Borel: Potrebno ubrzati približavanje Zapadnog Balkana Evropskoj uniji | EurActiv Serbia\nU blogu, objavljenom 21. maja na sajtu Evropske službe za spoljne poslove, Borel je rekao da je njegova neformalna večera "sa liderima šest zemalja Zapadnog Balkana" u utorak bila "važna jer je region trenutno ponovo na raskršću po pitanju evropskih integracija".\n"Poslednjih meseci primetili smo frustraciju na njihovoj strani prema EU i povećanje nacionalističke retorike koja uglavnom doprionosi podelama. Diskusija je jasno pokazala da je proširenje gotovo egzistencijalna tema koja ujedinjuje region. Svi lideri (sa Zapadnog Balkana) rekli su da integraciju u EU stavljaju na vrh svojih agendi", naveo je Borel.\nPovodom neformalne večere sa predsednikom Crne Gore Milom Djukanovićem, premijerima Srbije, Kosova, Albanije i Severne Makedonije, Anom Brnabić, Aljbinom Kurtijem, Edijem Ramom i Zoranom Zaevom, i predsedavajućim Savetu ministara BiH Zoranom Tegeltjom, Borel je rekao da je želeo da "otvoreno i neformalno razmeni mišljenja sa liderima o njihovim zabrinutostima i predlozima za region i njegovu evropsku budućnost, kao i o više strateškom pristupu evropskoj spoljnoj politici".\nBorel je naveo da je potrebno "malo znanja o evropskoj istoriji da bi se razumelo zašto region ostaje podložan nestabilnosti, a njegov proces integracije u EU složen".\n"Ratovi 1990-ih ostavili su duboke rane koje su još daleko od zaceljenih, uprkos vremenu koje je prošlo od Dejtonskog sporazuma za Bosnu i Hercegovinu i prekida vatre između Srbije i kosovskih boraca za nezavisnost 1999. godine. Uz tu tešku istoriju, Rusija i Kina pokušavaju da povećaju svoj uticaj i da oslabe EU u regionu", kazao je visoki predstavnik EU za spoljnu politiku.\nDodao je da su situaciju nedavno pogoršale pandemija korona virusa i njene ekonomske i socijalne posledice, uprkos naporima EU i njenih država članica, koje su mobilizovale 3,3 milijarde evra da pomognu oporavak regiona.\nOn je rekao da je, imajući u vidu takav razvoj događaja, stavio Zapadni Balkan na dnevni red prethodnog Saveta EU za spoljne poslove i dodao da je to bio prvi put od 2018. godine da je na sastanku tog tela vođena takva diskusija.\n"Konkretno, Albanija i Severna Makedonija očekuju otvaranje pregovora o članstvu s EU u junu, a međuvladine konferencije očekuju i Srbija i Crna Gora. Liberalizacija viznog režima za Kosovo dugo kasni: ta zemlja je ispunila sve potrebne kriterijume i sada je potreban napredak po ovom pitanju. U potpunosti ću podržati viznu liberalizaciju za Kosovo. U junu ću posredovati u još jednoj rundi dijaloga Beograda i Prištine", rekao je Borel.\nBorel je podsetio na povezanost EU i regiona, navodeći da je Unija vodeći trgovinski partner svim zemljama zapadnog Balkana, sa gotovo 70 odsto ukupne trgovine regiona.


Udruženja: Nova faza gušenja medijskih sloboda i zastrašivanja novinara - Istinomer\nTim Istinomera 19. 9. 2017.\nU saopštenju nekoliko novinarskih udruženja navodi se da se za samo dva dana desilo nekoliko zabrinjavajućih događaja: portal Krik i njegov urednik Stevan Dojčinović izloženi su zastrašujućem napadu vladajućeg Pokreta socijalista i pojedinih medija zbog objavljivanja istraživačkih priloga o stanu ministra odbrane Aleksandra Vulina; pod političkim pritiskom ugašen je jedan od najznačajnijih lokalnih medija, nedeljnik Vranjske, a njen vlasnik i urednik Vukašin Obradović započeo je štrajk glađu; novinarke Antonela Riha, Nataša Mijušković i Jelena Obućina brutalna su meta današnjeg „Informera“, koji ih naziva „žutim RTS licemerkama“ i praktično poziva na obračun sa njima.\nIako na prvi pogled različiti, ovi događaji imaju nedvosmisleno jasan zajednički sadržilac, navodi se u saopštenju, a to je vlast koja je u obračun sa nepodobnim medijima i novinarima upregla sve državne institucije i sebi bliske medije, kao i nepostojanje adekvatne reakcije građana, domaćih i međunarodnih organizacija na konstantne pritiske na medijske slobode.\n„Novinarska i medijska udruženja pozivaju građane i organizacije civilnog društva da se u većoj meri uključe u borbu za medijske slobode i slobodu izražavanja, jer to svakako nije samo pitanje koje se tiče samo medijskih profesionalaca, već preduslov bilo kakvog demokratskog procesa i zaštite ljudskih prava“, stoji u saopštenju.\n„Pozivamo i međunarodne organizacije da prestanu da ignorišu veoma ozbiljne probleme koje novinari i mediji u Srbiji imaju, i aktivnije se uključe u zaštitu demokratskih vrednosti za koje se zalažu“, zaključuje se u saopštenju koje potpisuju Nezavisno udruženje novinara Srbije (NUNS), Nezavisno društvo novinara Vojvodine (NDNV), Asocijacija onlajn medija (AOM), čiji je član i Istinomer, zatim Asocijacije nezavisnih elektronskih medija (ANEM) i Asocijacija Lokal pres (LP).\nKRIK napadi na novinare RTS sloboda medija Vukašin Obradović


Ukinut policijski sat u FBiH - Zepce.Ba - Gradski informativni portal Žepča\nBiH :\tUkinut policijski sat u FBiH\nOvoj naredbi prethodila je Preporuka federalnog ministra unutrašnjih poslova Aljoše Čampare za uvođenjem zabrane kretanja, na zahtjev premijera FBiH Fadila Novalića, koja je poslana Jelki Milićević, ministrici, zamjenici premijera FBiH i zapovjednici FŠCZ-a i Fahrudinu Solaku, direktoru Federalne uprave civilne zaštite (FUCZ) i načelniku FŠCZ-a. Ukidanje policijskog sata preporučio je ministar unutrašnjih poslova Aljoša Čampara.\nPero Ćiro Pavlović, glasnogovornik Vlade i Štaba civilne zastite HNK, kazao je jutros na pres-konferenciji da je dobio informaciju da je Federalni štab Civilne zaštite danas donio naredbu prema kojoj se ukidaju karantena.\n"Federalni stožer donio odluku o ukidanju karantena. Prema informaciji koju ja imam, na jutros održanom Stožeru, donesena je ta odluka", kazao je Pavlović.\nViše iz kategorije: « Vlada FBiH stavila van snage sporne odluke o raspodjeli novca, 21 milion ide zdravstvu\tUblažene mjere zabrane kretanja za mlađe od 18 i starije od 65 godina »


BEOGRAD, Od izbijanja svjetske ekonomske krize 2008. do 2017. Srbija je dala dvije milijarde evra za regionalnu državnu pomoć, koja u dobroj mjeri obuhvata podsticaje za privlačenje investitora, pokazala je analiza CEVES objavljena u najnovijem broju Nove ekonomije.\nKako se ocjenjuje u analizi CEVES-a, ova podrška koju je Srbija pružala, po svemu sudeći bila je fokusirana na generisanje radnih mjesta, kroz podsticanje investicija u kojima je potreban veliki broj radnika relativno niže ili srednje kvalifikacije.\nKako se navodi, Uredba o uslovima i načinima privlačenja direktnih investicija određuje iznose subvencija u zavisnosti od broja zaposlenih, stepena razvijenosti lokacije, te veličine kapitalnih ulaganja. Njeni rezultati su u određenoj mjeri uspješni: prema podacima APR-a i procjenama CEVES-a, zaposlenost u firmama sa stranim vlasništvom je u periodu od 2010. do 2018. porasla za najmanje 70 hiljada osoba.\nAutori analize postavljaju pitanje u kojoj mjeri je nastavak ovakve strategije opravdan. Usredsređenost na broj radnih mjesta, rezultirao je, i privlačenjem u dobroj mjeri (ali ne isključivo) kompanija sa radno intenzivnim tehnologijama, niskom radnom produktivnošću, pa prema tome i niskim zaradama.\nKod značajnog dijela ovih investicija nije došlo ni do stvaranja značajnijih poslovnih veza sa domaćim dobavljačima, a zaposleni ostaju na relativno niskim nivoima obuke.\nUz to, usljed snažnog pada nezaposlenosti u posljednjim godinama, u pojedinim sredinama u Srbiji izazov sada je doći do relativno značajnijeg broja kvalifikovane radne snage potrebne za nove investicije.


