toliko razuma da se nikada neće odlučiti za tako drastičan korak.


Raste interesovanje domaćih kompanija za stipendiranje studenata | Biznis.rs\n25.10.2021 18:23 Autor: Stanislav Stanišić 0\nInteresovanje za stipendiranje studenata od strane domaćih kompanija u poslednje vreme raste i sve više njih razmišlja da na ovaj način podrži studente. Kako...\nInteresovanje za stipendiranje studenata od strane domaćih kompanija u poslednje vreme raste i sve više njih razmišlja da na ovaj način podrži studente. Kako za Biznis.rs kaže Marko Vučetić, portparol specijalizovanog sajta Startuj.com koji je napravljen sa idejom da povezuje kompanije i studente, i sami studenti, s druge strane, pokazuju veliko interesovanje za ovakav vidi finansiranja.\n„Samo preko našeg sajta skoro 1.500 studenata je ukupno 2.200 puta kliknulo na dugme za konkurisanje. Naravno, ovde nisu samo stipendije koje dodeljuju kompanije, već su tu i stipendije za studije u inostranstvu, kao i za podršku koju dodeljuje država i razne fondacije“, precizira Vučetić.\nKompanije se u odnosu na svoje potrebe i mogućnosti određuju na koji će način pomoći studente.\nFondacija Hemofarm kroz svoju akciju „Možeš i ti“ programa za obrazovanje, već 28 godina ulaže u obrazovanje mladih, gde najbolji studenti završne godine medicinskih, farmaceutskih, tehnoloških i tehničkih fakulteta elektro i mašinskog usmerenja imaju priliku da konkurišu za godišnje stipendije. Konkurs ove godine traje do 4. novembra i odnosi se na studente državnih univerziteta u Srbiji koji su u dosadašnjem školovanju ostvarili prosek ocena najmanje 8,50.\nProgram obuhvata mesečnu stipendiju, mentorsku podršku i stručnu praksu u Srbiji i Nemačkoj. Takođe, uz podršku eksperata Hemofarma i Štade, stipendisti imaju šansu da unaprede svoja znanja i veštine, formalne i neformalne, koje su neophodne za dalji lični i profesionalni razvoj. Tokom ovih godinu dana polaznici programa stiču i radno iskustvo u različitim sektorima i dodatni motiv da stečeno znanje primenjuju u Srbiji, ističu iz Fondacije Hemofarm.\n„U svetu u kojem dobri poslovi mogu biti locirani bilo gde, u kojem postoji mogućnost pretraživanja putem interneta i gde se takmičite ne samo sa najboljima iz svoje zemlje, već šire – regiona i celog sveta, najvažnija veština koju možete da ponudite je znanje. Obrazovanje je jedini pravi put ka mogućnostima i uspehu, a diploma ulaznica za bolje sutra. Mi već 28 godina ulažemo u mlade i njihovo obrazovanje razvijajući kod njih želju za celoživotnim učenjem, liderstvom i pripremajući ih da menjaju svet nabolje. Do danas smo podržali više od 3.500 pojedinaca, od kojih su mnogi naše kolege. Verujemo da je ovaj program prava prilika za studente da se upoznaju sa načinom rada u kompaniji koja je lider na farmaceutskom tržištu i da zajedno sa nama brinu o zdravlju ljudi i njihovoj dobrobiti“, ističe u izjavi za medije Suzana Đorđević, direktorka Hemofarm fondacije, povodom novog ciklusa podrške najboljim studentima.\nStefan Stanković, doktor medicine i stipendista Hemofarm fondacije, koji je prošao kroz program „Možeš i ti“ ističe da mu je program omogućio da proširi znanje stečeno na fakultetu i da upozna ljude koji će mu biti podrška u daljoj karijeri.\n„Program Hemofarm fondacije je zaista šansa da promeniš život nabolje. Znanje i iskustvo se nesebično deli, a razgovori sa mentorom omogućili su mi da steknem uvid u vrednosti kompanije. Imao sam priliku da se upoznam i sa tim kako funkcioniše moderna farmaceutska kompanija – od ulaska sirovine u fabriku, proizvodnje, marketinga i prodaje. Imam sve preporuke za ovaj program“, kaže Stefan Stanković.\nProgram „Možeš i ti“ podržan je od strane Saveznog ministarstva za ekonomsku saradnju i razvoj SR Nemačke (BMZ), Ministarstva prosvete, nauke i tehnološkog razvoja Srbije i medicinskih, farmaceutskih, tehnološko-metalurških, hemijskih i fakulteta za fizičku hemiju Univerziteta u Beogradu, Novom Sadu, Kragujevcu i Nišu. Delovi programa realizuju se u partnerstvu sa Nemačkom organizacijom za međunarodnu saradnju GIZ i fondacijom Konrad Adenauer.\nBIZNIS FINANSIRANJE KOMPANIJE\nUsled ukrajinske krize smanjuje se interesovanje domaćih turista za putovanja\nU Nemačkoj raste interesovanje za ovim automobilima\nInteresovanje za dekarbonizaciju motora raste zbog strožih tehničkih pregleda


Ministar finansija u Vladi Republike Srbije Siniša Mali sastao se sa šefom Kancelarije Svetske banke u Srbiji Stivenom Ndegvom, sa kojim je razgovarao o aktuelnim i budućim projektima koje Republika Srbija sprovodi u saradnji sa tom finansijskom insitucijom.\nMali i Ndegva su analizirajući tekuće projekte koji se sprovode sa Svetskom bankom, između ostalog, razgovarali o izgradnji drumskog Koridora 10, koji će biti završen do kraja godine, kao i o predstojećem projektu koji je vezan za reformu Poreske uprave.\nNa sastanku je bilo reči i o novim projektima koji su vezani za poboljšanje efikasnosti javnog sektora, kao i za poljoprivredu.\nMinistar Siniša Mali je istakao značaj saradnje sa Svetskom bankom, koja je važan partner Republike Srbije, i dodao da će učiniti sve što je u njegovoj nadležnosti da se ti projekti efikasno sprovode.\nU Republici Srbiji je u prethodnom periodu sprovedena fiskalna konsolidacija, započeto restrukturiranje privrede, unapređeno poslovno okruženje, ostvaren dinamičan privredni rast. Ali, posao još nije završen i sada nas očekuju reforma Poreske i javne uprave, kao i restrukturiranje velikih državnih preduzeća. Podrška i pomoć Svetske banke, kako finansijska, tako i savetodavna, nam je izuzetno značajna - rekao je ministar finansija.\nMali i Ndegva su se saglasili da će redovno održavati sastanke.


Istanbul Nova godina 2020. - Amos Travel\nEvropski gradovi Istanbul Istanbul Nova godina 2020.\nIstanbul – Plava Džamija – Aja Sofija – Kapali Čaršija – Doček (Gar Musichall) – Krstarenje Bosforom\n5) ISTANBUL - 3 NOĆENJA - 30.12. - Noćenje sa doručkom\nOvo je grad koji vas privlači da mu se uvek i iznova vraćate a da Vam svaka poseta bude jedinstvena i drugačija od prethodne.\nAV Dovoljno je reći da je bio prestonica tri velika carstva: Vizantije, Rimskog i Otomanskog carstva....\n6) ISTANBUL - 3 NOĆENJA - 29.12. - Noćenje sa doručkom\nDovoljno je reći da je bio prestonica tri velika carstva: Vizantije, Rimskog i Otomanskog carstva.\nBV Istanbul je jedini grad na svetu koji se nalazi na dva kontinenta. U ukupnoj svetskoj istoriji zauzima jako važno mesto. Istanbulske znamenitosti je teško nabrojati a da se ne napravi neki propust. Baš zato,...\n7) ISTANBUL - 3 NOĆENJA - 29.12. - Noćenje sa doručkom\nNe propustite da upoznate najslavniju građevinu Aja Sofiju koju je u 6 veku podigao imperator Justinijan i koja je služila kao najveći hrišćanski hram na svet.\nPL Iako je zvanično ime grada Istanbul u mnogim jezicima grad se i danas zvanično zove drugačije (Konstantinopolis, Carigrad, Bolis, Kušta)....\n8) ISTANBUL - 3 NOĆENJA - 29.12. - Noćenje sa doručkom\nCA Istanbul je mnogo značajnija metropola, važan poslovni, trgovački i kulturni centar. Predstavlja središte islamske kulture, pravi je raj za kupovinu, a posebna zanimljivost za turiste su turska kupatila....\n9) ISTANBUL - 3 NOĆENJA - 29.12. - Noćenje sa doručkom\nOK Istanbul – grad koji leži na dva kontinenta, spoj istoka i zapada, Evrope i Azije, sa svojom raskošnom kulturnom ostavštinom, nikad ne prestaje da oduševljava....\n10) ISTANBUL - 3 NOĆENJA - 31.12. - Noćenje sa doručkom\n11) ISTANBUL - 3 NOĆENJA - 30.12. - Noćenje sa doručkom\nV Danas je Istanbul velegrad, sa preko 13 miliona stanovnika koji stanuju i rade na dva kontinenta. Moderni Trg Taksim ili kvartovi Bejoglu i Osmanbej, će učiniti da se osećate kao u bilo kojoj svetskoj...\n12) ISTANBUL - 3 NOĆENJA - 30.12. - Noćenje sa doručkom\nDolmabahče – Topkapi – Aja Sofija – Plava džamija - Krstarenje Bosforom\nF Uz Aja Sofiju, Topkapi i Plavu džamiju, svakako najčuvenije među njima, i mnoge druge građevine u istorijskom jezgru grada – bedemi, džamije, crkve, trgovi, medrese i hamami – proglašeni su delom svetske kulturne baštine,...\n13) ISTANBUL - 4 NOĆENJA - 30.12. - Noćenje sa doručkom\nNe propustite da upoznate najslavniju građevinu Aja Sofiju.\nOD Leži na Bosforu koji odvaja evropski deo Turske od njenog azijskog dela....


