Nema razdora - jaka Evropa čini i NATO jačim\nNema razdora – jaka Evropa čini i NATO jačim\nGeneralni sekretar NATO Jens Stoltenberg izjavio je danas u Bratislavi da je dogovoreno da jačanje odbrane Evropske unie (EU), gde neke članice žele formiranje evropske armije, ne bude dupliranje kapaciteta nego jačanje komplementarnih sposobnosti za odbranu.\nPosle sastanka sa ministrima odbrane članica EU, on je rekao i da će jaka evropska odbrana značiti i jači NATO.\n“Jaka EU čini i NATO jačim. Ministri su danas jasno rekli da nam je potrebna Evropa koja će obezbediti komplementarne kapacitete sa NATO. Važno je da izbegnemo dupliranja. Pozdravljam jaču evropsku odbranu jer će ona doprineti našoj zajedničkoj bezbednosti”, kazao je Stoltenberg.\nGeneralni sekretar NATO istakao je da i sada, kao što je činio i pre referenduma o izlasku Velike Britanije iz EU, apeluje da se ojača evropska odbrana, poveća i intenzivira vojna saradnja zemalja članica EU, kao i u vojnoj industriji, a da Evropa poveća nacionalna izdvajanja za odbranu.\n“Važno je da EU doprinosi više, da obezbedi veću vojnu snagu i preuzme veću odgovornost za bezbednost u Evropi. Jača Evropa nije neka alternativa jačem NATO. Evropi su potrebne i SAD. Posle Bregzita 85 odsto NATO će biti van EU, u baltičkim zemljama tri od četiri nove jedinice predvodiće zemlje koje nisu u EU – SAD, Kanada i Velika Britanija. Jaka transatlantska veza nam je i dalje potrebna”, kazao je Stoltenberg.\nDa razgovori koje vode ministri odbrane i odluke koje će pripremiti do novembra za decembarski samit EU neće težiti ka formiranju evropske vojske istakla je i visoka predstavnica EU za spoljnu politiku i bezbednost, Federika Mogerini.\nEvropsku vojsku bi podržale Italija, Francuska, Nemačka ili Češka, a tome se oštro protivi Velika Britanija.\nGeneralni sekretar NATO rekao je u Bratislavi i da NATO i EU dogovaraju konkretne detalje kako da uzajamno podrže operacije u borbi protiv krijumčara izbeglica i zaustavljanja nelegalne migracije u Sredozemnom i Egejskom moru.\n“Prisustvo NATO u Egejskom moru je važno i poboljšalo je situaciju, pomaže da se prekida nelegalni tok izbeglica i krijumčara. Dajemo i platformu za saradnju Grčke i Turske. Sada sa novim operacijama na moru vodimo dijalog sa EU kako da damo logističku podršku i obaveštajne infromacije. Bićemo spremni da podrzimo i operaciju EU”, rekao je Stoltenberg.


BTC $65.606 +4,60%\nETH $3.975 +4,55%\nXRP $1,12 +2,80%\nBCH $628 +2,74%\nEOS $4,58 +2,55%\nDOGE $0,25 +0,77%\nBithumb, vodeća kripto-berza u Južnoj Koreji, je nedavno otkrila planove za emisiju sopstvenog tokena, Bithumb Coin, putem ICO-a, prenose lokalni mediji 19. aprila.\nPrema izveštaju, prodaja Bithumb tokena će biti sprovedena putem ICO-a u Singapuru, pošto je ICO zabranjen u Južnoj Koreji. Bithumb se navodno fokusira na velike investitore. Bithumb nije potvrdio kada se očekuje emisija tokena, niti kolika je veličina poduhvata.\nBithumb nije prva kripto-berza koja je pokrenula sopstveni token. U januaru je kineska kripto-berza Huobi saopštila planove o emisiji Huobi tokena (HT) sa ograničenom emisijom od ukupno 500 miliona tokena. Huobi je napomenuo da za emisiju neće koristiti ICO i tvrdi da će samo aktivni korisnici platforme moći da dobiju HT.\nKomisija za finansijske usluge Južne Koreje (FSC) je najavila zabranu ICO projekata krajem septembra 2017. godine, navodeći povećanje rizika od finansijskih prevara kao motiv. U martu je Cointelegraph preneo da je vlada Južne Koreje otkrila planove lokalnih finansijskih vlasti o legalizaciji ICO-a. Iako FSC ostaje skeptičan prema ICO projektima, lokalne finansijske vlasti pokušavaju da ih dozvole tako što će obezbediti strože KYC i AML procedure.\nNeke južnokorejske kripto-berze već traže lokacije za otvaranje filijala u inostranstvu. Ranije ove nedelje, Coinone je objavila planove ze pokretanje filijale u Indoneziji u junu.\nDecentralizovana berza je zaključila rundu finansiranja u vrednosti od 15 miliona dolara, podržana od strane Huobi i OKCoin