Zloupotreba Švedske u konstrukciji antimigrantskih narativa - Vojvođanski istraživačko-analitički centar "VOICE"\n04. okt 2020. Fact-checking\nPreko sedam brda, i sedam mora, na dalekom, dalekom severu Evrope, gde vladaju duge zime i socijalno blagostanje, gde su ljudi visoki, izrazito bledi i plavi, nalazi se zemlja pod imenom Švedska. Ona je, kao i druge nordijske države koje je okružuju, postala primer nacije kakva se samo poželeti može i ka čijem društvenom uređenju treba svesrdno stremiti. Liberalni duh, otvorenost i multikulturalizam su samo neke od odlika koje krase ove demokratsku utopiju, koja će oberučke prihvatiti u svoje naručje svakog dobronamernog čoveka i ponuditi mu raznorazne uslove za profesionalno napredovanje i miran, idiličan život. U svrhu očuvanja ovakvog demokratsko-pastoralnog pejzaža, dužnost svih građana jeste da poštuju red i zakon, drže se opšteprihvaćenih društvenih normi i, na taj način, održavaju skandinavski ideal živim.\nMeđutim, kada bismo verovali „vestima“ koje neprestano preplavljuju antimigrantski onlajn prostor na digitalnim platformama, bajkovitu Švedsku već pet godina potresaju stravični nemiri, a njena socijaldemokratija je na kolenima. Razlog – naravno – ubačeni, strani element u vidu migranata koji od 2015. godine i početka izbegličke krize u ogromnim brojevima pristižu u ovu nordijsku zemlju. Prema navodima tih „nezavisnih“ medija, oni ne prezaju ni od čega kako bi agresivno nametnuli svoje običaje i način života. Ukoliko u tom poduhvatu naiđu na otpor lokalnog stanovništva, posežu za destrukcijom, rušenjem i paljenjem zajednica, kako bi iz njih proizašao novi društveni poredak s njima na čelu, a iz nekog razloga, u tome im pomažu vlast, policija i velike medijske korporacije, koji prikrivaju informacije o nasilnim aktima koje su isti ti migranti počinili.\nLiterarni, slobodniji pristup uvodnom delu ove analize za cilj ima da prikaže dominantnu narativnu liniju, apstrahovanu do nivoa bajke, koja se javlja u informacijama posvećenim posledicama izbegličke krize po Švedsku. Ova država, sudeći po antimigrantskim onlajn „vestima“ služi kao slikoviti primer, pouka i upozorenje građanima Srbije ukoliko „pokleknu“ pred promigrantskom politikom. Ona, ionako već mitologizovana u percepciji domaće populacije, dobija dodatnu konotaciju, jer „podli i zli migranti“, ne samo što ne prezaju, već su i dovoljno silni da „unište“ ovu savršenu državu, i samo je pitanje razmera ukoliko nešto slično počne da se dešava u Srbiji. S obzirom na to da se Švedska, u ovom medijskom kontekstu, gotovo neprestano javlja isključivo onda kada se govori o gnusnim delima i zločinima koje su migranti počinili, te kvazi-vesti istovremeno služe i kao opravdanje za potisnutu kulturološku netrpeljivost i mržnju prema drugome.\nMeđutim, neophodno je demitologizovati „Švedsku“, koja se, toliko daleko od očiju, našla još dalje od istine. Na početku tog dekonstruktivističkog procesa, potrebno je, pre svega, osvrnuti se na bezbednosno stanje u ovoj skandinavskoj zemlji. Prema portalu Srbin.info,ova nordijska država „gubi kontrolu“ nad situacijom unutar svojih granica, dok se u tekstu na sajtu Nezavisne navodi da je došao kraj „politici dobrodošlice migrantima“ usled „povećane stope kriminala, paljevina i napada“. Takođe, onlajn glasilo Logično prenosi zaključak predsednika SAD Donalda Trampa, koji je rekao da su imigracija i porast kriminala u Švedskoj povezani, kao i konstataciju da se se „sve veći broj ljudi počinje slagati s njim“.\nPrema podacima kojima raspolaže Nacionalni savet za prevenciju zločina u Švedskoj, činjenica je da je tokom prethodnih pet godina došlo do porasta broja nasilnih kriminalnih dela u državi. Ako se uzme u obzir da su ovo podaci državne agencije, koji se mogu pronaći na njihovoj zvaničnoj stranici, navodi na antimigrantskim portalima da vlast prikriva informacije o stvarnoj situaciji počinju, blago rečeno, da deluju prilično kontradiktorno. Naime, kada su u pitanju ubistva u kojima je bilo korišćeno vatreno oružje, 2011. godine je registrovano 17 slučajeva, dok je 2018. došlo do znatnog skoka i ta brojka je iznosila 45 zabeleženih ubistava. Takođe, u istoj godini su se dogodile čak 162 eksplozije, koje su, prema navodima policije, uglavnom bile korišćene kao sredstvo zastrašivanja između rivalskih bandi. Upravo je niz pucnjava i eksplozija pripisanih zavađenim grupama iz Švedske u Kopenhagenu, glavnom gradu Danske, bio, prema tekstu objavljenom na sajtu Sve o Srpskoj, razlog zatvaranja granica između ove države i Švedske, i to „prvi put od 1950-te godine“. Međutim, ta informacija nije tačna, jer je ponovo uvedena kontrola na granici, što je nešto što se relativno često primenjivalo od 2015. godine, kada su u pitanju ove dve zemlje.\nTakođe, jedan od glavnih razloga zbog kog je drastičnog porastao broj zabeleženih teških krivičnih dela jeste izmena načina na koji se ona definišu i registruju. Naime, zamenik šefa policije u gradu Malmeu Matias Sigfridson objasnio je za britanski „Gardijan“ da se delo vodi kao eksplozija čak i ako je neko uhvaćen u njenom organizovanju, dakle i onda ukoliko se u stvarnosti ne desi. Kada se te brojke tumače uz ovaj dodatni, i neophodni, kontekst, može da se iznese zaključak da je zapravo broj eksplozija u tom gradu, koji antimigrantski nastrojeni portali često koriste kao primer strahovitog žarišta, pao za 38 odsto u odnosu na 2017. godinu.\nZloupotreba nasilja nad ženama u antimigrantske svrhe\nKriminalni akt koji najčešće biva ekspolatisan u dezinformacijama i lažnim vestima koje plasiraju ksenofobične internetske stranice jeste nasilje nad ženama, odnosno, u svom najekstremnijem obliku – silovanje. Kroz njega može najjasnije, crno na belo, da se prikaže željena, unapred određena slika agresivnog, siledžijskog migranta koji napada bespomoćne žene. S obzirom na izražen patrijarhalan okvir vrednosti koji se koristi za tumačnje stvarnosti u Srbiji, ovakvi sadržaji, što se može zaključiti po komentarima na ove i slične vesti, za posledicu imaju i aktivaciju patriotskog i zaštitničkog osećanja kod muškaraca, koji će uraditi sve da bi odbranili svoje „nemoćne devojke, majke i sestre“, što je – ironično – zapravo samo jedna od manifestacija seksizma koji škodi položaju žena u našem, ali i društvima širom sveta. Portal Srbin.info je tako izvestio svoju publiku o migrantu koji je „iz čistog mira odlučio da upotrebi nasilje prema starijoj ženi, kako bi ona ustala sa sedišta“, dok je sajt Dnevna gazeta pisao o napadu „bande migranata koji prebijaju lokalnu devojku“, vest koju je, osim njih, preneo poznati američki desničarski portal Infowars, poznat po širenju lažnih vesti i teorija zavera, kao i ksenofobičnim stavovima svog osnivača – Aleksa Džounsa. Dalje, isti portal je preneo i rezultate „nezavisnog“ istraživanja koje je sproveo jedan švedski list, gde je jedan od glavnih zaključaka da su „migranti u Švedskoj počinili 98% grupnih silovanja“, dok je slučaj silovanja u Upsali, koji je navodno prenošen uživo na Fejsbuku, dospeo i do stranica Informera. Međutim, lenjost i nemar novinara Informera ogledaju se u tome što je pogrešno preneseno godište žrtve, koja je tada imala 19 godina, dok je u tekstu navedeno da je imala trideset i jednu, što samo pokazuje koliko se malo pažnje posvećuje tačnosti vesti koje se bave migrantima.\nStokholm (foto: Flickr)\nIpak, istina je da se broj prijavljenih slučajeva seksualnog napastvovanja i silovanja povećao tokom prethodne decenije, navodi se na zvaničnom sajtu Nacionalnog saveta za prevenciju zločina, što je tvrdnja koju potvrđuju i podaci prikupljeni kroz Anketu o kriminalu. Međutim, ono što je potrebno imati na umu kada se tumače ove brojke jeste da je 2013. godine promenjen način na koji se „seksualni prestup“ definiše u švedskom legalnom sistemu, to jest pravni okvir je postao širi, pa se – na primer – i plaćanje za seks smatra krivičnim delom tog tipa. Pored toga, u Švedskoj se krivična dela registruju drugačije – ukoliko žena prijavi da ju je muž silovao 12 puta u toku prethodne godine, svaki od tih slučajeva će biti zabeležen posebno, dok bi se u mnogim državama to računalo kao jedno, jedinstveno krivično delo. Usled ovih zakonskih promena, 2014. godine je broj prijavljenih slučajeva seksualnog napastvovanja je drastično porastao, ali je već naredne, godine koja se zvanično vodi kao početak izbegličke krize, pao za 11 odsto, dok je taj procenat bio manji za 12 kada je u pitanju krivično delo silovanja\nNeznanje u kombinaciji s iskonskim strahom od nepoznatog\nDakle, kada su u pitanju teški zločini koji se često dovode u vezu s migrantima, postoji mnogo propusta, namernih ili slučajnih, pogotovo onda kada je potrebno objasniti kontekst u kom se upotrebljavaju zvanične statistike i brojke. Međutim, ono što još očiglednije pokazuje nesklad između navoda medijskih tekstova i stvarnosti jeste činjenica da švedska policija ne prikuplja, niti objavljuje podatke o etničkoj pozadini počinitelja. Razlog tome je, između ostalog, strah od rasne, religijske ili druge vrste diskriminacije. Stoga, nikada se ne može s sigurnoću tvrditi da li je neko krivično delo počinio migrant ili pripadnik domicilnog stanovništva. Doduše, švedska policija je od novembra 2015. do januara naredne godine pokušala da razume u kojoj meri priliv migranata utiče na porast kriminaliteta, i u tu svrhu je uvela „kod 291“ u svoju bazu podataka. On se, kao deskriptivna odrednica, unosio u policijske izveštaje ukoliko je počinitelj bio tražilac azila, i u tom periodu, svega 1 odsto svih prijava se ticao ove populacije, mada treba uzeti u obzir da je postojala neusaglašenost pri unošenju ovih podataka. Na primer, bez namere da se umanji značaj tih događaja po same žrtve, ali za ta dva i po meseca bilo je registrovano svega četiri slučaja silovanja koja su prijavljena uz „kod 291“, te se nikako ne može govoriti o značajnom porastu broja počinjenih zločina tog tipa.\nPoslednje istraživanje sprovedeno na nacionalnom nivou koje se upravo bavilo vezom između kriminaliteta i migranata je urađeno 2005. godine, i rezultati su tada zaista pokazali da su ljudi s drugačijom etničkom pozadinom skloniji tome da budu osumnjičeni za određeni zločin, i to čak dva i po više u odnosu na domaću populaciju. Međutim, sa svakom sledećom generacijom dece imigranata, ta brojka se drastično smanjuje. Takođe, potrebno je naglasiti reč „osumnjičeni“ za krivično delo, jer, s jedne strane, postoji realna opasnost od upliva predrasuda i diskriminacije od strane policije pri pokušaju da se pronađe počinilac, a s druge strane, osumnjičeni ne bivaju uvek i osuđeni, odnosno uvek postoji šansa da oni nisu počinili delo za koje se terete. Pored toga, ne treba izgubiti iz vida da se pod pojmom „migrant“ podrazumevaju svi oni ljudi koji nisu rođeni na konkretnom području, dakle, i iz Srbije, Francuske, a ne samo izbeglice s Bliskog istoka.\nNavedeno istraživanje je takođe pokazalo da je glavni razlog ulaska u kriminalne vode socio-ekonomski položaj, siromaštvo i uslovi u kojima je neko rođen, što je deo koji se često previdi u pisanju medija, te se naglasak stavlja na etničko poreklo. Na primer, u tekstu na portalu Logično se navodi da „Švedska totalno ignoriše kulturološke razlike koje nisu kompatabilne“, čime se dijalog o problemu integracije migranata u društvo premešta u okvire etnocentrizma. Međutim, uključenost stranaca na švedsko tržište rada je veće od evropskog proseka i iznosi 69,7 odsto kod ljudi starosti od 20 do 64 godine, te se razgovor o manama švedskog modela multikulturalizma, bar kada je u pitanju ekonomski aspekt, značajno sužava, iako, naravno, u obzir treba da se uzmu, između ostalog, i vrste poslova kojima se migranti bave, što je istraživanje za sebe.\nČinjenica da se poslednje istraživanje ove magnitude u Švedskoj dogodilo pre tačno 15 godina jasno ukazuje na probleme koji mogu da se ispolje pri pokušaju da se razumeju pojave u situaciji kada postoji očigledan nedostatak empirijskih dokaza. Neznanje, u kombinaciji s iskonskim strahom od nepoznatog, upravo su ono što daje zamaha ekstremno desničarskim pokretima u njihovoj nameri da poseju paniku i izazovu sumnju u demokratske institucije. Takvo okruženje je veoma plodno za širenje dezinformacija i lažnih vesti, pričanje jednostavnih priča i konstruisanje uprošćenih narativa u kojima su navodno jasno razdvojeni crno i belo, dobro i zlo. U predstavljenim primerima, Švedska, kao vrhunsko, idealizovano dobro, stoji nasuprot migrantima, koji „žele“ da je unište i preobrate, i u tako obojenoj slici sveta, naizgled je prilično lako izabrati stranu. Međutim, u bajkama ima veoma malo prostora za istinu.\nIgor Išpanović (VOICE, naslovna fotografija: Flickr)


Napredak "Orlova" - Srbija ponovo među 50 na FIFA rang listi - Sportske.net\nNapredak "Orlova" - Srbija ponovo među 50 na FIFA rang listi\nTrijumf na gostovanju Gruziji uticao je na to da "Orlovi" poprave plasman na FIFA rang listi i to za tri pozicije, što im je omogućilo da se vrate među 50 najboljih na svetu.\nBrojni susreti Kokeze i Bunjevčevića na Kongresu UEFAPerica: "Moramo biti zadovoljni žrebom"EP (U17) - Neće biti lako, "Orlići" na Nemce, ali i na komšije!Čeferin gost u Kući fudbala - Srbiji preti izbacivanje zbog huligana!Nova nada srpskog fudbala - Aleksandar Gomez!\nFudbalska reprezentacija Srbije ostvarila je napredak na najnovijoj FIFA rang listi objavljenoj u četvrtak.\n"Orlovi" su nakon trijumfa nad Gruzijom u okviru 5. kola kvalifikacija za Mundijal u Rusiji "preleteli" do 49. pozicije na FIFA rang listi sa 671 bodom.\nSrbija je tako ostvarila napredak za tri pozicije i ponovo dospela među 50 najboljih reprezentacija sveta, barem kada je rangiranje FIFA u pitanju.\nNe treba zaboraviti da je ovo i dalje jako loš plasman i da smo trideset pozicija udaljeni od pozicije koja je dostignuta 2009. godine pod vođstvom Radomira Antića.\nSrpska fudbalska reprezentacija i dalje je jako blizu najlošijeg plasmana, a to je 56. mesto na FIFA rang listi.\nNajvažnija promena na najnovijoj FIFA rang listi tiče se smene na vrhu, gde su Brazil i Argentina zamenili pozicije. "Karioke" su sada prve sa 1661 bodom, a aktuelni viceprvaci sveta drugi sa 1603 bodova.\nNajbolje rangirana selekcija iz kvalifikacije grupe u kojoj se nalaze "Orlovi" jeste reprezentacije Velsa (13), a zatim sledi Republika Irska (26).\n1. Brazil 1661\n3. Nemačka 1464\n4. Čile 1403\n5. Kolumbija 1348\n6. Francuska 1294\n7. Belgija 1281\n9. Švajcarska 1212\n10. Španija 1204\n13. Vels 1119\n26. Republika Irska 823\n36. Austrija 762\n122. Gruzija 274\n158. Moldavija 142


DSR – Strana 4 – Druga Strana Računara\n8. februara 2018. 16. februara 2018. by Peđa\nMuzičko putovanje beogradskog sastava sHpiritus mOvens krenulo je 2005. godine. Tokom tog perioda grupa je ostvarila zapažene uspehe, nastupajući po brojnim internacionalnim mestima, festivalima, imajući piliku da čak 5 puta "odradi" regionalne turneje. Sebe nazivaju karavanskim bendom, grupom puteva i trgova, a njihov pristup predstavlja nesvakidašnji miks world music tendencija,…\nEngleska verzija drugog studijskog albuma pod imenom „Igra počinje“ svetlost dana ugledaće uskoro u izdanju nemačkog „Pure Steel Records“ i srpskog „RnR Records“. Album je već počeo da dobija odlične ocene muzičkih kritičara u zemlji i inostranstvu i nailazi na odličan prijem kod publike. Grupa će odmah po izlasku albuma…\nNovosadski sastav Flower Rocky Boys započeo je karijeru 1987-e godine. Tokom 6-to godišnjeg perioda rada objavili su jedno 7''Inchno EP izdanje - "Ulična svetla" (Ćao Sound, 1990.) i LP - "Još noćas te volim" (Megaton, 1992.) Ključna figura postave je bio, a i dalje je vokal i glavni autor Slobodan…\n19. januara 2018. 16. februara 2018. by Peđa\nJedan od najistaknutijih sastava koji dolazi iz Zaječara je Huti Ota Tre. Postoje od 01.12.2012-te godine (nastali su u garaži), a predvodi ih ključna ličnost postave - frontman/pevač Vorda Višnjarski. Bend je u jednom periodu imao zastoj u karijeri, zbog tragičnog odlaska gitariste Floksija, ali su se tokom vremena stvari…\nSomborska atrakcija, Neozbiljni pesimisti, prvi predstavnici AntiGlobalEtnoPunk-a, danas su premijerno na Rock Radiju Beograd predstavili pesmu “Kao da nema” kojom najavljuju treći album “Pametovanje iz provinicije”. Mi molimo sve vlade da nam daju nade Neki ljudi bahati su zemlju ubili Sve naše snove kroje oni s puno love Nećemo da takav…\n18. decembra 2017. 16. februara 2018. by Peđa\nNiški sastav Kramer je akt za dužim istorijatom, ali nažalost i diskontinuiranim tokom karijere. Započeli su sa radom sada već davne 1989-e godine, i za kratko vreme uspeli su da steknu status jednog od najznačajnijih niških bendova. Njihov hard rock bivao je svuda veoma dobro prihvaćen gde god su nastupali,…