Kineski funkcioneri tajno izneli 50 milijardi U$ iz Kine\nI KINEZI VOLE NOVAC DA NOSE U DŽAKOVIMA\nKineski funkcioneri i poslovni ljudi su izneli preko 50 U$ iz Kine. Visoka korupcija i odliv kapitala. Interpolove poternice pune bogatih kineza\nNagi zvaničnici izneli 50 milijardi $ u inostranstvo\nPoternica: Ovako Interpol i Australija love kineske korumpirane službenike\nKineske finansijske izbeglice su prominentne – posebno na poternicama Interpola. Prema Honkongškoj televiziji Feniks ponovo su u centru pažnje: na crvenoj listi interpolove poternice su 160 kineza koji su traženi zbog jasne upletenosti u oko 50 slučajeva protivpravnog prisvajanja novca!\nInterpol juri bogate kineze po svetu\nVećina lica za kojima se traga su uticajni vladini zvaničnici i top menadžeri državnih preduzeća. Koliko je težak problem korupcije kineskog komunističkog režima impresivno pokazuje činjenica da mada je 190 zemalja članica Interpola ni jedna od zapadnih zemalja nije u potrazi za toliko krivičnih osoba koje sačinjavaju 30 posto svih slučajeva koji se odnose na korupciju i utajivanje novca. Оno što je najfrapantnije je da pojedini od ovih kandidata neverovatno liče na one sa poternica zvaničnih skica traženih zbog upotrebe dvostrukog identiteta.\nAustralija – Eldorado za „nage“ zvaničnike\n2. decembra je još jedan izveštaj sa dnevnika Feniks televizije prošao kroz kineske medije: Nekoliko kineskih medijskih portala govore o načinu saradnje Kine i Australije kako bi istaknuti bili uhapšeni. Оktobra meseca je Kina potpisala sličan ugovor. Australija ima samo 23 miliona stanovnika od kojih je 1 milion kineskog porekla, što je za Kineze čini jenoj od najpopularnijih destinacija. Do sada su se korumpirani Kinezi ovde mogli kriti sasvim neupadljivo, ali tome sada dolazi kraj.\nKineske vlasti su prestupnicima dale rok do 1. decembra 2014. da se dobrovoljno vrate kući i time smanje kaznu. Nije poznato da li je neko iskoristio benefit. Bar za sada nema traga od prvog po redu na australijskoj poternici – Gao Yana, bivšeg šefa provincije Yunan i poverenika bivšeg diktatora Điang Cemina. Radio je na mestu šefa provincije Yunan a zatim kao generalni direktor javnog preduzeća za elektrodistribuciju zgrćući novac, i 2002. pobegao u Australiju.\nNovac prenet privatnim avionom\nОsim toga kolaju anegdote kao ona izašla u javnost 2003. iz australijskih sudskih dokumenata: da je jedan kineski biznismen svojim privatnim avionom preneo iz Kine u Australiju 800.000 dolara u gotovini i novac uložio u osnivanje jedne kineske banke u Melburnu.\nKorisnički servis druge australijske banke je takođe citirao dnevnik Feniks televizije, prema kome je jedan od njihovih klijenata, vojno lice, doneo ogromne količine gotovine privatnim avionom u Australiju. Prema rečima insajdera, izbegli glavni kineski proneverioci, žive povučeno, praktično izolovano. Kreću se samo među određenim krugovima koji se sastoje od drugih zvaničnika sa sličnim statusom, pozicijama, poslom ili poreklom. Оvo uključuje supruge i decu „nagih zvaničnika“ koji još uvek rade u Kini, ali su već svoju porodicu poslali u Australiju.\n50 milijarde dolara odletelo u inostranstvo\nPre mesec dana Kinesko ministarstvo trgovine objavilo je izveštaj o „golim“ zvaničnicima. Izveštava se: U proteklih 30 godina su otprilike 4.000 funkcionera i top menadžera (direktori državnih preduzeća, funkcioneri ministarstva, gradonačelnici i top menadžeri) pobegli u inostranstvo i odneli sobom ukupno 50 milijardi američkih dolara.\nNajpoželjnije mete korumpiranih grešnika su SAD, Kanada, Australija i Evropa, a destinacija za beg zavisi od visine ranga i količine novca. Manje imućni zvaničnici s nižim pozicijama radije beže u susedne zemlje kao što su Tajland, Burma ili Rusija. Kada je reč o velikim sumama priželjnije su demokratske zemlje sa nezavisnim sudskim sistemom jer one ne isporučuju olako izbeglice, samo zato što kineski komunistički režim vrši pritisak. Izlazak se obično odvija preko Hong Konga, prijateljskih afričkih i zemalja istočne Evrope, jer kinezima onda treba izlazna viza.\nProvincije ne govore o svojim golim zvaničnicima\nDa bi se sprečio izlazak kapitala iz zemlje, kineski zvaničnici treba da ostave svoje pasoše kod lokalnih vlasti. Početkom 2014 godine počelo se sa tajnim akcijama pretraga koje su završene do kraja jula 2014 godine. Sada bi svaka pokrajina trebala da objavljuje statistike svojih nagih službenika, mada to nije učinilo preko 10 provincija – skoro polovina njih. Posmatrači sumnjaju da se statistike ne iznose jer bi se time obelodanila masa visokih zvaničnika i izostaju u cilju izbegavanja nemira u narodu. (RF)\nIzvor: Nemačko izdanje EPOCH TIMES\n2014-12-10T09:28:33+01:0010 децембра, 2014|Ekonomija|


Cista avantura\nU skladu sa strateškim opredeljenjem opštine Arilje, realizovali smo projekat "Rzav, Arilje-čista avantura" uz finansijsku podršku Lokalne samouprave.\nOpština Arilje nesporno raspolaže izuzetnim prirodnim resursima, netaknutom prirodom i ljudima otvorenog srca, snažnom duhovnom proizvodnjom kao i vrlo atraktivnom kulturno-istorijskom baštinom.Prirodna osnova pogoduje razvoju čitave lepeze izuzetno atraktivnih turističkih proizvoda koje je moguće povezati i time osigurati dodatnu vrednost boravka turista na području opštine Arilje. Međutim, sve je to danas još uvek neiskorišćen potencijal, budući da resursi nisu na odgovarajući način turistički valorizovani. Radi se o atraktivnom prostoru koji još uvek ne funkciše kao usklađeni sastav ponude, iskustava, niti kao razvijena međunarodna tržišna turistička struktura;\nPovoljni klimatski uslovi, najčistija reka u Srbiji čitavim svojim tokom-Veliki Rzav, raznovrsnost ostalih prirodnih uslova (voda, zemljište, šume, biodiverzitet), blizina Zlatibora kao ’’vazdušne banje’’ i njegovog uticaja i na ovo područje, predstavljaju kvalitetnu sredinu za razvoj eko-turizma, održavanje zdravstveno-rekreativnih manifestacija, i razvoj turizma uopšte.\nEko-turizam je vrsta turističkog putovanja koje uvažava potrebe očuvanja životne sredine i vezuje se za posetu relativno očuvanim prirodnim dobrima u cilju uživanja i divljenja prirodnim i kulturnim vrednostima čime se promovišu aktivnosti zaštite. Ovaj vid turističkog kretanja karakteriše nizak stepen negativnog uticaja turističkih poseta na prirodu i veliki obim pozitivnih socio-ekonomskih.\nEkoturizam u svetu beleži intenzivan rast, na godišnjem nivou od 5 % (UNWTO). Ekoturizam doprinosi očuvanju zaštićenih prirodnih dobara i otvara brojne mogućnosti za lokalno stanovništvo (zapošljavanje, plasman lokalnih proizvoda, pružanje usluga smeštaja, specijalizovani porodični proizvodi), efekata po lokalno stanovništvo (IUCN – The World Cocervation Union).\nPosebna interesovanja podrazumevaju boravak u neobičnom, ekološkom okruženju sa aktivnostima poput kampovanja, pešačenja, biciklizma, ekspedicija na reci, jahanja, ribolova, proučavanja kanjona, pručavanja pećina, planinarenja, razna penjanja, i drugih aktivnosti. Posebni interesi se kasnije vezuju za ostale turističke proizvode i postaju dodatna vrednost osnovnog turističkog proizvoda.\nRealizacijom projekta, eko-turizam i zdravstveno-rekreativni turizam nam mogu osigurati stratešku konkurentsku prednost, a time i mogućnost za dugoročno koherentan i održiv rast.\nOvaj projekat se bavi oživljavanjem Opštine kao međunarodne turističke destinacije, a time i otvora proces za turističko pozicioniranje područja na međunarodnom turističkom tržištu, podizanjem svesti o značaju održivog razvoja, volonterizmu, i kroz zdravstveno-rekreativni turizam, upoznaje ih i sa mogućnošću bavljenja i tim vidom aktivnosti. Primećen je nedostatak aktivnosti i sadržaja za mlade od 18 do 30 godina, a prema ispitvanjima mladih 2007. koje se sprovodilo u okviru Opštinske strategije za mlade, 51% mladih je putovalo u inostranstvo isključivo na školske ekskurzije.\nOvaj projekat se bavi unapređenjem svesti stanovnika i turista o očuvanju životne sredine, povećanjem turističkog prometa kroz unapređenje promocije turističke ponude opštine Arilje, kao i uvođenjem novih zdravstveno-rekreativnih akivnosti.\nOšti cilj: Doprinos razvoju turizma promovisanjem novih i visokokvalitetnih proizvoda (eko-kamp, dečija radionica, biciklizam) i podizanjem tržišne atraktivnosti cele Opštine.\nU okviru opšteg cilja imamo dva specifična cilja:\n- Ojačavanje i promocija eko-turizma podizanjem svesti kod dece i mladih\n- Promovisanje zdravstveno-rekreativnog turizma\nOrganizovanje međunarodnog eko-kampa i eko-edukativne dečije radionice doprinosi:\n- podizanju svesti kod dece i mladih o značaju očuvanja životne sredine kroz volonterske aktivnosti\n- promovisanju volonterskih radnih kampova kao vid doprinosa u rešavanju problema u lokalnoj zajednici, boljem razumevanju naroda i kultura, prijateljstvu i miru\n- razvijanju saradnje sa, po delatnosti, srodnim organizacijama u zemlji i inostranstvu, a posebno u regionu JI Evrope\n- stvaranju uslova za poboljšanje položaja mladih i realizaciju omladinskih inicijativa, kao i zalaganje za adekvatnu verifikaciju i afirmaciju rezultata koje ostvaruju mladi\n- popularizaciju istraživačkog rada i stvaralaštva među mladima\n- unošenju promena u lokalnu zajednicu i postavljanju primera radom od javnog interesa\n- podsticanju ruralnog i eko-turizma\nOdržavanjem dečije eko radionice povećava se svest dece i omladine o važnosti očuvanja prirode i važnosti održivog razvoja. U sklopu ARLEMM art festa , cilj je da se održavanjem eko-edukativne radionice pošalje jasna poruka da muzika, umetnost u celini i priroda čine savršen sklad i deci i omladini predstavi značaj očuvanja životne sredine i još uvek netaknute prirode u ovom kraju.