POTVRDA VERNOSTI: Zvezdaši oduševljeni zbog ljubimca, URUČEN MU JE DRES sa simbolikom 150. nastupa (FOTO) | Najnovije vesti - Srbija danas\n04.10.2021. • 11:08 Srbija Danas\nPOTVRDA VERNOSTI: Zvezdaši oduševljeni zbog ljubimca, URUČEN MU JE DRES sa simbolikom 150. nastupa (FOTO)\nManjak zalaganja nikad nije bila opcija za njega.\nCrvena zvezda je u 12. kolu Superlige Srbije savladala Metalac rezultatom 3:1 i uz nova tri boda odlazi na reprezentativnu pauzu.\nNOVI IZAZOV ZA BORAC: Odbrana titule i dalje nije nemoguće, ali danas mora da se POBEDI\nHAOS, GORI MILANO: Nada Topčagić na Ibrinom rođendanu, fudbalske zvezde slušale "Jutro je" (VIDEO) (FOTO)\n"NEĆU DA KUKAM I DA PLAČEM" Stanković otvoren posle meča sa Metalcem, bilo je dosta problema\nSlavoljubu Srniću je na utakmici sa Metalcem uručen dres sa brojem 150 koji simboliše broj odigranih utakmica u crveno-belom dresu kao znak zahvalnosti za lojalnost koju je pokazao prema klubu. Poklon Srniću uručio je proslavljeni napadač Crvene zvezde Zoran Filipović.\nMomak rođen u Šapcu je ponikao u Omladinskoj školi Crvene zvezde, a za seniorski tim je debitovao 6. novembra 2010. godine na utakmici protiv OFK Beograda kada mu je šansu pružio tadašnji trener Aleksandar Kristić. Nakon perioda provedenog u Čukaričkom, vraća se u redove crveno-belih avgusta 2015. godine. Te sezone dao je značajan doprinos osvajanju šampionske titule.\nAleksandar Katai, Slavoljub Srnić\nOd dolaska Vladana Milojevića, ponovo je Srnić bio nezamenjiv na poziciji krila. Posebno se pamte njegovi pogoci protiv Krasnodara u Rusiji koji je bio presudan za plasman crveno-belih u Ligu Evrope, a potom je postigao odlučujući pogodak protiv Kelna (1:0), čime su crveno-beli izborili evropsko proleće nakon 25 godina. U januaru 2019. godine otisnuo se u inostranstvo gde je nosio dres Las Palmasa, da bi se početkom ove godine vratio u voljeni klub i nastavio stazama uspeha kada je u maju osvojena 11.dupla kruna.\nSlavoljub Srnić je 150. utakmicu za Crvenu zvezdu odigrao u 6. kolu ovogodišnjeg prvenstva protiv TSC-a, ali mu je iz opravdanih razloga poklon uručen u nedelju.\nFK Crvena zvezda Slavoljub Srnić Zoran Filipović Crvena Zvezda


Predsjedništvo BiH dalo rok Vijeću ministara BiH, HDZ-ovi i SNSD-ovi kadrovi se oglušili - Zenicki.net\nVijeće ministara Bosne i Hercegovine će u četvrtak održati redovnu sjednicu, a na dnevnom redu kojeg je predložio predsjedavajući Zoran Tegeltija nema Nacrta zakona o budžetu institucija BiH i međunarodnih obaveza BiH za 2020. godinu.\nPredsjedništvo BiH je, podsjećamo, 6. aprila od Vijeća ministara BiH zatražilo da ponovo razmotri predloženi budžet, te da novi prijedlog dostavi najkasnije do 31. maja 2020. godine. To se, očigledno, neće dogoditi.\nUsvajanjem budžeta institucija BiH za 2020. godinu bi se omogućilo neometano funkcioniranje institucija na državnom nivou i realizacija njihovih obaveza, što je naročito važno u kontekstu aktuelne pandemije koronavirusa i svih njenih ekonomsko-socijalnih posljedica. Upravo je zbog toga Predsjedništvo BiH od Vijeća ministara BiH zatražilo da novi nacrt budžeta bude prilagođen toj situaciji na način da će predvidjeti uštede na strani rashoda.\n– Po mogućnosti, tako osigurana sredstva treba predložiti u posebnu stavku, kojom bi se pomoglo u otklanjanju ekonomskih šteta nastalih usljed pandemije – navodi se u zaključku Predsjedništva BiH.\nIako je taj rok gotovo istekao, ministar finansija i trezora BiH Vjekoslav Bevanda (HDZBiH) još nije dostavio nacrt, te Vijeće ministara BiH neće dostaviti Predsjedništvu BiH u predloženom vremenskom okviru. Upravo je Bevandina samovolja razlog zbog kojeg je na računima Centralne banke BiH “zarobljeno” 333 miliona eura Međunarodnog monetarnog fonda (MMF), s obzirom na to da HDZ-ov ministar insistira da u Odluku o raspodjeli tog novca “uglavi” i kantone.