Vreme 1224 - Intervju – Gordana Brasic, predsednica kompanije Henkel Srbija: Fokus na razvoj i investicije -->\nPočetkom maja ove godine Gordana Brašić je, uz dotadašnju poziciju direktorke ljudskih resursa (HR), dobila nova zaduženja: postala je predsednica kompanije Henkel Srbija. U intervjuu za "Vreme" ona otkriva kako će joj dosadašnje iskustvo koristiti na novoj poziciji, kakve planove kompanija ima u narednom periodu, te kako Henkel Srbija uspeva da se, u doba štednje, kontinuirano opredeljuje za suprotan trend – investiranje.\n"VREME": Tek ste došli na mesto predsednika Henkel Srbija, do sada ste bili direktorka ljudskih resursa. Koji su to kvaliteti, sposobnosti i osobine jednog direktora ljudskih resursa koji mogu da se iskoriste na mestu predsednika kompanije?\nGORDANA BRAŠIĆ: Još od 2008. godine, kada sam postala deo Henkelovog tima, delila sam izazove i uspehe kompanije zajedno sa ostalim zaposlenima. Imala sam priliku da steknem dragoceno iskustvo u odnosima sa ljudima i da se upoznam sa ciljevima i principima poslovanja kompanije Henkel Srbija. Rad u sektoru za ljudske resurse, kroz saradnju sa svim našim zaposlenima, omogućio mi je uvid u sve procese u kompaniji, u rad svih naših poslovnih divizija, obe naše fabrike. Integrativni karakter odeljenja ljudskih resursa, i sveobuhvatna slika svakako mogu da pomognu na poziciji predsednika kompanije. Biti član velike Henkelove porodice je privilegija ali i obaveza. Henkel Srbija ima sjajan tim posvećen zajedničkom cilju, ostvarenju i unapređenju poslovnih rezultata.\nKakva je vaša vizija razvoja kompanije Henkel Srbija u narednih tri do pet godina? Koliko je u pogledu razvoja i strategije Henkel Srbija podstican ili ograničavan od strane matične kompanije i njene globalne pozicije?\nSrbija ima veliki potencijal koji pruža dosta prilika za razvoj i unapređenje poslovanja. Taj tržišni potencijal je prepoznat pre 12 godina kada je doneta odluka da se privatizuje kruševačka "Merima", što se pokazalo kao odličan poslovni potez. Privatizacija "Merime" smatra se jednom od najuspešnijih u Srbiji, do današnjih dana.\nTokom proteklih godina kontinuirano smo ulagali u unapređenje proizvodnih procesa i poslovanja, a s tim trendom ćemo nastaviti i u narednom periodu kao deo naše strategije. Henkel Srbija je danas regionalni centar za snabdevanje više od 55 miliona potrošača i izvozi brendove iz svojih fabrika u Srbiji u više od 20 zemalja regiona i Evropske unije, čime predstavlja važan deo kompanije Henkel na globalnom nivou. U prilog tome govori i činjenica da je naša fabrika u Kruševcu 2012. godine osvojila drugo mesto za dostignuća i rezultate proizvodnje.\nHenkel će nastaviti svoj dalji razvoj u Srbiji, prateći globalnu strategiju kompanije i uvažavajući sve specifičnosti i potencijale lokalnog tržišta i tržišta radne snage. Sve što smo do sada uradili, čini zdravu osnovu za nastavak već uspešnog poslovanja Henkela u Srbiji.\nUprkos tome što ste tek postali predsednica kompanije, možete li oceniti prethodnu poslovnu godinu, prvi kvartal 2014. i poslovna očekivanja do kraja godine?\nUprkos izazovnom i izuzetno konkurentnom tržišnom okruženju, ostvarili smo zadovoljavajuće rezultate i postigli značajan napredak u primeni naše strategije za 2016. godinu. U protekloj godini, Henkel je nastavio i da se fokusira na stvaranje rešenja za održivi razvoj, težeći povećanju efikasnosti svojih resursa kao ostvarenju dugoročnog cilja kompanije.\nTakođe, zabeležen je i dobar početak fiskalne 2014. godine i pored toga što su negativni efekti kursnih razlika imali jači uticaj na zabeleženu prodaju nego prethodne godine. U narednom periodu očekujemo isti uticaj s obzirom da je ekonomsko okruženje i dalje puno izazova.\nU aprilu je Henkel Srbija otvorio novo skladište u Kruševcu vredno četiri miliona evra; prošle godine je otvorena nova proizvodna linija u vrednosti od pet miliona, dok se do kraja godine planira izgradnja novog pogona u vrednosti od 30 miliona evra. Kako objašnjavate ovakav investicioni ciklus u periodu veoma slabog privrednog rasta kako u zemlji tako i regionu? Primera radi, najveća pojedinačna investicija u 2013. godini u Srbiji iznosila je 40 miliona evra.\nIskustvo Henkela na globalnom nivou pokazalo je da su inovacije jedan od najvažnijih faktora za uspešnost čak i u teškim makroekonomskim uslovima. Do sada je Henkel investirao više od 140 miliona evra na srpskom tržištu, šireći proizvodne kapacitete i beležeći odlične rezultate u održivoj proizvodnji.\nOve godine smo u aprilu otvorili novo skladište u fabrici u Kruševcu, reč je o investiciji vrednoj više od četiri miliona evra. To je deo najnovijeg investicionog ciklusa u proširenje proizvodnje u našoj kruševačkoj fabrici, dok krajem ove godine planiramo otvaranje novog proizvodnog pogona, što će stvoriti mogućnost zapošljavanja oko stotinu novih radnika.\nPlaniramo da ostanemo fokusirani na razvoj i investicije, tako da će naš svakodnevni strateški pristup i dalje uključivati kontinuirana ulaganja u modernizaciju proizvodnje, najsavremenije tehnologije i održivi razvoj, u cilju postizanja što boljih poslovnih rezultata i zadovoljenja potreba naših klijenata i potrošača.\nŠta možete reći o svakoj ovoj investiciji pojedinačno?\nNova proizvodna linija koju smo otvorili u našoj fabrici u Kruševcu u junu prošle godine je u skladu sa najnovijim tehnologijama i predstavila je novi proizvod na tržištu, "Bref Duo Stick". Ta investicija, vredna više od 4,6 miliona evra, doprinela je povećanju proizvodnje i izvoznih kapaciteta kompanije Henkel Srbija, jer se "Bref Duo Stick" proizvodi samo u Srbiji i izvozi na tržišta Evropske unije i ostala regionalna tržišta.\nTakođe, investicioni planovi kompanije u novi projekat proizvodnje inovativnog proizvoda za kućnu hemiju predstavljeni krajem prošle godine su investicija vredna 40 miliona evra. Verujemo da će taj projekat ojačati poziciju Henkelove fabrike u Kruševcu, dok će u isto vreme biti otvoreno sto novih radnih mesta. Ceo projekat predstavlja najveće ulaganje kompanije u 2013. godini u Srbiji, a početak nove proizvodnje očekujemo u drugoj polovini ove godine.\nDeo te investicije je i izgradnja novog skladišta otvorenog u aprilu ove godine koja je bila odgovor na konstantno povećanje obima proizvodnje. Novo skladište je namenjeno regionalnom poslovanju sektora Deterdženti i kućna hemija koje svoje proizvode plasira na 20 regionalnih i evropskih tržišta, što daje veliki značaj ovom projektu, kako za našu kompaniju u Srbiji tako i na regionalnom i globalnom nivou.\nHenkel Srbija je od 2004. član Saveta stranih investitora, koji svake godine objavljuje "Belu knjigu". Kako ocenjujete rad prethodne i ove vlade iz ove perspektive – stvaranja povoljnog poslovnog okruženja? Koji su dobri, koji loši, a koji dalji neophodni potezi vlade u poboljšavanju poslovnog ambijenta?\nNova vlada se trenutno suočava sa nepredviđenim okolnostima koje su uzrokovale jako tešku situaciju u zemlji i biće neophodno da se uloži jako puno truda i vremena kako bi se sanirale posledice nepogoda koje su pogodile Srbiju. To će imati nesumnjiv uticaj na privredni rast ekonomije.\nTakođe, jedna od glavnih poteškoća u poslovanju u Srbiji je komplikovana i spora administracija. Neke procedure traju predugo i neophodno ih je pojednostaviti kako bi bile efikasnije. Globalna ekonomska kriza će i u narednom periodu nastaviti da utiče na tržište i ponašanje potrošača u Srbiji, zato bi Vlada trebalo da se usredsredi na razvoj i političku i makroekonomsku stabilnost koji će biti krucijalni kako za državu tako i za investitore. Takođe je neophodno fokusirati se na rast bruto nacionalnog proizvoda, te smanjenje budžetskog deficita i nezaposlenosti. U svakom slučaju, verujem da Srbija ima mnogo potencijala za dalji napredak i da je na dobrom putu da postane deo većeg, objedinjenog tržišta u budućnosti.


Turistički aranžmani u inostranstvu ubuduće će se plaćati po zvaničnom srednjem kursu dinara | Nova Ekonomija\nPrilikom isticanja cene i naplaćivanja turističkih aranžmana u inostranstvu, ubuduće će se primenjivati zvanični srednji kurs dinara, saopštila je Narodna banka Srbije.\nTo je propisano novim Zakonom o trgovini, koji je usvojila Narodna skupština Republike Srbije. Takvo rešenje prihvaćeno je tokom izrade predloga zakona, a na predlog Narodne banke Srbije.\nPrema dosadašnjim propisima, ali i prema novom zakonu, trgovci su dužni da cene iskazuju u dinarima, dok samo izuzetno mogu da cenu istaknu u stranoj valuti, kao što je to slučaj u trgovini uslugama u turizmu koje su u neposrednoj vezi sa inostranstvom.\nMeđutim, u tom slučaju, prema novom zakonu, trgovac mora da pri isticanju i naplaćivanju cene naznači i da kao obračunski kurs primenjuje isključivo zvanični srednji kurs dinara.\nKuvari iz Srbije spremaju dalmatinske specijalitete


Očekivana dobit "Alumine" 10 miliona KM\nPredsjednik Upravnog odbora kompanije "Alumina" iz Zvornika Milorad Motika izjavio je danas da ova firma u 2017. godini, koja je bila burna sa aspekta razvoja i brojnih dešavanja, očekuje dobit od oko 10 miliona KM.\n"Što se tiče razvoja, u `Alumini` su napravljeni objekti fino precipitiranih hidrata, silika gela i zeolita, stanica za komprimovanje gasa, izmješten je transport ispred uprave zgrade na povoljniju lokaciju, te napravljeno obdanište", rekao je Motika na konferenciji za novinare.\nOn je istakao da će "Alumina" imati dobar finansijki rezultat, jer je poslije blokade računa u aprilu uspjela da izvrši konsolidaciju, da se stabilizuje i isporuči svu robu kupcima prema ugovorima.\nMotika je rekao da je u "Aluminu" ove godine investirano oko 25 miliona KM, dodajući da kompanija nije dizala kredite, već je u razvoj ulagala vlastita sredstva.\n"Izgrađeni objekti za proizvodnju precipitiranih hidrata i za proizvodnju silika gela su u septembri i oktorbu ove godine pušteni u proizvodnju i već se iz njih isporučuje roba kupcima", rekao je Motika.\nIstičući da je firma "Zeohem" iz Švajcarske izgradila istoimenu firmu preko puta "Alumine", Motika je rekao da je ta firma počela sa radom i da koristi robu iz "Alumine", te da je zaposlila pedesetak radnika, što je rezultiralo da se u ovoj godini u ova dva kolektiva zaposli oko 400 novih radnika.\n"Svi novoizgrađeni objekti, na našu sreću, rade za poznate kupce, ali je problem u tome što nemamo dovoljno kapaciteta za te proizvode, zbog čega se moraju graditi novi objekti i nabavljati nova oprema za naredne faze prerade", rekao je Motika.\nOn je naveo da će 2018. godine u "Alumini" biti "gradilište" kako bi se kompletirao proizvodni proces i ostvarila proizvodnja od oko 50.000 tona precipitiranih hidrata.\n"Nadamo se da će 2018. godina biti riješen problem stečaja Fabrike glinice `Birač`", rekao je Motika i dodao da bi time bio riješen i problem hipoteke, čime će biti stvorene pretpostavke za podizanja kredita kojima bi bili građeni novi proizvodni pogoni.\nMotika kaže da je kompanija "Alumina" plasira svoje prizvode u 44 zemlje na svim kontinentima.


Šta se slavi u Crnoj Gori – i Srbiji » Javni Servis\n31 Avgusta, 2020 9 Juna, 2022 madminLeave a Comment on Šta se slavi u Crnoj Gori – i Srbiji\nPiše: Andrej Ivanji za Vreme\nDa su stranke sa srpskim i rusofilskim predznakom, okupljene u koalicijama “Za budućnost Crne Gore” i “Mir je naša nacija”, ostvarile još bolji rezultat, mogle bi da formiraju ideološki čistu koalicionu vladu. Ovi izbori su, međutim, pokazali da su odnosi po pitanju gde je Crnoj Gori mesto u regionu i svetu isti kao u vreme referenduma o nezavisnosti 2006. godine.\nFamozni jezičak na vagi predstavlja građanska, prozapadna, levo-liberalna koalicija “Crno na bijelo” Dritana Abazovića koja je zarad borbe protiv “mafijaške i partijske države” pristala na saradnju sa druge dve jače opozicione kolone sa predznakom nacionalnog i verskog identiteta. Uslov je bio da se Abazović obaveže da će dati glas poništavanju spornog Zakona o veroispovesti, a zauzvrat je insistirao, i u slavljeničkom govoru ponovio, da treba formirati “ekspertsku vladu”.\nObaška podela partijskog plena nakon pobede na izborima, tek treba videti kako će se buduća antiđukanovićevska vlada, ako bude bila formirana, složiti oko pitanja Kosova i Metohije i Republike Srpske, odnosa sa Srbijom i Rusijom, produbljivanja članstva u NATO-u, kakav će stav zauzeti po pitanju “Oluje”, ili antifašističke tradicije i položaja, tj. formalizovanja uticaja Srpske pravoslavne crkve u Crnoj Gori.\nTagged Andrej Ivanji Izbori 2020 KolUMnična Borba Region Vreme


Šumaher, 49. godina, doživeo je teške povrede glave na skijanju u Francuskoj, decembra meseca 2013. godine i njegov život se održava na aparatima u šavajcarskom domu od septembra meseca 2014. godine.\nKatija Rouarč, koja je postala gradonačelnik mesta Andrač juna prošle godine, izjavila je švajcarskim medijima da su pripreme izvršene i da je sve spremno kako bi Nemac bio prebačen na špansko ostrvo.\n„Mogu zvanično da potvrdim da će Mihael Šumaher biti prebačen u našu opštinu i sve je već učinjeno kako bi on bio pozdravljen ovde“, izjavila je gospođa. Španska Marka navela je sve i potvrdila takođe, da je sve spremno za premeštanje trkačkog asa.\nZa sada nije tačno poznato kada će Šumaher stići na ovo ostrvo, niti koliko će tu ostati. Žena legednarnog Nemca, prema navodima, nedavno je kupila vilu u blizini Florentina Pereza, predsednika Real Madrida, za gotovo 27. miliona funti ili 30 miliona evra.\nOna je kupila ovo velelepno zdanje u blizini Andrača, na severozapadu ostrva, kako bi provodila praznike i odmor sa svojom decom i prijateljima, izneo je nemački Bild. Šumaher je zajedno sa svojim bratom Ralfom nekada provodio dosta vremena u ovom prelepom krajoliku.\nZdanje od 15.000 m2, poseduje dva bazena, heliodrom, teretanu i veliku baštu prepunu palminog drveća. „Mesto je okruženo čvrstim zidovima i poseduje brojne prednosti. Locirano je u blizini svega što je važno u ovom gradiću, ovo imanje nalazi na takvom položaju da je gotovo nedostupno pogledu“, dodao je Bild.\nŠumaherova nesreća dogodila se na porodičnom zimovanju, prilikom skijanja sa sinom u Meribel skijaškom centru, u Francuskim Alpima. Iskusni skijaš udario je desnom stranom glave u kamen, polomivši kacigu. Doktori su operisali Šumahera kako bi mu otklonili ugrušak u mozgu, ali je nekoliko fragmenata ipak ostalo jer su bili previše duboko smešteni.