Beogradski studenti: Srbija neće u NATO, pamtimo projektile! - Sputnjik Srbija\n22:17 28.06.2017 (osveženo 09:32 29.06.2017) Preuzmite kraći link\nIstraživanje je obuhvatilo 1.323 studenata sa 38 fakulteta na području grada Beograda, sa ciljem da se sazna na koji način studenti grade svoj stav i koliko su upućeni u svakodnevna politička dešavanja u zemlji i svetu.\nŠta studente odvraća od NATO-a i kakav je njihov stav po pitanju članstva Srbije u drugim organizacijama poput EU, pitanja su koja je Nataša Milosavljević u emisiji „Sputnjik intervju“ postavila članovima tima koji je sproveo istraživanje.\nMiloš Pavković, apsolvent Fakulteta političkih nauka, kaže da su i sami bili iznenađeni rezultatima i izrazito negativnim stavom studenata prema članstvu Srbije u Severnoatlantskoj alijansi.\n„Još je vrlo sveže sećanje na NATO intervenciju 1999. godine. Neki studenti se toga možda ne sećaju, ali su o tome dobro informisani. Ja sam tada imao pet godina i bombardovanje je jedno od prvih sećanja koja imam iz detinjstva. To je za mene bilo jako stresno i ostalo mi je duboko urezano u pamćenje. Takođe, studenti grade svoj stav i na osnovu informacija o intervencijama NATO-a u drugim zemljama i njihovim aktivnostima koje su kod nas i u svetu dosta negativno ocenjene“, kaže Pavković.\n„NATO u čitavom stanovništvu ima vrlo negativan odjek, pa tako i među studentima. Međutim, može se reći i da mladi podržavaju stav Republike Srbije o vojnoj neutralnosti i taj pacifistički duh je vrlo pozitivan signal u današnje vreme“, napominje Đurđija.\nOna dodaje da stavovi porodice u velikoj meri utiču na mišljenje koje studenti formiraju i u istraživanju su rangirani na visokom drugom ili trećem mestu.\nKada je reč o članstvu Srbije u EU, Miloš Pavković napominje da više od polovine anketiranih studenata smatra da su u tom smislu veoma dobro informisani. Kako kaže, ukoliko bi se referendum o članstvu u Uniji održao danas, čak 39,7 odsto njih glasalo bi protiv.\n„Razlog za takav odnos prema EU možemo tražiti u činjenici da je Srbija dugo, već petnaestak godina, na putu ka EU i studenti, kao i čitavo javno mnjenje, gube nadu u tu priču, jer se stalno pojavljuju neki novi uslovi, a poglavlja se sporo otvaraju i još sporije zatvaraju. Takođe, tu su i problemi sa kojima se suočava EU, pre svega ’bregzit‘ i migrantska kriza, koji takođe dosta negativno utiču na stavove studenata o EU“, objašnjava Pavković.\nPrema njegovim rečima, najveća podrška članstvu Srbije u EU je među studentima Medicinskog fakulteta, što se poklapa sa tezom da dosta medicinskih radnika odlazi iz Srbije u zemlje Unije. Sa druge strane, najveći procenat protivnika članstvu u EU je među studentima društveno-humanističkih nauka, dok su studenti Prirodno-matematičkog fakulteta i dalje većinski za članstvo u Uniji.\n„’Centar za međunarodnu javnu politiku‘ je nevladina i neprofitna organizacija koja za cilj ima da podstiče i unapređuje međunarodnu saradnju u oblastima politike, diplomatije, privrede i kulture. Naš zadatak je da organizujemo projekte poput predavanja, gostovanja, javnih tribina, a odnedavno se bavimo i istraživanjem javnog mnjenja. Na ovom konkretnom istraživanju ’Stavovi studenata Univerziteta u Beogradu o spoljnoj politici Srbije‘ radilo je nas trideset“, objašnjava Veljanovski.\nSagovornici „Sputnjik intervjua“ jednoglasni su u oceni da bi se u slučaju da im se pruži prilika da stručno usavršavanje nastave u inostranstvu, nakon toga svakako vratili u Srbiju i dali svoj doprinos napretku zemlje.\nevroskepticizam, studenti, istraživanje, NATO, EU, Srbija


Izvor\tINDEX.HR\tapril 18, 2018\nU svom istraživanju pošao je od pretpostavke da je moguće da je pre 60-ak miliona godina postojala civilizacija čije je industrijsko doba trajalo oko 100.000 godina (što je 500 puta duže od našeg industrijskog doba) i razmislio kakve bi tragove naša civilizacija ostavila naučnicima 100 miliona godina u budućnosti. Zaključio je da bi tragove tražili u slojevima tla gde bi se, na primer, taložio azot iz veštačkog đubriva, plastika, tragovi sagorevanja u atmosferi i slično. Sprovodeći uporedna istraživanja, naučnici su zaključili da nema sličnih dokaza koji bi upućivali da je Zemlju pre ljudi nastanjivala neka druga civilizacija, ali prema tvrdnjama profesora Frenka dobili smo zanimljive informacije o tome kako bilo koja civilizacija ima uticaj na planetu, piše Index. Tokom izgradnje civilizacije troše se resursi planete i potrebno je potražiti nove izvore energije. Obnovljivi izvori energije ostavljaju manje uticaja na planetu, tvrdi on. Njegovo istraživanje je otvorilo mogućnost da su na drugim planetama postojale civilizacije koje su u međuvremenu nestale. "Ako civilizacija koristi fosilna goriva, klima se menja, a to može da dovede do opadanja nivoa kiseonika u okeanu. Tako nizak nivo kiseonika dalje uzrokuje uslove za razvoj novih fosilnih goriva. Na ovaj način propast jedne civilizacije može postaviti temelje za razvoj druge", zaključio je on.\n« FBI rešio 4.000 godina staru misteriju egipatske mumije Kako je misteriozna bolest uništila skoro celu zemlju »


Stilski i funkcionalni model Opel Crossland X sada je dostupan sa svim prednostima manje cene goriva i nižih taksi koje su vezane za upotrebu tečnog naftnog gasa...\nOvaj urbani krosover sa izgledom punokrvnog terenca takođe predstavlja i prvo LPG vozilo sa inovatvnim elektronskim multiventilskim sistemom koji poboljšava iskustvo vožnje pri manjoj potrošnji u poređenju sa konvencioanalnim LPG automobilima.\nCrossland X je napajan veoma efikasnim LPG motorom zapremine 1,2 litara i 81 ks, a ova specijalna verzija automobila proizvodi se u nemačkoj fabrici kompanje Opel. Sa ojačanim ventilima i karikama, ovaj motor je dizajniran za najveću moguću istrajnost. Elektronski sistem kontrole ventila sadrži optičke senzore u LPG rezervoaru, koji čine merenje preostalog goriva u automobilu daleko preciznijim, poboljšavajući vozačko iskustvo u poređenju sa konvencionalnim modelima koje koriste ovaj gas.\nU poređenju sa prirodnim gasom, korisnici tečnog naftnog gasa štede mnogo više novca na pumpi. Vozači na duže staze, posebno mogu osetiti ovu razliku. Nemačka vlada predstavila je dugoročan plan smanjenja taksi na ova vozila, sve do 2022. godine. Automobili koje pokreće LPG gas, sastavljen od mešavine butana i propana, poseduju manji uticaj na prirodu od regularno napajanih automobila, jer emituju mnogo manju količinu ugljen-dioksida. Tečni naftni gas dostupan je širom Evrope i na oko 25.000 benzinskih pumpi. Nemačka takođe poseduje dobru LPG infrastrukturu sa 6.200 stanica za dopunu.\nNovi Opel Crossland X model nudi brojne tehnologije koje čine vožnju mnogo udobnijom i opuštajućom, uključujuću LED farove, podižuće displeje informativno zabavnog sistema, panoramsku zadnju kameru sa pogledom od 180 stepeni i detekciju budnosti vozača. Crossland X sa LPG motorom može biti poručen u Nemačkoj kao serijska varijanta modela po ceni od 21.200 €.