Američki general: U Meksiku ima više ruskih obaveštajaca nego igde u svetu – Zavera\nZTP 1. aprila 2022.\t0 Komentara\nPredsednik Meksika je izjavio da je njegova zemlja „suverena“, odgovarajući na komentare američkog vojnog zvaničnika da u Meksiku ima više ruskih obaveštajaca nego u bilo kojoj drugoj zemlji na svetu. Ove tvrdnje je prošle nedelje izneo general američkog vazduhoplovstva Glen VanHerk (na slici), tokom saslušanja pred Senatskim komitetom za oružane snage.\nGeneral VanHerk je šef Severne komande SAD-a, jedne od jedanaest ratnih komandi američkog Ministarstva odbrane. Govoreći na saslušanju u četvrtak, oficir je rekao da je ruska ambasada u Meksiko Sitiju među najvećima u celoj Latinskoj Americi. Dodao je da u ambasadi radi neuobičajeno veliki broj oficira GRU-a, glavne ruske vojnoobaveštajna službe. Prema rečima Van Herka, GRU koristi ruske diplomatske objekte u Meksiku kao bazu za pristup Sjedinjenim Državama.\nGeneral je naglasio da su ruski i kineski obaveštajci bili „veoma aktivni“ u čitavoj oblasti koja potpada pod regionalnu upravu Severne komande SAD-a, uključujući i karipska ostrva poput Bahama. Dok se obaveštajno nadmetanje između Amerike i Rusije zahuktava oko Ukrajine, Latinska Amerika i Karibi su bezbednosno interesantni obaveštajnom osoblju obe velesile.\nGovoreći prošlog petka na konferenciji za novinare u Meksiko Sitiju, meksički predsednik Andres Manuel Lopez Obrador je izbegao pitanje novinara o navodima generala VanHerka. Na ponovljeni zahtev novinara, predsednik Obrador je rekao da on i njegov tim „nemaju informacije o tome“. U nastavku obraćanja je ustvrdio da je Meksiko „slobodna, nezavisna i suverena zemlja“, dodajući da teritorija zemlje nije baza iz koje bi „Moskva, Peking ili Vašington“ mogli da „špijuniraju bilo koga“. Ruska ambasada u Meksiko Sitiju za sada nije komentarisala tvrdnje generala Van Herka.\nTagovi:Kina, Rusija, SAD, general, predsednik, Moskva, konferencija, Meksiko, komisija, saslušanje, obaveštajci, američki


Kurc: Nećemo primiti Avganistance - Politički.rs\nKurc: Nećemo primiti Avganistance\nAustrijski kancelar Sebastijan Kurc ostaje pri svojoj čvrstoj liniji prema migrantima i podvukao je, u intervjuu za nemačku televiziju “Bild” da Austrija neće puštati izbeglice iz Avganistana u zemlju.\nRekao je da će svim sredstvima sprečiti da se ponovi izbeglički talas iz 2015. godine.\n– Tada je u Evropi vođena kampanja za neograničeni prijem. Upotrebljeni su evropski novci da se ljudi transportuju kroz celu Evropu, da bi mogli da biraju u kojoj zemlji će podneti zahtev za azil – kritikovao je Kurc.\n– Bitno je da ljudi u Avganistau budu snabdeveni i podržavamo humanitarne napore – objasnio je Kurc.\n– Što se tiče aerodroma u Kabulu i Avganistana to trenutno nije pravno moguće. Ali mnogi ljudi koji su podneli zahtev za azil uopšte nisu iz Avganistana, već su Iranci ili iz drugih zemalja, a njih ćemo svakako proterati – zaključio je on.\nSporazum ipak postoji, potpisao ga je Stefanović: Austrija može da vraća migrante i odbijene azilante u Srbiju\nTags: AUSTRIJA AVGANISTAN MIGRANTI SEBASTIJAN KURC\nPrevious Bajden: SAD odustaje od UVOĐENJA DEMOKRATIJE SILOM u države koje nisu demokratske\nNext Apokalipsa u Njujorku: Ostali zarobljeni u podrumu, raste broj mrtvih (VIDEO)


Miščević: Potvrđeno otvaranje poglavlja za Srbiju do kraja godine\nŠefica pregovaračkog tima Tanja Miščević izjavila je danas u Novom Sadu da je potvrđeno da do kraja ove godine Srbija može da otvori prva poglavlja.\n“Očekujemo, a i imamo u ovom momentu zaista jako dobre naznake i potvrde da do kraja godine možemo otvoriti ne samo poglavlje 35, koje se odnosi na praćenje normalizacije svega dogovorenog između Beograda i Prištine, nego i neka druga poglavlja”, istakla je Miščević.\nUčestvujući u radu konferencije “Regionalni ugao EU integracija-AP Vojvodina u procesu pristupanja Republike Srbije EU”, ona je napomenula da proces pregovaranja nije samo povezan sa Kosovom, već se prije svega odnosi na unutrašnje reforme.\nNapominjući da je pregovaranje sa EU “visoko politički proces”, jer zavisi od konsenzusa svih 28 članica, ona je istakla da je otvaranje pregovora moguće samo kada je taj konsenzus postignut i dodala da je Srbija dobila “zeleno svetlo” za akcione planove poglavlja 23 i 24, koja se odnose na vladavinu prava.\n“Vladavina prava je kičma demokratskog društva i neophodan element ne samo za stabilnost države, nego i za nas kao građane Srbije”, naglasila je Miščević i dodala da ta dva sad kreću u proceduru usvajanja u EU, “kako bismo, nakon otvaranja prvih poglavlja, i njih otvorili”.


Stiže Nokia X2\nStiže Nokia X2 – Personal magazin\nNokia X2 je poslednji izdanak u X seriji koji bi na tržišti trebaoda je pojavi krajem juna. Inspirativno zasnovan na “starijoj braći” modelima X3 i X6, candybar model X2 nudi…\nNokia X2 je poslednji izdanak u X seriji koji bi na tržišti trebaoda je pojavi krajem juna. Inspirativno zasnovan na “starijoj braći” modelima X3 i X6, candybar model X2 nudi 2,2-inčni QVGA ekran koji je spakovan u kućište “debelo” samo 13mm, dok mu je težina minimalnih 81 gram.\nNokia X2 je takože opremljena dual stereo zvučnicima sa odgovarajućim music dugmićima za lakšu kontrlu multimedije, poseduje FM stereo prijemnik i podršku za do 16GB memorije koje se dodaje preko microSD kartica kako bi sa sobom mogli da nosti sopstvenu muzičku kolekciju.\nPodržan je i naravno Bluetooth 2.1 koji može da se koristi za bežični prenos muzike do slušalica ili zvučnika, a tu je i vrlo praktični audio 3,5mm priključak. Puna USB 2.0 brzina obezbeđuje lak i brz transfer muzike i druge multimedije kojom se upravlja preko Ovi Player PC klijent aplikacije ili preko standardnog or Windows Media Playera 11.\nStiže Nokia X2 was last modified: April 29th, 2010 by Redakcija


Politička borba SNS-a i SNP-a u Čajetini – ZoomUe\nČAJETINA-Nakon što su ove sedmice pojedini funkcioneri Opštinskog odbora Srpske napredne stranke u Čajetini napustili ovu stranku,a neki od njih se priključili Srpskoj narodnoj partiji,čajetinski naprednjaci su se oglasili saopštenjem u kome tvrde da se radi o 10 osoba koje su isključene iz SNS-a zbog posedovanja duplih partijskih knjižica.\n“Na ovaj način želimo da počnemo da sređujemo svoje dvorište kako bi na predstojeće izbore izašli sa čistom listom gde neće biti ljudi koji imaju i po tri-četri partijske knjižice i koji su u SNS došli iz interesa,kako bi se zaposlili u neko javno preduzeće”,navode čajetinski naprednjaci u saopštenju.\nOni poručuju da im je dosta lažnog moralisanja i ljudi koji su ušli u stranku kako bi legalizovali svoje nelegalne objekte i završavali svoje poslove .\n“Nećemo dozvoliti da postanemo biznis stranka.Naš cilj je da se kvalitetnim radom opština vrati na mesto koje joj i pripada,a ne da bude socijalni geto .Zato smo okupili ljude koji su sposobni i imaju kvaliteta da promene iznesu i zacrtano ostvare u praksi,a politički otpad prepuštamo drugima ,pa neka se sa njima zakite”,navodi se u saopštenju čajetinskih naprednjaka.\nOpštinski odbor SNS Čajetina u svom saopštenju najavljuje da će uskoro početi sa objavljivanjem afera ,koje su ,kako navode,završile po fiokama užičkog tužioca ,a u koje je umešan sam vrh čajetinske opštine.\nPredsednik opštine i član Predesništva SNP Milan Stamatović demantuje ove optužbe.\n“Neka konkretno navedu koje su to afere,koji sudija,koji tužilac to drži u fioci,ako misle da sam ja toliko moćan da utičem na policiju i tužilaštvo.Čajetina je najuspešnija opština u Srbiji.Nama su bile sve inspekcije u kontroli.Oni imaju probleme u svojoj stranci i nisam im ja kriv što ih napušta članstvo”,kaže Stamatović.\nSrpsku naprednu stranku u Čajetini napustili su potpredsednici mesnog odbora Zlatibor Radivoje Mišović,koji se priključio SNP-u i Dragan Jezdimirović.Stranku je napustio i predsednik Mesnog odbora SNS Sirogojno Radojica Savić.Iz SNS-a u SNP prešla je i potpredsednica Opštinskog odbora Slavica Bogdanović.\nBivši radnici FAP-a ponovo protestvovali\nNovih 143 zaraženih lica\nNext story Biti ili ne biti za Slobodu\nPrevious story SDP osuđuje rehabilitaciju Draže Mihailovića


URA: Zenka i DPS sijamski blizanci, zajedničkim snagama uništili Ulcinj - Ulcinj info\nURA: Zenka i DPS sijamski blizanci, zajedničkim snagama uništili Ulcinj\nNosilac liste DUA Mehmet Zenka svjestan je da je većinu Ulcinjana blam da ih on predstavlja, pa je jasan njegov panični strah koji ovih dana emituje zbog ponavljanja izbora na jednom biračkom mjestu, odgovorili su iz Opštinskog odbora URA Ulcinj na sinhronizovana saopštenja Zenkine DUA i DPS Ulcinj.\nURA Ulcinj navodi da je očigledno da iz iste kuhinje dolaze saopštenja plašljive DUA-e i posrnulog DPS-a, one kuhinje koja je, kako kau, crtala diskriminatorsku liniju Morskog dobra, “sprovodila sraman proces privatizacije uspješnih ulcinjskih preduzeća, radila sve da ne dođe do povratka imovine na Valdanosu, koja je zajedničkim snagama uništila Ulcinj”.\nIz ulcinjske Ure napominju da su “simbol saradnje sijamskih blizanaca DPS-a i Zenke ostali opljačkana i oteta Solana, zarobljeni Valdanos, zatvoreni i propali hoteli i Ulcinj kao najsiromašnija opština na primorju”.\n,,Građanima Ulcinja je dosta davanja šansi, prevara, lažnih obećanja, traljavog predizbornog asfaltiranja i kupovine glasova. Ulcinjani žele nove ljude, jasan progresivni program za ozdravljenje svog grada, uspješnu turističku sezonu, nove hotelske brendove, most na Bojanu, oslobođeni Valdanos, povraćenu Solanu – i zato glasaju nas, glasaju Za novi početak”, dodaju iz URA Ulcinj.