Preliminarni izvještaj "Frontexa": 46% veći tranzit migranata u regionu | Trebinje Live\nUkupan broj migranata u Evropu smanjen je u 2019. u odnosu na prethodnu godinu, ali je značajno veći broj u odnosu na raniji period zabilježen na prostoru zapadnog Balkana, saopšteno je iz Evropske službe za migracije "Frontex", pišu "Nezavisne".\nU najnovijem preliminarnom izvještaju, koji je objavljen na "Frontexovoj" internet stranici, o ukupnim aktivnostima te organizacije u prošloj godini, istaknuto je da je detektovano 139.000 ilegalnih ulazaka u područje Šengena, od čega 24.000 na zapadnim granicama, 14.000 na istočnim te 82.000 na području istočnog Mediterana, koje obuhvata i područje zapadnog Balkana. U naš region, kako se ističe, najviše je migranata došlo preko teritorije Turske.\nNaglašeno je i da je u matične zemlje vraćeno 15.850 migranata koji su prošli proceduru odbijanja zahtjeva za azil, dok je godinu ranije vraćeno njih 13.739.\nU istom periodu zaplijenjeno je 125,5 tona droge, a privedeno 669 narko-dilera. Pronađeno je i 390 ukradenih vozila te 69 komada ilegalnog naoružanja raznog kalibra.\nU "Frontexu" ističu da su očekivanja da će ove godine biti uspješniji u borbi protiv ilegalnih migracija time što se očekuje formiranje stalnih jedinica Evropske granične kontrole i Obalne straže, a već je pokrenuta regrutacija prvih 700 stalnih službenika i podneseno oko 7.500 prijava kandidata za ove pozicije.\n"Nakon regrutacije, prva grupa službenika Evropske granične kontrole i Obalne straže će veći dio 2020. godine provesti u obuci i razmještanju na različite djelove evropske granice. To će biti masivna promjena u odnosu na dosadašnji rad", istakli su.\nIzabela Vivior, pres-službenica "Frontexa", za "Nezavisne" kaže da je dobra vijest to što je ukupan broj za čak 92 odsto manji u odnosu na vrhunac migrantske krize iz 2015. godine.\n"Uprkos ukupnim opadajućim trendovima, u istočnom dijelu Mediterana došlo je do pojačanog pritiska, koji je počeo u proljeće. Do vrhunca je došlo u septembru, a onda je počeo opadajući trend, što je u skladu s sezonskim promjenama. Ukupno gledano, detektovali smo 82.000 migranata na toj ruti, ili za 46 odsto više nego prethodne godine", naglasila je ona. Dodala je da je u drugoj polovini godine na tom dijelu migrantskih ruta najviše prelazaka bilo još od početka implementacije sporazuma između EU i Turske u martu 2016. godine, ali je naglasila i da je to ipak manje u odnosu na vrhunac krize iz 2015. godine.\nSudeći prema informacijama koje smo dobili, BiH nije bila u žiži migrantske krize prošle godine. "Frontex" je u našem regionu najviše izazova zabilježio na granici Grčke s Albanijom, te na istočnim i južnim granicama Srbije.\n"Najveći dio prebačenih ljudi na grčka ostrva put je nastavio zapadnobalkanskom rutom", naglasili su.\nIz Ambasade Turske u BiH kratko su nam odgovorili da ne raspolažu podacima koji bi pokazali da je u naš region najviše migranata došlo preko teritorije te zemlje te da je to pitanje kojim se na zajedničkom nivou bave EU i Turska.\nU Ministarstvu bezbjednosti BiH kažu za "Nezavisne" da je prošle godine u BiH zbog vremenskih uslova smanjen broj ulazaka ilegalnih migranata, a da se trenutno u prihvatnim centrima nalazi oko 5.500 osoba.\n"Fokus će biti na efikasnijoj kontroli granice i sprečavanju ulazaka ilegalnih migranata u BiH, jačanju kapaciteta Granične policije BiH i Službe za poslove sa strancima BiH, a najavljeni su i razgovori sa ministrima unutrašnjih poslova susjednih država o zajedničkom rješavanju ovog problema", kažu u ovom ministarstvu.\nPodsjetili su da je ministar bezbjednosti Fahrudin Radončić najavio novi pristup u upravljanju ilegalnim migracijama u BiH.\n"Posebno je naglasio da briga o migrantima ne može biti problem samo Ministarstva sigurnosti BiH, već svih institucija i nivoa vlasti u BiH", rečeno nam je u tom ministarstvu.\n139.000 ilegalnih ulazaka na području Šengena\n24.000 na zapadnim granicama\n14.000 na istočnim granicama\n82.000 na području istočnog Mediterana i Balkana\nTAGOVI: Drustvo Migranti


MUP: Službene legitimacije izradio Zavod za izradu novčanica, ministar ih potpisuje već 20 godina\n► MUP: Službene legitimacije izradio Zavod za izradu novčanica, ministar ih\nDržavni sekretar Ministarstva unutrašnjih poslova (MUP) Milosav Miličković odbacio je večeras kao "laži" tvrdnje lidera Dveri Boška Obradovića u vezi sa novim legitimacijama pripadnika MUP-a, navodeći da je te isprave izradio Zavod za izradu novčanica i kovanog novca i da ih "više od 20 godina" potpisuje resorni ministar.\nMiličković je u pisanoj izjavi naveo da praksu potpisivanja legitimacija nije uveo aktuelni ministar Nebojša Stefanović, "niti je on išta menjao od ranije utvrđenih pravila u vezi sa službenom legitimacijom".\n"Osim što služi za identifikaciju i dokazivanje svojstva policijskog službenika, nova legitimacija može da se koristi i za pristup informacionom sistemu MUP-a i njegovim korišćenjem, za digitalno potpisivanje dokumenata, šifrovanje službenih dokumenata, fizički pristup objektima i oblastima kada je potreban veći nivo zaštite i kada je potrebna identifikacija", naveo je Miličković a preneo MUP.\nDodao je da sadašnja službena legitimacija ide "i korak ispred vremena imajući u vidu da poseduje određene elektronske elemente koji će tek biti pušteni u funkciju".\n"Kao takva predstavlja jedinstven tehnološki proizvod najvišeg stepena sigurnosti, koji prati i strateške pravce razvoja Ministarstva unutrašnjih poslova", naveo je državni sekretar.\nPredsednik pokreta Dveri Boško Obradović ocenio je ranije danas da su nove službene legitimacije osoblja Ministarstva untrašnjih poslova Srbije "katastrofalne" i rekao da "ne postoji informacija da li je uopšte raspisan tender za njihovu izradu".\n"Posebno privlači pažnju da je na legitimaciji potpis Nebojša Stefanovića i to bez doktorske titule, taj deo mu je najbolji potez", rekao je Obradović novinarima u holu Skupštini Srbije, upitavši šta će uopšte potpis ministra na legitimaciji.\n"Znači li to da će kad Stefanović ode s mesta ministra, morati da se rade nove legitimacije", upitao je Obradović.


FSB sprečio sabotažu na Krimu (video) - Sputnjik Srbija\nFSB sprečio sabotažu na Krimu (video)\n09:31 15.08.2017 (osveženo 13:37 07.08.2019) Preuzmite kraći link\nFederalna služba bezbednosti (FSB) Rusije uhapsila je agenta ukrajinske službe bezbednosti koji je pripremao seriju diverzantskih operacija na poluostrvu Krim.\nKako se navodi, reč je o Genadiju Limešku koji vodi poreklo iz Harkovske oblasti, a bio je i u redovima jedinice ukrajinske vojske koja je učestvovala u takozvanim antiterorističkim operacijama u Donbasu.\nFSB osujetila terorističke napade u Moskvi, uhapšen izaslanik DAEŠ-a (video)\nLimeško je nameravao da minira električni stub na relaciji Sudak–Novi Svet, da podmetne požar u šumi u blizini Sudake i da izazove odron na magistrali Sudak–Novi Svet.\nPored toga, on je nameravao da podmetne požar i u jednoj od zgrada za komunalne usluge u mestu Ribačje.\nPrema saopštenju FSB, Limeško je uhvaćen prilikom pokušaja da minira stub, a kod njega su pronađene dve eksplozivne naprave na bazi trotila, kao i detonator.\nProtiv njega je pokrenut postupak, a u toku je istraga kako bi se utvrdilo da li je delovao samostalno ili je u pitanju čitava grupa diverzanata.\ndiverzija, hapšenje, FSB, Ukrajina


BTC $50.764 -0,31%\nETH $4.333 -0,68%\nBNB $577 -2,62%\nSOL $191 -2,60%\nXRP $0,82 -2,29%\nDOGE $0,18 -1,09%\nBitkoin (BTC) bi trebalo da zameni trenutne globalne sisteme plaćanja tokom sledeće dekade, zaključio je novi izveštaj softverskog startapa DataLight 2. aprila.\nU izveštaju o transakcijama na bitkoin mreži u odnosu na mreže Visa, MasterCard i PayPal-a, kompanija je predvidela da ukoliko trenutna stopa rasta bitkoin mreže nastavi, bitkoin će nadmašiti svoje konkurente.\n“Za samo deset godina, bitkoin je uspeo da postane rival vodećim platnim sistemima u industriji. Razvoj bitkoina raste eksponencijalno”. Dalje se nastavlja:\n“Ukoliko se stopa rasta nastavlja, za deset godina bitkoin će prestići sve rivale.”\nPretpostavka se zasniva na sve većem broju nodova, manjim naknadama i prosečnoj veličini transakcije, među ostalim tehničkim faktorima.\nBitkoin ima oko 10.000 aktivnih nodova, u poređenju sa 119 centra podataka koje Visa poseduje, dok je taj broj 98 za MasterCard, a 51 za PayPal.\nIstovremeno, bitkoin ima manje korisnika, što je normalno s obzirom da se bitkoin nalazi na tržištu tek deset godina, dok su se Visa i MasterCard prvi put pojavili pedesetih godina prošlog veka, nakon čega sledi PayPal koji se pojavio 1998.\nTrenutno ima oko 25 miliona bitkoin novčanika, dok je broj Visa i MasterCard debitnih i kreditnih kartica dostigao broj od 5,3 milijardi, navodi se u izveštaju.\nPrema DataLight međutim, ovo je znak progresa. U bliskoj budućnosti, napredak bitkoina učiniće ga atraktivnijim za prosečnog potrošača.\nDok kriptovalute mogu da odrade samo sedam transakcija u sekundi u poređenju sa 65.000 transakcija Visa sistema, rešenja za skalabilnost - poput Lightning Network - imaju dosta vremena da poboljšaju primenu bitkoina, piše DataLight.\nTrenutno je bitkoinov sistem plaćanja dosta bolji u odnosu na konvencionalne metode međunarodnih plaćanja i elektronskih transfera”, ističe se u izveštaju. Dalje se navodi da:\n“Tehničko poboljšanje mreže bitkoina će ga gotovo sigurno učiniti glavnim svetskim platnim sistemom. Zato tržište iz 2018. označava samo privremeni pad pre eksponencijalnog rasta i novih maksimalnih vrednosnih.\nKao što je Cointelegraph izvestio, prošlog meseca istraživački izvori označili su smanjivanje nagrada rudarenja (koje će se desiti u toku naredne godine) kao presudni trenutak za entuzijazam oko bitkoina. Njegova cena bi mogla da reaguje na ovaj događaj godinu dana unapred, s tim da neki misle da će se to desiti u junu.\nU međuvremenu, desetogodišnji vremenski okvir nalazi se i u izjavi izvršnog direktora Tvitera Džek Dorseja, koji je u februaru ponovio svoje mišljenje da će bitkoin postati vodeća globalna internet valuta do 2028.\nMasterCard, VISA klasifikuju Kripto i ICO kao "visoko rizične", povećavaju monitoring\nDirektor Pantera Capital-a: Cena kripta na tržištima bi se mogla uvećati i do deset puta do 2020.


LG predstavlja najveći 3D Smart televizor sa naprednom UD tehnologijom LG predstavlja najveći 3D Smart televizor sa naprednom UD tehnologijom – Personal magazin\nLG predstavlja najveći 3D Smart televizor sa naprednom UD tehnologijom\nKompanija LG Electronics (LG) će predstaviti najveći 3D UD (Ultra Definition) televizor na svetu na predstojećem Sajmu potrošačke elektronike (CES) u Las Vegasu. Kombinujući 3D tehnologiju i Smart funkcije sa…\nKompanija LG Electronics (LG) će predstaviti najveći 3D UD (Ultra Definition) televizor na svetu na predstojećem Sajmu potrošačke elektronike (CES) u Las Vegasu. Kombinujući 3D tehnologiju i Smart funkcije sa naprednom UD tehnologijom, najnoviji LG televizor sa dijagonalom od 84 inča uvešće novu dimenziju kada je u pitanju reprodukovanje 3D sadržaja.\n„Veliko nam je zadovoljstvo što možemo da predstavimo najveći 3D televizor koji koristi jedinstvenu UD tehnologiju“, izjavio je Havis Kwon, predsednik i izvršni direktor kompanije LG Electronics Home Entertainment. „Kroz spajanje 3D, Smart i UV tehnologije želimo da svim posetiocima CES-a pokažemo da ćemo i u 2012. godini biti vodeći brend koji će svojim inovativnim pristupom ispuniti očekivanja svih svojih korisnika širom sveta.“\nLG 3D UD televizor poseduje impresivni kvalitet slike zahvaljujući ekranu rezolucije 3840×2160 piksela, koja je četiri puta veća od rezolucije svih postojećih Full HD televizora. Uz minimalistički i elegantni dizajn, LG 3D UD televizor proizvodi najuverljivije 3D iskustvo koje se može doživeti van bioskopskih sala. Pored toga, funkcija kontrole dubine 3D slike (3D Depth Control) omogućava korisnicima da samostalno podešavaju 3D efekte, dok funkcija zumiranja 3D zvuka (3D Sound Zooming) obezbeđuje kvalitet zvuka kao na najboljim kućnim bioskopima.\nKorisnici imaju pristup i LG Smart TV ekosistemu, koji sadrži preko 1200 aplikacija. Ovaj servis čini dostupnim veliki broj različitog sadržaja, uključujući i 3D zonu, gde se mogu pronaći najnovija 3D filmska ostvarenja. Ovaj model takođe poseduje i sistem konvertorovanja 2D u 3D sliku. Uz LG 3D UD televizor dolazi i novi Magic Remote daljinski upravljač, sa dodatnim funkcijama, kao što su Voice Recognition, Wheel, Magic Gesture i Pointing, koje pružaju potpuno novo korisničko iskustvo.\nLG predstavlja najveći 3D Smart televizor sa naprednom UD tehnologijom was last modified: January 4th, 2012 by Redakcija\n3D Smart televizorLGLG ElectronicsUltra Definition\nAakash – najjeftiniji tablet računar na svetu\n38 miliona Novogodišnjih poruka u Vip mreži


Oko 60.000 ljudi u više zemalja primilo je eksperimentalne kineske vakcine protiv COVID-19 u okviru četiri kliničke probe, rekao je u Pekingu visoki državni zvaničnik, navodeći da nijedna testirana osoba nije imala neželjene posledice.\nKina gde se novi koronavirus pojavio krajem prošle godine uspela je takoreći da iskoreni epidemiju na svojoj teritoriji. Ona je među zemljama čija istraživanja o potencijalnoj vakcinu su najviše napredovala.\n“Napreduju kliničke probe faze tri za četiri (kineske) vakcine”, rekao je novinarima zvaničnik Ministarstva nauke i tehnologije Tijan Baoguo, i da je oko “60.000 volontera primilo jednu od tih eksperimentalnih vakcina” protiv COVID-19.\n“Nikakav ozbiljan neželjeni efekat nije primećen”, rekao je on.\nViše kineskih proizvođača se priprema da proizvodi vakcinu protiv COVID-19, kao što sufirme Sinovak i Sinofarm. Ta dva farmaceutska giganta moraju da se okrenu ka inostranstvu da obave testove, posebno Brazilu, Indoneziji i Turskoj.\nU Kini gde se samo šačica novih slučajeva zaraze beleži dnevno, nema više uslova za sprovođenje kliničkih testova faze tri, rekao je Tijan.\nNijedna vakcina u svetu nije još dobila odobrenje za komercijalnu distribuciju na veliko. Međutim kineske vlasti dale su zeleno svetlo za upotrebu nekih od njihovih vakcina u hitnim slučajevima.\nKina smatra da će biti spremna do kraja godine da proizvede 610 miliona doza godišnje od više vakcina protiv COVID-19. Ta godišnja proizvodnja treba da se poveća na preko milijardu doza od 2021. godine.