Hronična rusofobija: Današnja britanska politika prema Rusiji samo nastavak kontinuiteta -- Gospodari lutaka -- Sott.net\nUto, 14 Ožu 2017 00:41 UTC\nDžonsonova poseta ne znači povratak na normalne odnose, a ministar nastavlja da "sprovodi odlučnu politiku u onim pitanjima u kojima se ne slažemo", izjavila je portparolka Forin ofisa.\nOna je takođe naglasila da se britanska politika prema Rusiji realizuje prema principu "sarađuj, ali budi na oprezu".\n- Da budemo precizni, Rusija nema dobre namere. Oni su umešani u sajber-rat, u podrivanje zemalja Zapadnog Balkana. Vidite šta se dešavalo u Crnoj Gori, a da ne govorimo šta se dešava u istočnoj Ukrajini. To je potpuno neprihvatljivo. Oni moraju da se promene i pokažu da im se ponovo može verovati - rekao je Džonson, pre početka sastanka ministara spoljnih poslova i odbrane EU u Briselu.\nPrema njegovim rečima, niko u Evropi i SAD nije želeo povratak u hladnoratovske dane.\nCilj mora da bude razgovor sa Rusijom i njen, kako je Džonson rekao, povratak na "pravi put".\nEkscentrični ministar spoljnih poslova Velike Britanije i ranije se odlikovao ratobornom antiruskom retorikom, koja je svoju kulminaciju dostigla prošle godine, kada je pozvao na demonstracije ispred ruske ambasade u Londonu zbog ruske antiterorističke akcije u Siriji.\nIako Džonsonova retorika vrlo često odudara od diplomatskog rečnika i običaja, ako se osvrnemo unazad i pogledamo kako su izgledali anglo-ruski odnosi kroz modernu istoriju, videćemo da je današnja britanska politika prema Rusiji samo nastavak kontinuiteta.\n- Izvesno je da Velika Britanija ne menja svoju politiku. U SAD je postojao jedno vreme trend nastojanja da politika bude promenjena, ali u Britaniji to nije slučaj, bez obzira na ’bregzit‘, bez obzira na promene u Konzervativnoj stranci, bez obzira na činjenicu da je Boris Džonson imao drugačiji stav u odnosu na neke druge konzervativne političare - objašnjava istoričar Čedomir Antić.\nBritanija je bila država koja se najglasnije protivila ruskoj politici posle 2000, nastavlja on.\n- U Britaniji još od tridesetih godina 19. veka postoji jedan politički fenomen koji je bio nazivan rusofobijom, a u poslednjih nekoliko decenija, pošto je fobija vezana za bolest, naziva se antirusizmom. Rusofobija je jedan od većih simbola kada je reč o mržnji prema jednom narodu, i ta mržnja je postala jako uticajna na politiku Velike Britanije i SAD - kaže Antić.\nRusofobija je podsticana iz raznih izvora, dodaje, a na njeno usvajanje uticale su kako razlike u kulturi tako i milenijumski sukob Istoka i Zapada.\n- Rusija je od tridesetih godina 19. veka postala neka vrsta britanske drugosti. Istoriju je uvek moguće posmatrati, i hiljadama godina je posmatraju posredstvom velikih arhetipskih sukoba: Istok-Zapad, dobro-zlo, sloboda-ropstvo i tako dalje. Britanska politika dominantno je prepoznavala u Rusiji evropsku državu, državu koja ne pripada Istoku, ali državu koja je antipod Britaniji. U Britaniji se dugo verovalo da Rusija želi ne samo da ugrozi slobodu zapadnih naroda već i da ugrozi postojanje same Britanije - kaže Antić.\nBritanska politika je imala negativan odnos prema Rusiji čak i u Jeljcinovo vreme.\n- To je stav koji će Britanija menjati kako se njena javnost bude suočavala sa činjenicom da Britanija nije više velika sila, a to suočavanje traje već dugi niz decenija. Ona više nema snage da bude nešto drugo u velikom sukobu između SAD i Rusije, nego da bude čarkar, neko ko treba da izazove reakciju Rusije, pa da onda reaguje Amerika - zaključuje Antić.


Đoković o PCR testu i vizi - JUGPRESS\nĐoković o PCR testu i vizi\nTeniski as Novak Đoković je, u saopštenju povodom sporova u javnosti u vezi sa datumom kada je uradio PCR test i saznao da je pozitivan na korona virus, kao i o putovanjima pre odlaska u Australiju, rano jutros objavio kako je za pozitivan PCR test saznao 17. decembra, dok je grešku u aplikaciji za vizu nazvao “ljudskom i administrativnom”.\nĐoković je u saopštenju istakao da ga objavljuje povodom “kontinuiranih pogrešnih informacija” o njegovim aktivnostima koje su prethodile pozitivnom testu na korona virus i naglasio da one moraju da budu demantovane kako bi se ublažila zabrinutost javnosti u Australiji u vezi s njegovim boravkom, ali i pojasnile okolnosti koje su bolne i zabrinjavajuće za njegovu porodicu.\n“Naglašavam da sam se izuzetno trudio da se postaram za bezbednost svih, kao i da se pridržavam obaveza u vezi s testiranjem”, poručio je Đoković a potom i naveo kakve su mu aktivnosti bile spornih dana.\n“Prisustvovao sam košarkaškoj utakmici u Beogradu 14. decembra posle koje su se pojavile informacije da su brojne osobe bile pozitivne na korona virus. Uprkos tome što nisam imao simptome korona virusa, uradio sam brzi antigenski test 16. decembra, koji je bio negativan, a zbog opreza takođe sam uradio i PCR test istog dana”, naveo je Đoković.\nSledećeg dana, 17. decembra , kako je saopštio, uručio je pehare deci na teniskom dešavanju i ponovo uradio brzi antigenski test, koji je bio negativan.\n“Nisam imao simptome, osećao sam se dobro i nisam dobio obaveštenje o pozitivnom PCR testu do kraja tog dešavanja”, naglasio je Đoković.\nNarednog dana, 18. decembra, u svom teniskom centru u Beogradu dao je intervju i slikao se za francuski sportski časopis “Ekip” da bi, kako je naveo, “ispunio svoje davno dogovorene obaveze” prema tom listu, dok je sve ostale obaveze otkazao.\n“Osetio sam obavezu da dam intervju za ‘Ekip’ jer nisam želeo da izneverim novinara, ali sam se postarao da držim propisanu distancu i nosio sam masku sve vreme, osim kada su me slikali”, naveo je Đoković u saopštenju.\n“Iako sam otišao kući posle intervjua da bih se izolovao na neophodan period, kada sada razmislim, to je bila greška i prihvatam da je trebalo da odložim tu obavezu”, ocenio je.\nOsvrćući se na sporno putovanje u Španiju, koje je prethodilo njegovom odlasku u Australiju, a koje nije navedeno u njegovoj aplikaciji za vizu, Đoković je naveo da je detalja putovanja popunio njegov prateći tim, u njegovo ime, kao i da je to rekao imigracionim službenicima po dolasku.\n“Moj agent se iskreno izvinjava za administrativnu grešku jer je označio pogrešnu stavku o putovanjima pre dolaska u Australiju. To je bila ljudska greška i definitivno nenamerna. Živimo u izazovnim vremenima, u globalnoj pandemiji i ponekad greške mogu da se dese”, istakao je Đoković.\nDodao je da je njegov tim danas dostavio dodatne informacije Vladi Australije da bi se razjasnila ta situacija, kao i da se nadalje neće oglašavati u javnosti iz poštovanja prema Vladi i vlastima Australije, kao i proceduri koja je pred njima u toku.\n“Uvek je čast i privilegija igrati na Australijan Openu, koga vole igrači, navijači i šira zajednica ne samo u Viktoriji i Australiji, već širom sveta, i samo želim da imam priliku da se borim sa najboljim teniserima na svetu i igram pred jednom od najboljih publika na svetu”, poručio je Đoković u saopštenju.


SEEbiz.eu / Tadić: Podržaćemo kandidata koji obeća da će se boriti protiv kriminala\nBoris Tadić Dragan Đilas Aleksandar Vučić\nDatum objave: 19.12.2017. - 14:09:36\nBEOGRAD - Predsednik Socijaldemokratske stranke (SDS) Boris Tadić izjavio je danas da će ta stranka podržati kandidata za gradonačelnika Beograda koji bude obećao da će se boriti protiv kriminala i ponovio da se SDS bori za ujedinjavanje gradjanske demokratske opozicije.\nTadić je na konferenciji za novinare u stranačkim prostorijama upitan da li će podržati Dragana Djilasa rekao da će njihovu podršku imati svako ko bude pokazao sposobnost da se bori protiv organizovanog kriminala koji uništava same temelje društva.\nOn je naveo da bi SDS podržao nekog, prvo mora da se sprovede "normalna" procedura i "normalni" razgovori opozicije, i da ne smatra da je dobro da se ljudi "sami kandiduju pa da onda sami traže podršku".\n"Normalna procedura je dogovor u opozicionim strankama, dogovor o kandidatima stajanje u jedan blok i zajednički posao. Mi imamo opasnog protivnika kada je u pitanju budućnost ovog društva i jedini način je da se poštuju elementarne procedure i iskustvo u borbi protiv tih političkih protivnika", rekao je Tadić.\nOn je potom dodao da će rado podeliti svoje iskustvo i sa Draganom Đilasom i svima koji se žele kandidovati i na sledećim i svakim drugim izborima.\nTadić je rekao da će tek razgovarati sa svim akterima u političkom procesu i ocenio da nije normalno da se mediji obaveštavaju prvo o tome koga će podržati dok se razgovori ne obave, kao i da će svoj stav iskazati kada dodje za to vreme i da ne želi da učestvuje u pogrešnim procedura koje umanjuju šansu da se pobedi "režim".\n"Moja obaveza je da doprinosim pobedi, a ne tiražu štampanim izdanjima medija i čitanosti, odnosno gledanosti televizije", rekao je Tadić.\nOn je naveo da je nažalost istina da je Đilas ranije pričao za njega da je u dogovoru sa liderom Srpske napredne stranke i predsednikom Srbije Aleksandrom Vučićčem, ali da on nema pravo na lični odnos u vezi s kandidatima za gradonačelnika.\n"Moje obaveza je da sve lično stavim u drugi plan i da uključimo sve moguće mehanizme i potencijale u borbi protiv ovog režima koji kriminalizuje ovo društvo. Imamo mnogo opasnijeg protivnika od unutrašnjih protivništava unutar opozicije", istakao je Tadić.


Raiffeisen analitičari: Sumorna perspektiva privrede evrozone - Biznis i Finansije\nHome\tVestiBiznis & Finansije\tRaiffeisen analitičari: Sumorna perspektiva privrede evrozone\n“Španija koja traži pomoć u okviru paketa za spasavanje i optimalni ishod izbora u Grčkoj neće doneti nikakvo značajnije smanjenje ciklusa duga. Predviđanja nagoveštavaju recesiju u najvećem delu evrozone nakon sprovođenja mera konsolidacije sa pogoršanjem značajnih ekonomskih pokazatelja,” izveštava Peter Brezinček (Peter Brezinschek), glavni analitičar u Raiffeisen Bank International-u (RBI) u kvartalnom izveštaju Raiffeisen Research-a “Strategy Global Markets”. Brezinček očekuje da će BDP evrozone pasti na minus 0,3% u toku 2012.godine i on ne predviđa povratak na rast od pre 2013. (prognozirani rast 0,8% ).\nNajnovija dešavanja u evrozoni nastavljaju da utiču na prinos državnih obveznica perifernih zemalja evrozone. “Iako investitori i dalje smatraju obveznice nemačke vlade bezbednim, prihodi od premija za Španiju ostaju i dalje kritični,” kaže Brezinček. Što se tiče vlasničkih hartija od vrednosti, Helge Rehberger (Helge Rechberger), direktor RBI Odeljenja za analizu tržišta očekuje izvestan predah sada kada se situacija privremeno popravila u Grčkoj i Španiji.\nRast umesto štednje” ne predstavlja rešenje za dužničku krizu u evrozoni\nPo mišljenju Brezinčeka, apel nekih političara za “rastom umesto štednje” nije pravi način za poboljšanje situacije u evrozoni: “Ova provokativna teorija je fundamentalno pogrešna, budući da je štednja, kojom se pravi put za dugoročan rast, na prvom mestu.” Međutim, glavni analitičar Raiffeisen Bank International-a pretpostavlja da će, uprkos ovome, EU napraviti kompromis sa, na primer, obveznicama za infrastrukturne projekte ili povećano kofinansiranje strukturalnih i kohezionih projekata u perifernim zemljama evrozone.\nAnalitičari Raiffeisen Odeljenja za istraživanje veruju da će zahtev Španije za finansijskom pomoći doći na vrh dnevnog reda sada kada je prošla opasnost od trenutnog izlaska Grčke iz evrozone. Prema Brezinčeku, uloga Francuske će biti posebno interesantna: “U predstojećim nedeljama će se pokazati da li će francuski predsednik Fransoa Oland (François Hollande) formirati snažnu osovinu sa Nemačkom ili će biti zagovornik saveza sa Španijom, Italjiom i drugim perifernim zemljama. Ovaj rascep u mišljenjima će biti od odlučujućeg značaja za dugoročni fokus evrozone.” Prema ovom analitičaru, prva opcija bi bila garancija za sprovođenje fiskalne unije koja je zasnovana na stabilnosti i čvrstom okviru – s gubitkom suverenih prava u slučaju kršenja uslova nacionalnog budžeta. Druga opcija rizikuje da se ubrza socijalizacija duga u evrozoni, bez rešavanja uzroka.\nGlavni analitičar Raiffeisena veruje da glavni problemi evrozone pre svega leže u činjenici da još uvek nisu obezbeđeni faktori koji su ključni za funkcionisanje unije sa jedinstvenom valutom. “Materijalni deficiti leže u jedinstvenoj monetarnoj politici i 17 različitih ekonomskih i budžetskih politika,” Brezinček objašnjava. Međutim, on takođe kritikuje nedostatak fleksibilnih tržišta rada i različite nivoe konkurentnosti koji su visoko relevantni za divergenciju između jezgra evrozone oko Nemačke i perifernih zemalja. Ekonomista očekuje da će paketi za spasavanje i programi Evropske centralne banke (ECB) ostati legitimni kao akcije u hitnim situacijama, sve dok mere strukturalnih reformi ne budu adekvatno sprovedene ili tržišno efektivne. “Međutim, reformski napori će se nastaviti i dalje do i nakon 2013. godine,” Brezinček komentariše. “U isto vreme, trebalo bi da takođe vidimo fiskalnu konsolidaciju u Evropi.”\nBrezinček pretpostavlja da će Evropska centralna banka obezbediti kratkoročno olakšanje na finansijskim tržištima u narednim mesecima, bilo smanjenjem depozitne stope za banke na najmanje 0% kako bi mobilisala tampon za zaštitu likvidnosti od 750 milijardi EUR kod ECB, preko dugoročnog refinansiranja ili daljom kupovinom državnih obveznica. “Nastavak kupovine obveznica je jaka opcija tako da španski i italijanski prinosi mogu opet biti smanjeni. Kao što vidimo, promena glavne stope za refinansiranje nije, međutim, mnogo verovatna,” kaže ekspert, koji takođe očekuje veliku likvidnost u SAD.\nBrezinček vidi smanjenje opasnosti od izlaska Grčke iz evrozone, špansko pitanje i monetarnu politiku SAD, kao i mešavinu faktora koji bi trebalo da održe stabilnost kursa evra u odnosu na američki dolar: “Kurs evra i dolara varira od 1,20 do 1,30 sa malom tendencijom naviše, što se čini verovatnim u jesen. Švajcarska narodna banka (SNB) će nastaviti da kurs EUR/CHF drži na nivou od minimum 1,20.”\nOn trenutno vidi malo potencijala da se prinosi španskih i italijanskih vladinih obveznica značajno snize, jer veruje da politike ovih zemalja verovatno neće podržavati nade investitora u pogledu stvaranja jednog velikog “glavnog plana”.\nPo mišljenju Brezinčeka, tržišno okruženje će biti jedino atraktivno za korporativne obveznice sa najvišim rejtingom. Pored toga, mogu se očekivati značajne razlike u prinosima između obveznica iz centralnih zemalja evrozone i perifernih zemalja. “Imajući u vidu da očekujemo da će zatezne stope rasti, preporučujemo da investitori imaju samo selektivan pristup,” Brezinček tvrdi. S obzirom na negativna kretanja rejtinga i u očekivanju rasta stopa zateznih kamata, glavni analitičar ne očekuje bilo kakvo veće smanjenje marže u predstojećim mesecima. “Očekujemo da će investicioni rejting i spredovi visoko prinosnih korporativnih obveznica ostati stabilni ili neznatno porasti u trećem kvartalu, tako da je naša preporuka neutralna,” Brezinček komentariše. U toku sledećih dvanaest meseci, on očekuje da će premije na rizik umereno padati i daje preporuku za kupovinu na bazi spreda za oba segmenta.\n“Indeksi američkih akcija su, posebno, držali svoje vrednosti na berzama u period između oktobra 2011. i aprila 2012. i bili su stabilniji od njihovih evropskih ili japanskih pandana,” Rehberger tvrdi. On očekuje okruženje koje će podsticati pozitivnu klimu na berzama u trećem kvartalu kroz ublažavanje krize u evrozoni, dalje mere od strane centralnih banaka za podršku likvidnosti i prve znake stabilizacije ekonomskih pokazatelja. “Nova ili možda stara američka vlada neće morati da se više skoncentriše na konsolidovanje budžeta do posle izbora, što će onda ponovo dovesti do kresanja potencijala tržišta kapitala,” Rehberger objašnjava, dajući tako preporuku za kupovinu američkih akcija.\n“Strukturu našeg portfolija čine 50% akcije, 5% nekretnine i 45% obveznice,” Rehberger objašnjava. To je uslovljeno veoma balansiranim odnosom signala oporavka u odnosu na izražene rizike, pri čemu on misli na balansirano pozicioniranje akcija i obveznica. “Izraženi rizici se mogu pre svega naći u Evropi. Nakon što se jedno problematično područje u evrozoni privremeno reši, na primer, izlazak Grčke iz evrozone, drugo izbija u prvi plan, kao što je problem španskog bankarskog sektora. Takođe je teško naći izlaz iz krize koja je opterećena brojnim teškoćama,” analizira Rehberger. Po mišljenju stručnjaka, moguća prolazna slabost američkog tržišta rada i očekivani relativno visoki realni ekonomski rast od 2,2 % u Japanu ukazuju na privremeni oporavak tržišne klime koji upravo dolazi sa ovih tržišta u drugoj polovini 2012.godine.Najnovija dešavanja u evrozoni nastavljaju da utiču na prinos državnih obveznica perifernih zemalja evrozone. “Iako investitori i dalje smatraju obveznice nemačke vlade bezbednim, prihodi od premija za Španiju ostaju i dalje kritični,” kaže Brezinček. Što se tiče vlasničkih hartija od vrednosti, Helge Rehberger (Helge Rechberger), direktor RBI Odeljenja za analizu tržišta očekuje izvestan predah sada kada se situacija privremeno popravila u Grčkoj i Španiji.