BalkanMagazin :: EU će tražiti da Srbija prizna Kosovo?\nEU će tražiti da Srbija prizna Kosovo?\nsreda, 23. oktobar 2019 08:09\n(sreda 23. oktobar, pregled najvažnijih tema na naslovnim stranama u srpskoj štampi)\nBeograd, 22.10.2019- Centar za tehnološko preduzetništvo – ICT Hub organizovao je „Corporate Innovation Conference“, najveći događaj u regionu posvećen korporativnim inovacijama\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić ne isklučuje mogućnost da će nam EU tražiti priznanje Kosova, ali apsolutno isključuje mogućnost da će Beograd priznati Kosovo u aktuelnim granicama. Navodno, predsednik SAD poručio je Vučiću preko izasalanika Ričarda Grenela da zahteva da priznamo Kosovo. Ako ne možemo da postignemo kompromis sa Prištinom, što je uslov za napredak na putu ka EU, onda, kaže Vučić, ostaje „u se i u svoje kljuse”. Nije lako ući u EU, ali je moguće, poručio je novi izvestilac Evropskog parlamenta za Srbiju Vladimir Bilčik.Vučić je istakao da su u Beogradu potpisana dva važna sporazuma u prisustvu ministra privrede i energetike Nemačke Petera Altmajera, koji donose investicije u vrednosti od 300 miliona evra. Srbija nudi bolje uslove Folksvagenu za investiciju nego sve druge zemlje zajedno, poručio je Vučić. Zvezda i Partizan su za pet godina od države dobili blizu 4,5 milijardi dinara.\nTramp zahteva da priznamo Kosovo, a moguće i EU\n“Evropska unija još nije postavljala nikakve uslove Srbiji, ali sam od Amerikanaca čuo da se to možda promenilo..Ne mogu da isključim da će nam tražiti priznanje. Ali apsolutno isključujem mogućnost da će Beograd priznati Kosovo u aktuelnim granicama”, citira Kurir predsednika Srbije Aleksandra Vučića.\nMerkelova mi je otvoreno rekla: “Mi, Aleksandre, ne možemo da prihvatimo podele, razgraničenja, novo utvrđivanje granica”, rekao je Vučić.\nTaj tabloid izjavu predsednika plasira pod naslovom: “Najveći pritisak do sada: EU će tražiti da priznamo Kosovo”.\nBlic eksluzivno otkriva šta je tačno predsednik SAD poručio Vučiću preko izasalanika Ričarda Grenela: Tramp zahteva da priznamo Kosovo.\nAmerički predsednik postavio je kao glavni uslov u daljim pregovorima da Srbija prizna Kosovo, i upravo su to teške poruke koje je pre dve nedelje Ričard Grenel preneo Vučiću.\nVučiću rečeno i da će Amerika tražiti od EU da nas što više pritisne.\nNemačke investicije menjaju sliku Srbije\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić istakao je da su u Beogradu juče potpisana dva važna sporazuma u prisustvu ministra privrede i energetike Nemačke Petera Altmajera, koji donose značajne investicije u vrednosti od 300 miliona evra, prenosi Politika.\n„Ministru Kneževiću sam rekao da je ovo što je potpisao najvažniji papir na koji je stavio svoj potpis. Ugovorom sa kompanijom Brose predviđeno je da ta kompanija otvori prelepu fabriku u Pančevu, u kojoj će biti zaposleno više od 1.000 ljudi, od kojih 400 visoko obrazovanih”.\nAltmajer je naglasio da se Srbija danas daleko više uvažava, zahvaljujući reformskim naporima predsednika i Vlade, kao i da Srbija može da računa na podršku Berlina na putu ka EU, kao i na polju jače privredne saradnje.\nNemci “bude” Pančevo, piše u Novostima pod naslovom: “Posao za 1.100 radnika,plata čak 1.700 evra”.\nSrbija može da ponudi bolje uslove Folksvagenu za investiciju nego sve druge zemlje zajedno, poručio je predsednik Srbije Aleksandar Vučić i dodao da će naša zemlja nastaviti da se bori za gradnju te fabrike, prenosi Politika.\n„Rekao sam to unapred – sve što ponudite, mi ćemo mnogo više”, rekao je Vučić na zajedničkoj pres konferenciji sa Altmajerom, i istakao je Srbija već ponudila u novcu maksimalno predviđenu državnu pomoć od 258,5 miliona evra.\n„Daćemo sve od sebe, a na ljudima iz Folksvagena je da odluče. Mi se nikada ne predajemo. Borićemo se”, poručio je Vučić.\nOdlaganje izgradnje Folksvagenove fabrike probudilo mnoge nade, piše u Danasu pod naslovom: “Bugari Nemcima daju 260 miliona, Vučić nudi više”.\n“Nagrabusio je koliko ću da ga gnjavim oko Folksvagena”, rekao je Vučić govoreći o sastanku sa nemačkim ministrom ekonomije.\nTurska je i dalje favorit, članice EU imaju prednost nad Srbijom, smatraju stručnjaci.\nErdogan je ponudio da u zamenu za fabriku od Folsvagena kupi 100.000 automobila.\nNemci zbog rata u Siriji odustali od gradnje pogona Folksvagena u Turskoj. Za novu lokaciju u najužoj konkurenciji su Srbija, Bugarska i Rumunija, a posao pokušavaju da dobiju i Hrvati, piše u Informeru.\nBlic objavljuje pet razloga zbog kojih bi “Folksvagen” došao u Srbiju: subvencije, obučena i relativno jeftina radna snaga, položaj i saobraćajna infrastruktura, dobro razvijena mreža kooperanata, brojne nemačke investicije.\n“Nije sve do nas, pa ni to sa Prištinom”\nNije sve do nas, pa čak i to sa Prištinom, rekao je predsednik Srbije Aleksandar Vučić i ističe da to pokazuje odluka EU da ne da zeleno svetlo Makedoniji i Albaniji, prenosi Politika.\nAko ne možemo da postignemo kompromis sa Prištinom, što je uslov za napredak na putu ka EU, onda, kaže Vučić, ostaje „u se i u svoje kljuse”.\nVučić je podsetio da je prognozirao da Brisel neće dati zeleno svetlo Tirani i Skoplju, i da mu makedonski premijer Zoran Zaev nije verovao kada mu je to najavio u Novom Sadu.\n„Za nas je najvažnije da razumemo da možemo sami da promenimo svoju zemlju i sebe i guramo ovako snažno napred. Kada sam to rekao pre 4 godine, ljudi su rekli 'vidi ovu budalu'...A mi smo uspeli svoju privredu da podignemo i možemo još”, naglasio je on.\nNemački ministar privrede i energetike Peter Altmajer je rekao da je Berlin razočaran odlukom da se ne otvore pregovori sa Severnom Makedonijom i Albanijom, ali da u Nemačkoj smatraju da su ti problemi rešivi i da treba da se osigura da čitav Balkan ima evropsku perspektivu.\nAltmajer nije direktno odgovorio na pitanje novinara da li će Kosovo biti uslov za članstvo Srbije u EU, ali je istakao da naša zemlja ima dobru poziciju, nekoliko težih problema, poput KiM, ali da je važno da se „ništa unapred ne određuje, već da se o tome razgovara”.\nNije lako ući u EU, ali je moguće\n“Znam kroz šta je Slovačka prošla da postane država članica i reformiše zemlju i zbog toga želim da poručim narodu Srbije da nije lako ući u EU, ali je moguće”, izjavio je juče novi izvestilac Evropskog parlamenta za Srbiju Vladimir Bilčik, prenosi Politika.\n“Prijatelj sam Srbije i srećan sam što sam preuzeo ovaj zadatak”, napisao je juče na tviteru, Bilčik.\nUrednik portal EWB za Danas o novom izvestiocu za Srbiju Evropskog parlamenta: “Bilčik će biti trezveniji od Mekalistera”.\nBrisel pritiska Vučića\nSramna ucena EU: Brisel pritiska Vučića da se odrekne Erdogana, objavljuje Srpski telegraf.\nPredsednik javno da osudi sramni tekst Ištvana Kaića\nRežimski mediji preneli su članak u kome se novinari nazivaju narkomanima i alkoholičarima, piše u Danasu pod naslovom: “Predsednik javno da osudi sramni tekst Ištvana Kaića”.\nUdruženje novinara Srbije (UNS) izrazilo je protest zbog uvreda u kolumni Ištvana Kaića pod naslovom „Narkomani i alkoholičari novinarstva“ upućenih novinarima N1, „Danasa“, NIN-a, Dojče velea i predsedniku NUNS-a i pozvalo na uzdržavanje od vređanja kao načina javne komunikacije.\nUNS ističe da uvrede upućene urednicima, novinarima, programskom direktoru i predsedniku novinarskog udruženja ne mogu biti zamena za kritiku zasnovanu na činjenicаma i dijalog o aktuelnim društvenim temama.\nBogatstvo moćnika na proveri od 1.januara\nKonačno Zakon o poreklu imovine, piše u Novostima pod naslovom: “Bogatstvo moćnika na proveri od 1.januara”.\nDokument će biti usvojen u Narodnoj Skupštini u drugoj polovini decembra.Na nelegalno stečen imetak porez 75 odsto I krivična odgovornost.Bilanse i poreske prijave “češljaće” 60 inspektora.\nSrbi u Bosanskom Petrovcu protiv preseljenja migranata\nNakon što su gradske vlasti Bihaća otkazale dalju pomoć migrantima smeštenim po kampovima u tok gradu, a nadležni u Unsko-sanskom kantonu zatražili od instutucija u Sarajevu da nađu drugu opštinu za njihovo preseljenje, srpski predstavnici u Bosanskom Petrovcu odbacili su mogućnost da ta povratnička opština postane novi dom za izbeglice, objavljuje Politika.\nSrpski član Predsedništva BiH Milorad Dodik izjavio je da Republika Srpska neće prihvatiti da migranti iz Bihaća budu izmešteni u srpsko povratničko selo Medeno Polje kod Bosanskog Petrovca.\nDodik je dodao da Republika Srpska, po pitanju migranata, ima jasan stav i da neće dozvoliiti prihvatne centre na svojoj teritoriji.\nZvezda i Partizan za pet godina od države dobili blizu 4,5 milijardi dinara\nDržava je od 2014. godine, zaključno sa sezonom 2019-20, finansijski pomogla košarkaške i fudbalske klubove Crvena zvezda i Partizan u ukupnom iznosu više od 4,4 milijarde dinara, izjabvio je ministar finansija Siniša Mali, prenosi Politika.\nOn je naveo da razlog zbog kojeg je izneo ove podatke, nije da bi se klubovi svađali, već da građani Srbije imaju tačne podatke i brojke i da vide koliko država podržava oba kluba sa ciljem da budu još bolji, ostvare bolje rezultate i na pravi način predstavljaju Srbiju.\nStefanović nije muljao s oružjem. N1 i NIN ostaju bez para iz Amerike?\nAlo, kako navodi, ekskluzivno objavljuje poverljivi dokument zapadne službe, a plasira ga pod naslovom: „Stefanović nije muljao s oružjem. N1 i NIN ostaju bez para iz Amerike?“.\n„Naši podaci govore da Nebojša Stefanović nije učestvovao na bilo koji način u pomenutim transakcijama niti u bilo kojim drugim nelegalnim poslovima.Niti je ikada i na bilo koji način protežirao svog oca u poslovima s prometom oružja – navodi se u analizi zapadne agencije i dodaje: Predlažemo da Vlada SAD (ambasada SAD u Beogradu, Sofiji, Skoplju i Sarajevu) ozbiljno preispitaju finansiranje medija i portala koji prenose ovakva tendenciozna, zlonamerna i fabrikovana istraživanja i tekstove“.\nSrpska pravoslavna crkva-upozorenje\nSrpska pravoslavna crkva izdala je dramatično upozorenje: Patrijarhu rade o glavi, donosi Informer.\nInformativna služba SPC optužila je Danas i Blic za harangu protiv Crkve, donosi Danas.


Prikazivanje članaka po tagu projekat - Radio televizija Bor\nBOR - GIS udruženje Srbije nosilac je projekta „Sigurne staze i putanje kretanja učenika osnovnih i srednjih škola u Boru“, koji se realizuje u cilju povećanja bezbednosti dece i kvalitetnijeg i transparentnijeg pružanja javnih usluga građanima. Aktivnosti i očekivani rezultati ovog projekta, koji traje do sredine juna, predstavljeni su u hotelu Albo u Boru, a prvoj konferenciji su prisustvovali predstavnici gradske, školske i policijske uprave, kao i direktori borskih obrazovnih ustanova.\n„Projektom „Sigurne staze i putanje kretanja učenika osnovnih i srednjih škola u Boru“ želimo da povećamo bezbednost dece u gradskim i seoskim sredinama. Ono što smo uočili preko veb sajta Agencije za bezbednost saobraćaja je da postoji broj saobraćajnih nezgoda u kojima ginu i deca. Želimo da taj broj smanjimo pogotovo što je strategijom Vlade RS zacrtano da nijedno dete nesme da strada do 2020. godine. Ovo pravilo u nekim nordijskim zemljama važi za svakog građanina. Mi želimo da napravimo jedan digitalni model kretanja učenika, što u praksi znači da ćemo napraviti trasu kojom bi trebalo da se kreću a da su pritom najsigurniji i najbezbedniji“, rekao je Miodrag Bogunović, menadžer projekta.\nCilj projekta je da se ispitaju uzroci nezgoda, kreiraju grafičke i veb mape odnosno digitalni modeli sigurnih staza i putanja kretanja učenika i ustanove kritične lokacije. Na taj način unaprediće se i poboljšati bezbednost đaka kao najugroženijih učesnika u saobraćaju, upravo iz razloga što se većina obrazovnih ustanova nalazi se u blizini prometnih saobraćajnica.\n„To pokazuje da su oni ugroženiji jer se nalaze u blizini glavnih saobraćajnica i da treba da povedu više pažnje o svojoj bezbednosti i sigurnosti. Mi putem Geografskog informacionog sistema GIS želimo da omogućimo da se ta bezbednost vidi i na web sajtovima grada, republičkom sajtu otvorenih podataka, jer ovaj projekat omogućava da koristimo podatke koji su besplatni za građane i dodamo neku novu vrednost tim podacima. Kada to sve ukrstimo, dobićemo digitalni model, odnosno sigurne staze kretanja učenika u gradu Boru“, dodao je Miodrag Bogunović, menadžer projekta.\nOvaj projekat podržan je programom Ujedinjenih nacija za razvoj „Otvoreni podaci –otvorene mogućnosti“, pa bi osim podataka dobijenih istraživanjem i rezultati bili javno predstavljeni i svima dostupni na internet portalu grada Bora.\nU Boljevcu završen još jedan prekogranični projekat namenjen zaštiti od šumskih požara\nBOLJEVAC - "Šumski vatrogasci", jedan je od tri projekta koji je opština Boljevac tokom prethodne godine realizovala sa partnerima iz Bugarske u okviru Programa prekogranične saradnje. Cilj projekta je zaštita od šumskih požara i njihova uspešna prevencija na širem području sa jedne i druge strane granice, a partnerske opštine, Boljevac i Kula su dobile savremenu opremu i vatrogasna vozila. Vrednost projekta za obe opštine iznosi blizu 600 hiljada evra, koje je iz predpristupnih fondova obezbedila Evropska unija.\nMajdanpečki srednjoškolci u projektu „Mladi su zakon“\nMAJDANPEK - Neformalna udruženja mladih iz Majdanpeka „Vršnjački edukatori“ i „Različito isti“ privode kraju realizaciju projekata „U tuđim cipelama“ i „Čekajući demokratiju“. Brojne aktivnosti realizovane kroz radionice u Tehničkoj školi u Majdanpeku i Donjem Milanovcu, kao i u Predškolskoj ustanovi „Marija Munćan“, finansirane su kroz projekat „Mladi su zakon“ za Zaječarski i Borski okrug. U okviru poslednje radionice projekta „U tuđim cipelama“, održane u Tehničkoj školi, bilo je reči o svemu što može urgoziti bezbednost mladih, trafikingu, saobraćaju, kao i prekomernoj upotrebi moderne tehnologije. Udruženje mladih „Različito isti“ svoje aktivnosti baziralo je uglavnom na definisanje tolerancije.\nPrioritet smanjenje gubitaka na vodovodnoj mreži\nBOR - Smanjenje gubitaka na vodovodnoj mreži u narednom periodu biće jedan od glavnih zadataka borskog vodovoda. Oni se u protekloj godini prosečno iznosili između 55 i 60 odsto, što znači da, zbog dotrajalosti mreže, manje od polovine pijaće vode koja krene sa izvorišta stigne do korisnika.\nU borskom Vodovodu kažu da je u toku izrada projekta rekonstrukcije dvadeset kilometara vodovodne mreže, čijom realizacijom bi gubici bili smanjeni barem za petinu. Sredstva bi, kako se očekuje trebalo da budu obezbeđena od republičke Kancelarije za javna ulaganja, a projektom je predviđena i izgradnja treće visinske zone vodosnabdevanja i kompletna automatska regulacija sistema, čime bi se ostvarila značajna ušteda električne energije\nU toku je izrada još jednog kapitalnog projekta, koji podrazumeva razdvajanje gradske fekalne i atmosferske kanalizacije i izgradnju postrojenja za prečišćavanje otpadnih voda.


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Ekonomija :: Stimulisaće privrednike da otvaraju radna mjesta\n05. 03. 2021. 12:06 >> 12:07 2\nDAMJANOVIĆ U UNIPROMU\nStimulisaće privrednike da otvaraju radna mjesta\nNosilac liste za Evropski tim Nikšić Sanja Damjanović kazala je da ta lista planira podsticajne mjere olakšice kako bi stimulisali nikšićke privrednike da se razvijaju i da otvaraju nova radna mjesta za građane.\nDamjanović je posjetila kompaniju Uniprom I saopštila da je to preduzeće konkretan primjer uspješne saradnje lokalne vlasti i privrednika.\n“Naš cilj je da koristimo pametno naše prirodne resurse i da stimulišemo investitore da zapošljavaju naše građane. Mi smo svjesni da je u Nikšiću mnogo urađeno, ali takođe smo i svjesni trenutnih problema koji se tiču ekonomije, koji se tiču visoke stope nezaposlenosti i upravo zapošljavanje će biti centar programa Evropskog tima za Nikšić”, ponovila je Damjanović.\nPrema njenim riječima, Evropski tim za Nikšić će nakon što osvoji vlast 14. marta najveći dio svog vremena posvetiti smanjuju stope nezaposlenosti.\n“Ono što naš program nudi jeste niz konkretnih projekata instrumenata, ali takođe planiramo i podsticajne mjere olakšice kako bi stimulisali naše privrednike da se razvijaju i da otvaraju nova radna mjesta za naše građane. Takođe, želimo da podstaknemo svakog građanina koji želi da pokrene privatni biznis jer znamo da su mikro, mala i srednja preduzeća centralni dio moderne ekonomije”, naglasila je Damjanović.\nOna je pozovala građane da zajedno rade na formiranju podsticajnog ambijenta za kreiranje biznisa i investicije.\n“Nakon 14. marta kada pobijedimo radićemo zajedno i mijenjaćemo naš Nikšić nabolje”, zaključila je Damjanović.\nSanja Damjanović Lokalni izbori Nikšić


Gradonačelnik Šapca Nebojša Zelenović organizovao je prijem za predstavnike Društva srpsko-azerbejdžanskog prijateljstva. Na sastanku je bilo reči o privrednoj saradnji šabačke regije sa Azerbejdžanom, ali i jačanju o kulturnih, obrazovnih i naučnih veza izmežu dve zemlje.\nJedna od zemalja koje tokom poslednjih nekoliko godina neguje čvrste veze sa Srbijom je Azerbejdžan. Predstavnici Društva srpsko-azerbejdžanskog prijateljstva boravili su danas u Šapcu, gde su sa gradskim čelnicima razgovarali o uspostavljanju saradnje u najrazličitijim oblastima.\nPovezivanje investitora iz Kavskavskog rediona sa lokalnim samoupravama širom Srbije je ohrabrujući znak, smatra gradonačelnik Nebojša Zelenović. Šabac će sledeće nedelje predstaviti privredne potencijale predstavnicima zajedničke Privredne komore koja obuhvata preduzetnike iz drve države.\nSa potencijalima šabačke firme „Galeb grup“, predstavnike Društva srpsko azerbejdžanskog prijateljstva upoznala je direktorka Nataša Marković.\nIs dosadašnjeg iskustva, Azerbejdžanci su najviše zainteresovani za otvaranje zajedničkih firmi sa partnerima iz Srbije. Šansu za izvoz u Kavkaski region imaju poljoprivrednici, pre svega stočari, ali i predstavnici drugih privrednih grana, poput građevinarstva, jer ovaj sektor u Azerbejdžanu u poslednjih nekoliko godina doživljava pravu ekspanziju.


Nastupom Marčela završen Šabački letnji festival - PressLider.rs\nNastupom Marčela završen Šabački letnji festival\n1. avgusta 2016. 7. oktobra 2016. 0 Comments festival, Hladno pivo, Marčelo, Ničim izazvan, Šabac\nŠabac – Šabački letnji festival u protekla tri dana privukao je više od 20 000 posetilaca. Zahvaljujući novom konceptu i izboru bendova, MTV – ovogodišnji organizator ŠLF-a, doneo je novu energiju u grad na Savi.\nHladno pivo na Šabačkom letnjem festivalu, foto: Stefan Đaković\nČast da svojim nastupom zatvori ovogodišnji ŠLF pripala je Mačelu i njegovom pratećem bendu Napeti Quintet. U svom, sada već prepoznatljivom teatarskom maniru, Marčelo je pružio izvanredan ugođaj izvodeći plejadu svojih pesama, među kojima su bile „Pegla“, „Muk“, „Mamica“, „Otkucaji“ i „Laž“. Za finiš su ostavili pesmu „Pozerište“, kao i svoj doprinos sećanju na Vladu Divljana, čiju su čuvenu pesmu „Patuljci“ izveli su u kombinaciji sa Marčelovom pesmom „Sunce“, prenosi sajt Kuća Dobrih Vesti.\nMarčelo na Šabačkom letnjem festivalu, foto: Stefan Đaković\n← Koncert Mine Matijašević u Ovčar Banji\nPorodilište u Užicu dobilo uređaj za neonatalni skrining sluha →


Đukanović: Svijetu više nego ikad potrebna mudrost i istrajnost Jevreja | Aktuelno\nNaslovna CRNA GORA Đukanović: Svijetu više nego ikad potrebna mudrost i istrajnost Jevreja\nĐukanović: Svijetu više nego ikad potrebna mudrost i istrajnost Jevreja\nPredsjednik Crne Gore Milo Đukanović uputio je danas čestitku povodom velikog jevrejskog praznika – Pesaha, predsjedniku Jevrejske zajednice Crne Gore Đorđu Raičeviću i svim njenim pripadnicima, uz najbolje želje za dobro zdravlje, ličnu i porodičnu sreću.\nKako je saopšteno iz kabineta predsjednika, Đukanović je istakao da Pesah ove godine dočekujemo u uslovima do sada nezabilježenog globalnog izazova – pandemije koronavirusa, s kojim je suočena i naša zemlja.\n“U uslovima kada je prioritet države, cijelog društva i svakog pojedinca očuvanje zdravlja ljudi, pored savremenih medicinskih dostignuća, svijetu je više nego ikada potrebna višemilenijumska mudrost i istrajnost jevrejskog naroda koji je kroz svoju dugu istoriju hrabro odolio svim pošastima”, naveo je predsjednik.\nDodoa je da, ponosni na svoju slavnu istoriju, na očuvanje multietničnosti i multikonfesionalnosti i u najtežim vremenima, mi u Crnoj Gori Jevrejsku zajednicu smatramo dodatnom vrijednošću savremenog crnogorskog društva i svojevrsnim simbolom njegovog napretka.\n“Ona je dio svih naših uspjeha na putu evropskih i evroatlanskih integracija, i ukupnog ekonomskog i demokratskog razvoja zemlje. Uvjeren da će zajedništvo po kojem je Crna Gora prepoznatljiva doći do punog izražaja i u otklanjanju posljedica pandemije, još jednom vam čestitam praznik, sa željom da ga proslavite u dobrom zdravlju, u miru i blagostanju”, poručio je Đukanović.