Novo suđenje Navalnom, Rusija proterala diplomate EU zbog prisustva na protestima\nRuski opozicioni lider Aleksej Navalni u sudnici okružnog suda u Moskvi na pretresu povodom optužbi za defamaciju, 5. februara 2021. (Foto: Okružni sud Babuskinski)\nRusko ministarstvo spoljnih poslova saopštilo je u petak da proteruje diplomate iz Švedske, Poljske i Nemačke zato što su prisustvovali protestu u znak podrške opozicionom lideru Alekseju Navalnom.\nIstovremeno, Žozep Borelj, šef evropske diplomatije, izjavio je u razgovoru sa ruskim ministrom spoljnih poslova da su odnosi Brisela i Moskve na "niskom nivou" zbog tretmana Navalnog.\nRusko ministarstvo navodi da su diplomate iz Švedske i Poljske u Sankt Peterburgu, i Nemačke - u Moskvi - učestvovali u "nezakonitim" skupovima 23. januara. Desetine hiljada ljudi iz svih delova Rusije izašle su na ulice da protestuju zbog hapšenja Navalnog, koji je najistaknutiji kritičar ruske vlade.\nDiplomate su proglašene za "personae non grata" i naređeno im je da u kratkom roku napuste Rusiju, navodi se u saopštenju.\nMoskva: Protest za oslobađanje Navalnog\nBorelj, koji se ranije u petak sastao sa šefom ruske diplomatije Sergejem Lavrovom, izjavio je pre susreta da su "naši odnosi veoma zategnuti a slučaj Navalni je niska tačka u odnosima."\n44-godišnji Navalni, istražitelj slučajeva korupcije i najpoznatiji kritičar ruskog predsednika Vladimira Putina, uhapšen je 17. januara po povratku iz Nemačke, gde je proveo pet meseci oporavljajući se od trovanja nervnim gasom, za koje tvrdi da je odgovoran Kremlj. Ruske vlasti odbacuju tu optužbu.\nU utorak, sud u Moskvi je presudio da je tokom boravka u Nemačkoj Navalni prekršio odredbe uslovne kazne po presudi za pranje novca iz 2014. godine, i naredio mu da služi još 2 godine i 8 meseci zatvorske kazne. Presuda je izazvala ogorčene reakcije u međunarodnoj zajednici.\nPosle susreta sa Lavrovom, Borelj je izjavio da je preneo zabrinutost zbog zatvorske kazne za Navalnog i hapšenja hiljada ljudi koji su demonstrirali da bi mu iskazali podršku. Najviši diplomata EU dodao je da je preneo da se Unija zalaže za puštanje Navalnog na slobodu i za istragu njegovog trovanja prošlog avgusta.\nViše od 5.000 uhapšenih na protestima pristalica Alekseja Navalnog\nLavrov je, za uzvrat, optužio evropske zvaničnike da odbijaju da podele dokaze o trovanju. Iz Kremlja je poručeno da neće slušati zapadne kritike presude Navalnom i ponašanja policije prema njegovim pristalicama.\nMasovni protesti u Rusiji bili su najveći izliv nezadovoljstva poslednjih godina. Hiljade ljudi su uhapšene.\nNavalni se u petak vratio u sudnicu zbog još jednog suđenja - ovog puta optužbe za klevetu na račun veterana iz Drugog svetskog rata koji se pojavljuje u provladinom video snimku koji je Navalni kritikovao na društvenim medijima prošle godine.\nKrivična istraga je otvorena nakon što je Navalni kritikovao Ruse koji su se pojavili u video spotu kojim su prošle godine promovisani ustavni amandmani koji su Putinu omogućili još jedan mandat. Navalni je učesnike videa nazvao "korumpiranim slugama", "ljudima bez savesti" i "izdajnicima."\nDemonstracije nakon što je opozicioni lider Aleksej Navalni osuđen na tri i po godine zatvora, 2. februara 2021.\nRuske vlasti tvrde da komentari Navalnog "unižavaju čast i dostojanstvo" veterana iz Drugog svetskog rata koji se pojavljuje u spotu. Ako bude osuđen, Navalni će morati da plati novčanu kaznu ili obavlja društveno-koristan rad.\nNavalni je, u petak, odbacio optužbe i odbio da plati kaznu. Suđenje je nazvao "marketinškim procesom".\n“Kremlju su potrebni naslovi koji kažu da je Navalni uvredio veterana", rekao je.\n94-godišnji veteran Ignjat Artemenko svedočio je putem video linka. Rekao je da su ga komentari Alekseja Navalnog uznemirili i tražio javno izvinjenje. Nekoliko sati posle početka pretresa, sudija je proglasio pauzu, pozivajući se na zdravlje Artemenka.\nReakcije na presudu ruskom opozicionaru Navalnom\nAleksej Navalni osuđen na tri i po godine zatvora\nBrat i saveznici Alekseja Navalnog u kućnom pritvoru uoči protesta\nNavalnom određen jednomesečni pritvor\nNavalni ostaje u zatvoru uprkos protestima\nRuska opoziciona aktivistkinja navodno privedena zbog ispitivanja\nPutin odbacio optužbe da je umešan u trovanje Navalnog\nEU i Britanija uvele sankcije ruskim zvaničnicima zbog trovanja Navalnog


Tanjug 18. maja 2021. 15:24\nLJUBLJANA – Slovenačka muslimanska zajednica, manja od dve organizacije koje predstavljaju muslimane u zemlji, uputila je otvoreno pismo premijeru Janezu Janši u kojem se isticanje izraelske zastave na zgradi slovenačke vlade opisuje kao zloupotreba moći i podrška, kako tvrde, izraelskoj genocidnoj politici.\nSlovenačka muslimanska zajednica poručuje da vlada može da podigne zastavu „okupatorske sile u ime svoje ideologije“, ali ne i u njihovo ime i u pismu Janši navode da ih podrška Izraelu još više zabrinjava, jer se dešava u trenutku kada „izraelske vlasti vode politiku genocida i aparthejda“, prenosi STA.\nOrganizacija podseća slovenačkog premijera i da je okidač za najnovije sukobe na Bliskom istoku bio izraelski napad na jerusalimsku džamiju Al Aksa, treću po važnosti u muslimanskom svetu, i to na kraju svetog meseca Ramazana, što je, smatraju, nezabeleženo kršenje osnovnih ljudska prava u novijoj istoriji.\nU pismu Slovenačka muslimanska zajednica postavlja pitanje Janši da li mu je svejedno kako se zbog toga oseća 50.000 muslimana u Sloveniji i kakva bi njegova reakcija bila da je policija provalila u katedralu u kojoj su on i njegova porodica mirno prisustvovali nekoj hrišćanskoj verskoj ceremoniji.\n„Naša zajednica vjeruje da se međunarodni sukobi moraju rešavati mirno i nenasilno. I Jevreji i Palestinci imaju pravo na postojanje, ali pre svega, istina mora imati pravo na postojanje“ zaključuje se u pismu koje je potpisao Muhamed Čerkez, predsednik odbora Slovenačke muslimanske zajednice.\nIzraelska zastava podignuta je prošlog petka na zgradi vlade u Ljubljani u znak solidarnosti sa Izraelom, što je palestinski ambasador u Sloveniji Salahem Abdel Šafi najoštrije osudio, a ovaj potez slovenačkih vlasti je usledio usred najgoreg sukoba na Bliskom istoku u poslednjih sedam godina.


Novi protesti u Istanbulu\nPremijer Turske Redžep Tajip Erdogan\nOrganizatori protesta povodom rekonstrukcije parka Gezi, pozvali demonstrante da se okupe na trgu Taksim\nTurski specijalci su danas u Istanbulu suzavcem sprečili ponovno okupljanje hiljada demonstranata posle noćašnjeg nasilja, dok premijer Redžep Tajip Erdogan zadržava oštar stav prema učesnicima protesta. Erdogan se danas obratio desetinama hiljada svojih pristalica na velikom mitingu, svega nekoliko sati pošto je naredio obračun sa demonstrantima u gradskom parku, posle kojeg se zategnutost naglo povećala.\nOrganizatori prvobitnog protesta povodom rekonstrukcije Parka Gezi, pozvali su demonstrante da se mirno okupe na obližnjem Trgu Taksim, ali je guverner Istanbula jasno rekao da im to neće biti dozvoljeno. Nešto ranije, barikade oko trga su uklonjene buldožerima, pošto je masa ljudi pobegla u obližnje hotele i okolne ulice od suzavca koji je policija upotrebila da bi prisilno oterala demonstrante iz Parka Gezi.\nKomunalni radnci su raščistili poslednje tragove dvonedeljnog okupljanja na tom području, a policija je zatvorila trg i park koji su postali središte najvećeg izazova Erdoganovoj desetogodišnjoj vladavini. U prestonici Ankari, policija je rasterala stotine ljudi koji hteli da održe pomen demonstrantu koji je poginuo u sukobu sa policijom početkom meseca.\nProtesti su počeli povodom premijerove namere da pretvori Park Gezi u trgovački centar, da bi se ubrzo pretvorili u demonstracije protiv vlade koje su se proširile na celu zemlju. Premijer je u petak saopštio da će odložiti rekonstrukciju parka dok sud ne donese odluku o planovima, a da će potom održati referendum ukoliko sud presudi u korist vlade.


Totenhem nikome ne oprašta u poslednje vreme, pa se sigurno ni Anderleht ne oseća najprijatnije pred utakmicu na Vajt Hart Lejnu, pogotovo zbog činjenice da su pre dve nedelje ”mamuzama” naneli jedan od malobrojnih poraza ove sezone.\nInteresantno je da je Totenhem u svakom takmičenju u kojem je učestvovao, izgubio samo po jednu utakmicu: u Premijer Ligi je u prvom kolu poražen od Mančester Junajteda, u Liga kupu ga je eliminisao Arsenal, dok je u Ligi Evrope izgubio u Briselu.\nIgre koje Totenhem prikazuje u poslednje vreme su zaista na visokom nivou i prava je šteta što neku od pet nerešenih mečeva u prvenstvu Engleske nije pretvorio u trijumf, jer bi se onda vodeći Mančester Siti i Arsenal osećali mnogo manje komotno.\nProšlogodišnji super-strelac Hari Kejn je novu kampanju počeo prilično stidljivo, ali je najzad proradio, pa je na prethodnih pet utakmica isto toliko puta zatresao mreže protivničkih ekipa. Naredni zadatak mu je da to isto počne da radi i u Ligi Evrope gde još nije postigao gol, mada se mora reći i da ga je Maurisio Poketinjo pomalo štedeo u ovom takmičenju.\nTotenhem je u grupi J pobedio Karabag, remizirao sa Monakom i izgubio od Anderlehta i ako želi da uveća svoje šanse za prolazak u narednu rundu, onda bi morao da nadigra Belgijance. Kada su u pitanju mečevi na Vajt Hart Lejnu, ”mamuze” su neporažene u poslednjih šest, u kojima su ostvarili četiri pobede.\nBudući da njegove fudbalere očekuje derbi sa Arsenalom za vikend, Poketinjo bi mogao da u određenoj meri kalkuliše sa sastavom, pa bi šansu da zaigraju mogli dobiti Andros Taunsend i Son Heung Min.\nPosle razočaravajućeg poraza od Karabaga, Anderleht je pokazao da ima karakter, pa je uspeo da trijumfuje u utakmici sa Totenhemom, iako je rkipa iz Londona povela već u četvrtom minutu.\nSituacija u grupi je prilično zanimljiva pošto se sve ekipe nalaze na rastojanu od samo dva boda – na vrhu je Monako, jedini neporaženi tim, sa pet bodova, a poslednji je Karabag koji ima tri. U sredini se nalaze Totenhem i Anderleht sa istim učinkom od četiri boda.\nAnderleht se u domaćem prvenstvu najzad dokopao druge pozicije, odmah iza šampiona Genta, zahvaljujući nizu od jedanaest utakmica bez poraza. Štaviše, poraz od Karabaga je jedini koji je najtrofejniji belgijski klub doživeo u petnaest prethodnih mečeva u svim takmičenjima!\nOno što ne može da se ubroji u dobre strane ove ekipe je jako loš učinak na evropskim gostovanjima, gde su na poslednjih dvanaest poraženi čak šest puta, a da se ni sa jednog nisu vratili kao pobednici.\nRivali imaju itekako značajnu zajedničku istoriju, ne toliko bogatu susretima kojih je bilo četiri, već je u pitanju to što su bili akteri finala UEFA kupa 1984. godine, a koje je posle dve utakmice završene identičnim rezultatom 1:1, pripalo Totenhemu nakon izvođenja jedanaesteraca.\nTags:''mamuze'', Anderleht, finale, Liga Evrope, Maurisio Poketinjo, Totenhem, UEFA, Vajt Hart Lejn\nNajava devete NFL nedelje