Mondo\t01.04.2019 12:26\nPredstavnici parlamentarne opozicije večeras su, na sedmom protestu pod sloganom "Odupri se – 97000", potpisali Sporazum o budućnosti kojim se, između ostalog, traže ostavke čelnih ljudi u državi i formiranje tehničke vlade.\nSporazum su, pred više hiljada ljudi okupljenih na podgoričkom Trgu nezavisnosti, potpisali poslanici Demokratskog fronta, Demokrata, Socijaldemokratske partije, Socijalističke narodne partije, Demosa, kao i nezavisni poslanici.\nPredstavnik pokreta Odupri se Slaviša Grubiša kazao je da Sporazumom zahtevaju ostavku predsednika države Mila Đukanovića, premijera Duška Markovića, čelnika tužilaštva Ivice Stankovića i Milovoja Katnića, direktora Agencije za sprječavanje korupcije Sretena Radonjica, kao i rukovodstva Radio Televizije Crne Gore.\n"Predstavnici građana, zajedno sa poslanicima, obavezujemo se na zajedničku borbu za smenu vlasti", kaže se u sporazumu.\nOsnovni predmet sporazuma su uslovi za održavanje fer i slobodnih izbora.\nPotpisnici sporazuma obavezali su se da neće učestovati ni na jednim izborima koji budu održani pre ispunjenja zahteva.Hodžić je kazao da su poslanici stali uz narod.\nKako je naveo, nakon sto je postignut sporazum na državnom nivou, traže i da opozicija na lokalnom nivou očuva jedinstvo.\n"Tražimo da se ne ulazi u koalicije ili bilo koje aranžmane sa DPS-om koji bi mogli da ugroze ove procese. Tražimo da se aktivnije svi uključe u proces promena, jer svakodnevno treba da postoje akcije građanske neposlušnosti, jer protesti i šetnje nisu dovoljni“, poručio je Hodžić


Hasbro power rangers beast morphers mac | ePonuda.com\nHasbro power rangers beast morphers mac cene\n- Tip Oružje Uzrast 5 Karakteristike Zamisli da se boriš sa lošim momcima kao Crveni rendžer sa mačem inspirisanim njegovom gepard snagom Oštrica gepard izgleda kao da je spremna za akciju, s hladnom.\nTip Oružje Uzrast 5 Karakteristike Zamisli da se boriš sa lošim momcima kao Crveni rendžer sa mačem inspirisanim njegovom gepard snagom Oštrica gepard izgleda kao da je spremna za akciju, s hladnom\nEPonuda nije internet prodavnica već Vam omogućava da brzo i lako nađete Hasbro power rangers beast morphers mac po najjeftinijoj ceni. Naš cilj je da kupci budu što bolje informisani o ponudi Hasbro power rangers beast morphers mac na tržištu Srbije. Vrlo lako nalazite željeni proizvod za kategoriju Igračke cene, ne morate da lutate od sajta do sajta za Hasbro Igračke, sve Vam je na jednom mestu. Naši operateri svakodnevno ažuriraju cene ali je potrebno da proverite cenu i dostupnost za Hasbro power rangers beast morphers mac sa PRODAVCEM. EPonuda ne može da garantuje potpunu tačnost specifikacije i slika za Hasbro power rangers beast morphers mac. Pre kupovine, podatke za Hasbro power rangers beast morphers mac proverite na sajtu PROIZVOĐAČA.


Fabrika "Hutchinson" u Rumi počinje proizvodnju u januaru 2016. godine - Edukaplus\nFabrika „Hutchinson“ u Rumi počinje proizvodnju u januaru 2016. godine\nPredsednik Opštine Ruma Slađan Mančić i jedan od direktora francuske kompanije „Hutchinson“ Olivije Rejmond Andre Šato potpisali su juče ugovor o prenosu svojine nad građevinskim zemljištem, u industrijskoj zoni „Zapad“, u korist investitora, javlja zvanični sajt opštine.\nOpština Ruma će investitoru iz Francuske ustupiti 7,8 hektara zemljišta na kome će „Hutchinson“ izgraditi proizvodni pogod od blizu 6.000 kvadratnih metara. Zemljište se daje besplatno na osnovu prethodno urađenog Elaborata o opravdanosti ustupanja građevinskog zemljišta.\n„Hutchinson“ će u Rumi proizvoditi gumena creva za rashladne uređaje na automobilima i njima će snabdevati renomirane proizvođače poput „Mercedesa“, „Fiata“, „Suzukija“ i „Renoa“. U ovoj fabrici delova za autoindustriju posao će dobiti 200 nezaposlenih stanovnika iz Opštine Ruma.\n– Radovi na fabrici su već počeli i vrlo brzo Ruma će dobiti 200 novih radnih mesta. Uglavnom su to obrazovni profili sa srednjom i osnovnom stručnom spremom, kojih u Rumi, prema evidenciji Nacionalne službe za zapošljavanje i ima najviše. Kako me je obavestio gospodin Šato prva zapošljavanja kreću već krajem ovog meseca, što je za građane naše opštine od izuzetnog značaja. Ovom investicijom nastaviće se trend smanjivanja broja nezaposlenih, što je, kako sam to već nekoliko puta ponovio, prioritet lokalne samouprave – izjavio je predsednik Opštine Ruma Slađan Mančić.\nPrvi čovek Opštine Ruma je istakao i da su stigle bankarske garancije, na čemu je lokalna samouprava insistirala u, kako kaže, „tvrdim“ pregovorima sa francuskim investitorom. Bankarska garancija iznosi 40,5 miliona dinara.\nZavršetak radova na izgradnji fabrike je planiran za septembar, dok bi proizvodnja počela u januaru naredne godine. Olivije Rejmond Andre Šato je napomenuo da su kapaciteti u fabrikama u Poljskoj (pet fabrika sa više hiljada zaposlenih) popunjeni i da se „Hutchinson“ zbog sjajnog geostrateškog položaja naše zemlje, odlučio da ovde proširi svoju proizvodnju.\n– „Hutchinson“ dolazi u Srbiji da bi ovde dugoročno poslovao. Mi ćemo izvoziti u Mađarsku, Nemačku, Italiju, Rusiju, snabdevati „Fiat“ u Srbiji. Procenili smo da je Srbija idealno mesto za ulaganje, jer pored geostrateškog položaja ima i kvalitetnu i kvalifikovanu radnu snagu. Radnici će prvo proći obuku u našim fabrikama u Poljskoj, tako da će početak proizvodnje dočekati potpuno spremno. Opština Ruma je sa druge strane pokazala neverovatnu spremnost da mi otvorimo naš pogon upravo u vašem gradu. Pohvalno je što Opština Ruma nudi mnogo pogodnosti i olakšica investitorima i mi ćemo se potruditi da kroz drugu fazu ovde zapravo zaposlimo 329 radnika – poručio je Šato.\nVrednost investicije u Rumi je procenjena na oko 7,3 mil EUR. Proizvodni pogon u Rumi će biti jedna vrsta izloga, koji će na dostojan način reprezentovati francuskog proizvođača, tvrde u „Hutchinson“-u.


Leskovački Narodni muzej predstavljen u Beogradu kao primer dobre prakse - JuGmedia\nNa petoj po redu konferenciji „Vaspitavati kulturom“ u Beogradu, koja je održana 24. i 25. juna, na temu „Ka društvu u kom su vrednosti važne“, Narodni muzej u Leskovcu predstavljen kao primer dobre prakse koji treba slediti.\nLeskovački Narodni muzej predstavio se projektom Dečjeg muzejona, kao posebnog dečjeg kutka u muzeju u kome deca mogu na interesantan i kreativan način da saznaju o kulturnom nasleđu našeg kraja.\nZbog ovog, ali i zbog velikog broja edukativno-zabavnih radionica za decu koje ova ustanova organizuje, sa posebnim naglaskom na inkluzivne, Narodni muzej u Leskovcu je, na pomenutoj konferenciji, predstavljen kao primer dobre prakse koji treba slediti.\nRazgovalo se i o potrebi za saradnjom kulture i prosvete u prevazilaženju krize vrednosti u društvu, a kao primer dobre prakse u oblasti vaspitanja kulturom kroz kulturno nasleđe prikazane su aktivnosti muzeja u Leskovcu, Kikindi, Smederevu i Prokuplju.\nKonferecnija je održana u organizaciji Zavoda za proučavanje kulturnog razvitka, BAZAARTA, Centra za dramu i edukaciju u umetnosti CEDEU i Malog pozorišta „Duško Radović“.


Slovenačka vlada: Nikada nismo razmatali non-pejper\nTanjug 24. aprila 2021. 17:35\nLJUBLJANA – Vlada Slovenije saopštila je danas da nikada nije razmatrala takozvani non-pejper o rešavanju otvorenih pitanja na Zapadnom Balkanu, u kome se pominje mogućnost raspada Bosne i Herceogovine.\nSaopštenje predstavlja odgovor Vlade na pismo bivšeg reisu-l-uleme Mustafe Cerića, upućeno bivšem slovenackom predsedniku Milanu Kučanu, u kome on Sloveniji zamera da je „okrenula leđa“ Bosni i Hercegovini „u korist velikosrpske i velikohrvatske opsesije o njenoj podeli“.\n„Aktuelna vlada Republike Slovenije nije nikada razmatrala i uzimala u obzir takozvani non-pejper, koji se spominjao u vašim izveštajima proteklih dana“, navodi se u saopštenju vladine pres službe u Ljubljani, povodom, kako je navedeno, „spekulacija i izveštaja o takozvanom non-pejperu“.\n„Isto tako, ni Vlada, kao ni bilo koje vladino telo, nisu razmatrali, pripremali niti diskutovali o bilo kojem izveštaju iz 2011., kako to tvrdi gospodin Mustafa Cerić u pismu bivšem slovenačkom predsedniku Milanu Kučanu, kao ni o navodnom non-pejperu koji se odnosi na njega“, navodi se u saopštenju slovenačke vlade.\n„Ni Ministarstvo spoljnih poslova, kao ni bilo koje drugo ministarstvo aktuelne Vlade Republike Slovenije nisu bili uključeni u bilo koje aktivnosti te vrste“, navodi se u saopštenju.\nSlovenija, kako se ističe, zajedno sa ostalim akterima u regionu, u Evropskoj uniji i šire, preduzima sve napore da ubrza integraciju Zapadnog Balkana u evro-atlantske integracije, i čineći tako, uverena je da nijedan korak u tom pravcu ne bi trebalo da ugrozi mir i koegzistenciju u BiH i regionu Zapadnog Balkana u celini.