Naslovna/VESTI/Ako bude problema u pregovorima Beograda i Prištine u utorak Borelj će obavestiti Bajdena\nDijalog Beograda i Prištine nastavlja se u utorak prepodne u Briselu, a “ako bude potrebe” šef diplomatije EU, Žosep Borelj, će se popodne na samitu EU SAD konsultovati sa predsednikom Bajdenom o ishodu razgovora Vučića i Kurtija, saznaje Tanjug u Briselu.\nU utorak 15. juna u Briselu se od 8:30 nastavlja dijalog Beograda i Prištine sastankom na najvišem političkom nivou između predsednika Srbije Aleksandra Vučića i premijera tzv. Kosova Aljbina Kurtija.\n“U zavisnosti šta bude ishod razgovora Vučića i Kurtija, ako tu bude bilo nešto važno ili problematično Borelj će o tome obavestiti Bajdena u cilju iznalaženja zajedničkog pristupa EU i SAD”, navode diplomatski izvori Tanjuga u Briselu.\nSada napominju da se upravo zbog toga ne može predvideti ni rezultat sastanka u utorak niti eventualni sledeći koraci u procesu.\nDodaje se da je administracija u Vašingtonu već upoznata preko specijalnog izaslanika Metjua Palmera sa poslednjim dešavanjima u procesu normalizacije odnosa Beograda i Prištine.\n“Nije planirano, ali se ne može ni isključiti da u slučaju da se sagovornici ili jedan od sagovornika u dijalogu u utorak ne složi sa nastavkom procesa, to pitanje Borelj stavi pred Bajdena”, kažu izvori Tanjuga.


Miloš Nikolić, direktor Narodnog pozorišta iz Subotice, danas je u Beogradu u zgradi Predsedništva prisustvovao radnom sastanku na poziv Dejana Savića, savetnika za kulturu predsednika Republike Srbije Aleksandra Vučića. Nikolić je kazao da je gospodin Dejan Savić sa velikim zadovoljstvom prihvatio poziv za učešće na tradicionalnom novogodišnjem koncertu Subotičkog Simfonijskog orkestra.\n- Dejan Savić je istaknuti dirigent i on je odmah prihvatio moj poziv. To će za nas mnogo značiti i pričiniće nam veliku čast da pod njegovom dirigentskom palicom Subotički Simfonijski orkestar održi svoj tradicionalni novogodišnji koncert.\nNikolić je iskoristio priliku da bliže upozna Savića sa planom i programom subotičkog Narodnog pozorišta, a bilo je razgovora i o izgradnji novog pozorišta.\n- Današnji sastanak je za grad Suboticu veoma važan, a naročito za radnike u kulturi. Zadovoljan sam sadržajem i krajnjim rezultatima ovog sastanka, a naročito zato što smo ostvarili saradnju koja će unaprediti kulturni sadržaj našeg grada – rekao je na kraju sastanka Nikolić.


6 najboljih hotela u blizini: Siena train station, Sijena, ITA - Booking.com\nSijena 398 smeštajnih objekata\nHoteli i smeštajni objekti u blizini znamenitosti Siena train station, Sijena (Italija)\nTražite smeštaj blizu znamenitosti Siena train station?\nHoteli koje vam preporučujemo blizu znamenitosti Siena train station\nSijena (0,3 km od destinacije Siena train station)\nHotel Italia Hotel sa 3 zvezdice Ovaj objekat učestvuje u našem Programu preporučenih partnera. Preporučeni partneri pružaju sjajnu uslugu, nude odličnu vrednost za novac i imaju fantastične ocene gostiju koji koriste Booking.com veb sajt. Ti objekti mogu da plaćaju kompaniji Booking.com nešto višu proviziju kako bi učestvovali u programu. Ovaj objekat učestvuje u našem Programu preporučenih partnera. Preporučeni partneri pružaju sjajnu uslugu, nude odličnu vrednost za novac i imaju fantastične ocene gostiju koji koriste Booking.com veb sajt. Ti objekti mogu da plaćaju kompaniji Booking.com nešto višu proviziju kako bi učestvovali u programu.\n8,9 Sjajan 2 970 recenzija\nBed & Breakfast Camollia Ovaj objekat učestvuje u našem Programu preporučenih partnera. Preporučeni partneri pružaju sjajnu uslugu, nude odličnu vrednost za novac i imaju fantastične ocene gostiju koji koriste Booking.com veb sajt. Ti objekti mogu da plaćaju kompaniji Booking.com nešto višu proviziju kako bi učestvovali u programu. Ovaj objekat učestvuje u našem Programu preporučenih partnera. Preporučeni partneri pružaju sjajnu uslugu, nude odličnu vrednost za novac i imaju fantastične ocene gostiju koji koriste Booking.com veb sajt. Ti objekti mogu da plaćaju kompaniji Booking.com nešto višu proviziju kako bi učestvovali u programu.\nSijena (0,5 km od destinacije Siena train station)\nOvaj moderni pansion gleda na kapiju Porta Kamolija u Sijeni. Nalazi se na 10 minuta hoda od trga Pjaca del Kampo i katedrale.\nAppartamento Gori Ovaj objekat učestvuje u našem Programu preporučenih partnera. Preporučeni partneri pružaju sjajnu uslugu, nude odličnu vrednost za novac i imaju fantastične ocene gostiju koji koriste Booking.com veb sajt. Ti objekti mogu da plaćaju kompaniji Booking.com nešto višu proviziju kako bi učestvovali u programu. Ovaj objekat učestvuje u našem Programu preporučenih partnera. Preporučeni partneri pružaju sjajnu uslugu, nude odličnu vrednost za novac i imaju fantastične ocene gostiju koji koriste Booking.com veb sajt. Ti objekti mogu da plaćaju kompaniji Booking.com nešto višu proviziju kako bi učestvovali u programu.\nSijena (0,6 km od destinacije Siena train station)\nBorgo Grondaie Ovaj objekat učestvuje u našem Programu preporučenih partnera. Preporučeni partneri pružaju sjajnu uslugu, nude odličnu vrednost za novac i imaju fantastične ocene gostiju koji koriste Booking.com veb sajt. Ti objekti mogu da plaćaju kompaniji Booking.com nešto višu proviziju kako bi učestvovali u programu. Ovaj objekat učestvuje u našem Programu preporučenih partnera. Preporučeni partneri pružaju sjajnu uslugu, nude odličnu vrednost za novac i imaju fantastične ocene gostiju koji koriste Booking.com veb sajt. Ti objekti mogu da plaćaju kompaniji Booking.com nešto višu proviziju kako bi učestvovali u programu.\nSijena (0,8 km od destinacije Siena train station)\nVeliki kompleks Borgo Grondaie izgrađen je na staroj toskanskoj farmi i udaljen je samo 1 km od Železničke stanice u Sijeni i 2 km od centra grada.\nSiena City Centre, Sijena (1,1 km od destinacije Siena train station)\nViše objekata u blizini Siena train station\nOstale atrakcije u blizini znamenitosti Siena train station\nPopularni hoteli u blizini: Siena train station\n9,0 Izvanredan 2 326 recenzija


Autor pod licencom RICom Publishing - Dragan Stojković\nDragan Stojković - Bosanac\nDragan Stojković (1953) je srpski harmonikaš, kompozitor i aranžer. Poznatiji pod nadimkom „Bosanac”, rođen je u Sarajevu gde je proveo i mali deo detinjstva. Inače je rodom iz Srbije, otac mu je iz Leskovca a majka iz Šapca. Završio je gimnaziju i osnovnu muzičku školu. Od malih nogu je zavoleo harmoniku koja mu je sticajem okolnosti donela slavu sredinom osamdesetih. Dragan Stojković je sa svojim orkestrom sarađivao sa mnogim imenima naše estrade, kao što su: Bora Drljača, Ljuba Lukić, Ferid Avdić, Halid Bešlić, Ana Bekuta, Miloš Bojanić i mnogi drugi. Skoro čitavu deceniju unazad, aktivan je kao član žirija u popularnom takmičenju „Zvezde Granda”, a uporedo sa tom formom angažmana, Dragan je i dalje aktivan kao kompozitor, kao harmonikaš i autor muzičkih aranžmana.


Fakultet veterinarske medicine Beograd - Katedra za radiologiju i radijacionu higijenu\nNalazite se ovde: Ambulante i klinike FVM » Katedra za radiologiju i radijacionu higijenu\n19.1: Ambulanta FVM\n19.2: Klinika za hirurgiju\n19.3: Klinika za porodiljstvo, sterilitet i V.O.\nCurrent page is 19.4: Katedra za radiologiju i radijacionu higijenu\n19.5: Klinika za bolesti papkara\nAPARTMAN ZA STUDIJSKI BORAVAK STUDENATA SA STRANE\nKomisija za izradu doktorskih disertacija i specijalističkih radova-jun 2013\nDrugi međunarodni simpozijum o Lovstvu\nJunski ispitni rok 2013.\nPoštovane kolege, Zadovoljstvo mi je da Vas obavestim da će u Beogradu, u zgradi Doma omladine, uskoro biti otvoren Informacioni centar Evropske unije. Jedan od osnovnih ciljeva centra je da graðanima Srbije približi evropske institucije i da ih bolje informiše o dešavanjima vezanim za Evropske integracije, projektima koje Evropska unija finansira na ovim prostorima kao i o mogućnostima finansiranja naučnih istraživanja i mobilnosti istraživača iz Srbije.\nEU Info centar biće otvoren tokom Nedelje Evrope ove godine. Do tog momenta očekuju nas brojne pripremne aktivnosti, a jedna od njih je i organizovanje pripremnih sastanaka, diskusionih foruma i prezentacija za potencijalne partnere i saradnike.\nPrepoznajemo vas kao značajne aktere promovisanja učešća istraživača iz Srbije u 7. Okvirnom programu Evropske unije (FP7) i cenimo napore koje ulažete na tom polju. Iz tog razloga smatramo da upravo Vi treba da učestvujete na narednom pripremnom dogaðaju za FP7 predstavnike, koji će se održati u ponedeljak, 11. aprila 2011. godine, u 10 časova, u tribinskoj sali Doma omladine, Makedonska 22 u Beogradu.\nTom prilikom biće najpre predstavljen budući EU Info centar i njegove funkcije, a zatim ćemo razmeniti ideje o mogućim oblicima saradnje.\nU prilogu se nalazi Agenda pripremnog sastanka za FP7 saradnike.\nMolim Vas da svoje prisustvo potvrdite telefonom ili elektronskom poštom.\nOčekujemo Vas i unapred se radujemo.\nPhone: +381 (0)11 3221 948


Druga konferencija preduzetništva žena u Republici Srpskoj okupila više od 120 učesnika iz regiona | Privredna Komora Republike Srpske – Привредна комора Републике Српске – Chamber of Commerce and Industry of Republic Srpska\nDruga konferencija preduzetništva žena u Republici Srpskoj okupila više od 120 učesnika iz regiona\nBy Vladimir Blagojevic 28. септембра 2018. Novosti iz Komore, slide, Žensko preduzetništvo No Comments\nPotreba usvajanja Strategije razvoja preduzetništva žena u Republici Srpskoj i zajednički rad na ostavrenju njenih ciljeva, jedan je od zaključaka druge konferencije ženskog preduzetništva u Republici Srpskoj „Žene u poslovnom svijetu“, koja je održana danas u prostorijama Privredne komore RS.\nNa konferenciji, kojoj je prisustvovalo više od 120 preduzetnica iz zemalja regiona, zaključeno je i da je neophodno zalaganje za unapređenje uslova poslovanja i sistema podrške ženama preduzetnicama, dodatno usavršavanje kroz programe obuke i treninge, promocija, jačanje i umrežavanje preduzentica s ciljem međusobnog povezivanja i uspješne saradnje. Takođe, neophodna je i saradnja sa međunarodnim donatorima, kao i podrška partnerskih institucija, kako bi doprinijeli jačanju preduzetništva žena i u Republici Srpskoj, ali i u regionu.\nPrije početka konferencije, direktor Privredne komore Republike Srpske, Dragica Ristić, rekla je novinarima da je cilj konferencije promovisanje ženskog preduzetništva, ohrabrivanje budućih i postojećih žena preduzetnika za nove projekte, te unapređenje saradnje razmjenom iskustava.\nNaglasila je da Srpska već bilježi napredak kada je riječ o ženskom preduzetništvu i da žene čine trećinu vlasnika ili suvlasnika privrednih društava i preduzetničkih radnji.\n– Kad se gleda po strukturi privrednih društava gdje su žene zaposlene i gdje su preduzetnice, vidljivo je da u svim sektorima privrede ima žena preduzetnika i na rukovodećim položajima od samostalnih radnji do metalske industrije – navela je Dragica Ristić.\nMinistar industrije, energetike i rudarstva Republike Srpske Petar Đokić izjavio je da je Srpska posvećena ideji ženskog preduzetništva, što je vidljivo u Strategiji razvoja ženskog preduzetništva za period 2018-2021. godina kojom je određen i cilj većeg uključenja žena u ovu oblast.\n– Strategijom koju je usvojila Vlada Srpske želi se postići i razvoj konkurentnosti i djelatnosti u kojima se žene angažuju, kao i podsticanje na motivaciju i jačanje onih sektora u kojima do sada žene nisu bile u obimu u kojem procjenjujemo da bi mogle biti uključene – rekao je Đokić novinarima.\nĐokić je istakao da je Republika Srpska mjesto gdje se žene promovišu ne samo u preduzetništu, nego i u obavljanju važnih društvenih i državnih poslova.\n– Poznato je koliko je žena u Vladi Srpske, u institucijama, na mjestima rukovodilaca velikih sistema, na pozicijama gdje žene autonomno odlučuju, a bitno je i promovisanje žena i u političkom segmentu – naveo je Đokić.\nNakon uvodnih obraćanja, održano je predavanje, odnosno motivacioni govor kojim je moderirala Ane Sindik iz EU ProLocal-a, GIZ, a o „liderstvu i motivaciji“ govorila je Ivana Malović iz Podgorice, dok je o temi „bez problema do rješenja“ pričala Ivana Radić iz Zagreba.\nU drugom dijelu održana je i panel diskusija „Iskustva žena preduzetnica u RS i regionu“, na kojem su svoja iskustva predstavile Branka Ratković iz „Swisslion Industrije alata Trebinje“, Aleksandra Maksimovska iz „Maksimovski&Co“ Podgorica, Aleksandra Carvalho iz „Mereora“ Zagreb i Ljiljana Matković iz „Ekotima“ Loznica.\nPoslije plenarnog dijela, u okviru Evropske mreže preduzetništva, održani su i bilateralni susreti preduzetnica iz regiona.\nKonferenciju su organizovali Ministarstvo industrije, energetike i rudarstva, Privredna komora Srpske, Područna privredna komora Banjaluka i Republička agencija za razvoj malih i srednjih preduzeća.


Drugi memorijalni turnir „Heroji moravičkog okruga“ u Ivanjici (VIDEO) – Info LIGA\nSindikat srpske policije organizovao je u Ivanjici drugi memorijalni turnir pod nazivom „Heroji moravičkog okruga“ u znak sećanja na policajce stradale na području Kosova i Metohije i u zoni kopnene bezbednosti od 1998. do 2000.godine.\nIz organizacije ističu da su kroz družeje i sport želeli da sačuvaju sećanje na istaknute heroje, ali i druge koji su dali život za svoju zemlju.\nTom prilikom porodicama nastradalih, Duška Đokovića, Duška Gligorića, Aleksandra Savića, Cvetana Jovanova i Radojka Milovanovića plakete je uručio Darko Ocokoljić, generalni sekretar Sindikata srpske policije-regionalnog centra Čačak, dok je u znak poštovanja Nikoli Davidoviću uručen sat.\nKao jedan od organizatora turnira Darko Ocokoljić pozdravio je prisutne i rekao da će organizatori učiniti sve kako bi ovaj memorijalni prerastao u tradiciju.\nPrisutnima se obratio predsednik opštine Ivanjica Zoran Lazović, istakavši da je obaveza svih nas da sačuvamo uspomenu na nastradale koji su ostavili neizbrisiv trag.\nLazar Ranitović, predsednik Sindikata srpske policije rekao je da se ovim turnirom iskazuje poštovanje herojima koji su za našu bezbrižnu sadašnjost dali svoj živote i da Sindikat nikada neće zaboraviti poginule kolege niti njihove porodice.\nDrugi memorijalni turnir posetio je i šef kabineta ministra unutrašnjih poslova Svetozar Radić, dok je čast da ga otvori imao Aleksandar Risimović, načelnik odeljenja policijske uprave Čačak.\nZa fer plej ekipu turnira proglašena je KMF 92 Ivanjica, najbolji igrač je Damljan Nikolić iz OŽ ’’Niš’’, najbolji strelac je Borisav Minić iz RC „Čačak“ , dok je titulu najboljeg golmana poneo Bojan Mitić.\nEkipno, na trećem mestu našla se Sindikalna grupa „Čačak“, drugo mesto je osvojio Odred Žandarmerije „Niš“, dok je prvo mesto pripalo Regionalnom centru „Čačak“.\nTags: herojimoravickogokrugainfo ligainfoligaivanjicamemorijalniturnirmupmup srbijeturnir\nNext story Težak udes! Automobil pokosio dečaka na putu do škole\nPrevious story Pregledi za izdavanje lekarskog za oružje i vozačke u Domu zdravlja


AGENCIJA ZA ENERGETIKU SRBIJE ODOBRILA PRIKLJUČENJE 14 VJETROPARKOVA DO 2018. - MontEnergija\nHome\tElektrična energija\tAGENCIJA ZA ENERGETIKU SRBIJE ODOBRILA PRIKLJUČENJE 14 VJETROPARKOVA DO 2018.\nAGENCIJA ZA ENERGETIKU SRBIJE ODOBRILA PRIKLJUČENJE 14 VJETROPARKOVA DO 2018.\nAgencija za energetiku Republike Srbije (AERS) dala je saglasnost na Plan razvoja prenosnog sistema za period 2019-2028. godina i Plan investicija u prenosni sistem za period 2019-2021. godina koje je kao operator prenosnog sistema pripremila Elektromreža Srbije (EMS), piše Balkan Green Energy News.\nU Planu za razvoj 2019-2028, na listi proizvodnih kapaciteta, čiji se ulazak u sistem očekuje, nalazi se 14 novih vetroelektrana, jedna nova termoelektrana, novi generator u Termoelektrani (TE) Kostolac B, generator povećane instalisane snage u TE Nikola Tesla A, dve nove termoelektrane-toplane (TE-TO Pančevo i TE-TO Vinča), novi generator u hidroelektrani (HE) Potpeć, kao i još četiri generatora povećane instalisane snage u HE.\nOsim novih proizvodnih kapaciteta, postoji i pet projekata priključenja objekata korisnika prenosnog sistema, prevashodno namenjenih napajanju novih rudarskih kopova, saopštio je EMS.\nPlan razvoja predviđa i završetak prve faze Transbalkanskog koridora za prenos električne energije\n“Planiranje razvoja prenosne mreže postaje sve kompleksniji proces. Raste broj zahteva za priključenjem obnovljivih izvora energije, potrebno je obezbediti infrastrukturne uslove za industrijski razvoj i uvek je neophodno imati u vidu zadatak EMS da obezbedi pouzdano i sigurno napajanje i održivi razvoj prenosnog sistema Srbije, uzimajući u obzir i ciljeve Desetogodišnjeg evropskog plana razvoja u okviru ENTSO-E”, izjavila je Nadica Stojanović, izvršni direktor za investicije i strategiju EMS-a.\nU okviru Plana razvoja je i završetak prve faze Transbalkanskog koridora za prenos električne energije. Reč je o završetku preostale tri sekcije: Sekcija 2 – DV 400 kV TS Kragujevac 2 – TS Kraljevo 3, Sekcija 3 – DV 2×400 kV TS Obrenovac – TS Bajina Bašta i sekcija 4 – DV 2×400 kV između Srbije, BiH i Crne Gore. Sekcija 1 – DV 2×400 kV između Srbije i Rumunije puštena je pod napon u decembru 2017. godine.\nU PLANU POSTAVLJANJE JOŠ JEDNOG PODMORSKOG KABLA PREMA ITALIJI\nROBOTI I BESPILOTNE LETJELICE POSTAJU VAŽNI ZA...\nOBUSTAVLJEN TENDER ZA OSNIVANJE ENEREGTSKE BERZE ALBANIJE


Пузигаћа: Предато 10 тужби против Хрватске у Стразбуру - Јадовно 1941. - КУЛТУРА СЈЕЋАЊА\nUdruženje radnika i invalida rada izbjeglih iz Hrvatske, sa državljanstvom BiH, predalo je Evropskom sudu za ljudska prava u Strazburu 10 tužbi protiv Hrvatske zbog nemogućnosti ostvarivanja stečenih prava Srba u toj zemlji, rekao je predsjednik Udruženja Nikola Puzigaća.\n„Od 60 pripremljenih tužbi mi smo danas predali 10 kolektivnih tužbi članova Udruženja Evropskom sudu za ljudska prava protiv Hrvatske. Očekujemo da će Strazbur na njih pozitivno odgovoriti“, rekao je Puzigaća Srni.\nOn je rekao da su tužbe podnesene zbog toga što su izbjegli Srbi iz Hrvatske dvije decenije nakon rata i dalje poniženi i diskriminisani u ostvarivanju svojih stečenih radnih, penzionih, stanarskih i drugih prava koja su prije rata imali u Hrvatskoj.\nPuzigaća je podsjetio da je Udruženje ranije podnijelo na desetine tužbi Evropskom sudu za ljudska prava u Strazburu protiv Hrvatske na koje nije bilo odgovora.\nPuzigaća: Diskrimincija državljana BiH\nPuzigaća: Više od 20 godina kršenja ljudskih prava


KRAJ GREJNE SEZONE: Od danas hladni radijatori - Ozon Media\nKRAJ GREJNE SEZONE: Od danas hladni radijatori\nSremska Mitrovica – Nakon 191 dan danas je zvanično završena grejna sezona u Sremskoj Mitrovici. Tim povodom direktor JKP „Toplifikacija“, Slavko Sladojević organizovao je konferenciju za medije na kojoj je sumirana grejna sezona 2015/2016.\nKao i sezonu ranije i ova grejna sezona, zbog nepovoljnih vremenskih uslova, počela je nekoliko dana ranije, nego što je predviđeno, odnosno 8. oktobra 2015. godine. Prema rečima Sladojevića, iako je grejna sezona zvanično završena, ukoliko bude bilo potrebe ona može da se produži eventualno do 3. maja, kada JKP „Toplifikacija“ ulazi u prvu fazu remonta.\n„Što se tiče grejne sezone 2015/2016 ističem da nije bilo nekih većih problema u isporuci tolpotne energije, imali smo nekoliko kvarova, koji su otklonjeni u najkraćem vremenskom periodu, a pritužbi građana skoro da nije ni bilo, i mogu da kažem da ih je iz godine u godinu sve manje. Razlog zbog čega je to tako leži u činjenici da je „Toplifikacija“ u prethodnom periodu ulagala velika novčana sredstva u automatizaciju postrojenja, tako da je naš sistem trenutno automatizovan između 60 i 70%. U narednih nekoliko godina u planu je da, ukoliko prilike dozvole, bude i kompletno automatizovan“, priča Saladojević.\nOve godine, kako najavljuje Sladojević, za investicije JKP “Tolifikacija“ iz sopstvenih sredstava izdvojiće sredstva u visini od 35 miliona dinara. Tokom godine u planu je otvaranje dispečerskog centra gde će se sa jednog mesta rukovoditi kompletnim sistemom grejanja. Biće modernizovana i automatizovana izmenjivačka stanica, postrojenje u kojem JKP „Toplifikacija“ preuzima toplotnu energiju od panonskih toplana. Nastaviće se radovi u naselju KP dom i nabavka kalorimetara, a takođe pedviđena je i nabavka jednog gasnog gorionika za kotlarnicu u ulici Stevan Sremac.\nŠto se tiče naplate, ove sezona, prema rečima Sladojevića, je bolja nego prethodnih godina i ona iznosi oko 94%.\nKada je govorio o cenama, Sladojević je podsetio da je Vlada Republike Srbije 2015. godine donela metodologiju za formiranje cena toplotne energije koju su do sada u potpunosti primenile samo „Toplifikacija“ iz Sremske Mitrovice i toplana u Leskovcu.\nPo ovoj metodologiji cena toplotne energije u Sremskoj Mitrovici je niža u odnosu na cene u drugim toplanama. U Beogradu je cena 108 dinara po metru kvadratnom (bez PDV-a), u Rumi je bila 107 dinara, u Novom Sadu 98 dinara, a u Sremskoj Mitrovici 84 dinara. Što se tiče po meraču, po potrošnji cena je u Sremskoj Mitrovici pre metodologije bila 7,26, a sada je 4,63 dinara po metru kvadratnom. Varijabilni deo cene snižen je za oko 30%, međutim korigovan je fiksni deo cene kod stambenog prostora gde je cena sa 29,5 povećana na 41,59 dinara po metru kvadratnom.\n„Naredne grejne sezone ne očekujem da će biti promene u cenovniku“, rekao je Sladojević.\nZa kraj on je dodao da je generalno gledajući JKP „Toplifikacija“ zadovoljna proteklom grejnom sezonom, u kojoj su zahvaljujući toploj zimi sa prosečnom dnevnom temperaturom 7,9 stepeni Celzijusovih ostvarene uštede energenta nešto manje od 10%.\nSutra SVI u Laćarak!


Borisov raspustio menadžment najkrupnije bugarske banke: Ogorčen sam - Sputnjik Srbija\n17:51 01 Mart 2021\nBorisov raspustio menadžment najkrupnije bugarske banke: Ogorčen sam\n14:37 08.04.2020 (osveženo 18:24 08.04.2020) Preuzmite kraći link\nBugarski premijer Bojko Borisov raspustio je savet direktora „Bugarske banke za razvoj“, najkrupnije finansijske institucije u jugoistočnoj Evropi, prenosi televizija „NOVA“.\nKako se navodi, ovu meru Borisov je preduzeo nakon što je menadžment banke odlučio da dodeli jednoj kompaniji 38,5 miliona evra, iako ta firma nije poslovala uspešno.\nPrema njegovim rečima, da bi se uopšte tako nešto sprovelo u delo, potrebno je bilo dobiti saglasnost ministara finansija i ekonomije, koji takođe predstavljaju sastavni deo ove finansijske institucije.\n„Ogorčen sam šta je učinila ova banka. Naložio sam da se raspusti celokupni menadžment“, naglasio je Borisov.\nIstovremeno, list „Kapital“ saznaje da je reč o kompaniji „Sveti Georgije grup“, koja na svom finansijskom listingu nije zabeležila nikakav prihod ove godine.\nUpitan da objasni zbog čega su ova sredstva dodeljena, izvršni direktor „Bugarske banke za razvoj“ Stojan Mavrodijev je rekao da su sredstva dodeljena sa ciljem da kompanija otkupi sva svoja dugovanja koja ima prema dvema drugim bugarskim bankama.\n„Cilj ove transakcije je bio da se na ovaj način pomognu i te banke kako bi one ostale likvidne“, dodao je.\nBugarski mediji podsećaju da je „Bugarska banka za razvoj“ tokom ove sedmice dodelila oko 360 miliona evra fizičkim i pravnim licima kao pomoć da se prebrodi kriza koja je izazvana virusom korona.\nvirus, virus korona, banka, Bojko Borisov, Bugarska