\nUprkos činjenici da Bevanda u svojim ladicama drži nacrt budžeta i adekvatnu odluku o raspodjeli novca MMF-a, njegov stranački predsjednik Dragan Čović obilazi općine i kantone kojima rukovode kadrovi HDZ-a BiH, te obećava podršku viših nivoa vlasti.\n– Osiguranje normalnog života ljudi i funkcioniranja svih institucija, uključujući i zdravstveni sistem, moraju biti osigurani – poručio je Čović nakon posljednjeg sastanka sa predstavnicima Vlade Posavskog kantona.\nO činjenici da taj kanton još nije dobio novac MMF-a koji im je trebao pripasti, te da su kapaciteti države u kojoj se taj kanton nalazi bitno ograničeni zbog opstrukcija HDZ-a, Čović nije govorio.\nInteresi građana BiH, pretočeni i u budžet institucija BiH za ovu godinu, u rukama su HDZ-a BiH i njihovih političkih partnera iz Saveza nezavisnih socijaldemokrata (SNSD), koji usvajanje tog dokumenta blokiraju zbog izbora novih članova Centralne izborne komisije (CIK), koji, za razliku od njihovih prethodnika, nisu pod kontrolom tih stranaka. Zbog sastava CIK-a HDZ i SNSD dovode u pitanje i organizaciju Lokalnih izbora u BiH, koji su u subotu zvanično pomjereni sa 4. oktobra na 15. novembar 2020. godine.\n– Bez promjene odluke o izboru članova CIK-a neće biti ni budžeta institucija BiH – zaprijetio je Čović još u martu.\nIsti stav ima i šef SNSD-a Milorad Dodik, koji je kazao da bi se tek poništavanjem izbora članova CIK-a “mogli stvoriti uvjeti za odobravanje sredstava za održavanje izbora”.\nOpstruiranje usvajanja budžeta institucija BiH za 2020. godinu i Odluke o raspodjeli novca MMF-a kontinuitet su opstrukcija ove dvije stranke, čije posljedice osjećaju i građani na čijim glasovima bi one trebale temeljiti svoj politički kapacitet.\nMeđutim, stranačka kontrola nad CIK-om je očigledno za HDZ i SNSD važnija u odnosu na potrebu finansiranja borbe protiv pandemije koronavirusa i njenih negativnih posljedica, prije svih onih ekonomskih. Takav odnos HDZ-a i SNSD-a ide u prilog ranijim optužbama prema kojima su ove dvije stranke svoje izborne rezultate dugovale upravo izbornim manipulacijama u režiji CIK-a. Smjenom članova CIK-a koji su dovođeni u vezu sa HDZ-om i SNSD-om su ove dvije stranke izgubile potrebnu većinu za donošenje odluka u toj instituciji, poput odluke o izboru kompanije koja će štampati glasačke listiće, odluka o sastavu općinskih izbornih komisija ili odluke o načinu popunjavanja Doma naroda FBiH.\nPrevBingo želi kupiti FIS, šta na to kaže Pero Gudelj\nNextFerhadija 28 godina nakon masakra: Sjećanje na ubijene Sarajlije u redu za hljeb


Poslednje izmene: 15. januar 2019.\nNeophodni – znači da ako onemogućite postavljanje ovih kolačića, poseta našoj internet lokaciji neće biti moguća.\nFunkcionalni – znači da ako onemogućite postavljanje ovih kolačića, nećemo moći da vam pružimo funkcionalnost koju zahtevate\nPraćenje dodatnih komponenti društvenih mreža – znači da su postavljeni kolačići drugog učesnika (društvene mreže), koji koriste module dodatnih komponenti društvenih mreža koje smo mi integrisali u našu internet lokaciju. Oni nisu funkcionalni ali se koriste za praćenje pojedinaca u cilju slanja prilagođenih reklama, analize ili istraživanja tržišta\nReklame drugih firmi – znači da se kolačići drugog učesnika koriste za reklamiranje i druge svrhe, kao što je slanje prilagođenih reklama, merenje učestalosti posete, finansijske pretrage, otkrivanje prevare, istraživanje i analizu tržišta, usavršavanje proizvoda i otkrivanje grešaka\nNaša analiza – znači da se kolačići koje generiše ova internet lokacija postavljaju u cilju da nam omoguće određenu statističku analizu u vezi sa posetiocima ove lokacije (na primer broj osoba koje nas posete samo jednom, pronalaženje navigacionih problema ove lokacije, otkrivanje najčešće korišćenih ključnih reči pretraživača …)\nUkoliko uklonite ili zabranite postavljanje ovih kolačića, moguće je da nećete moći da koristite neke od funkcionalnosti sa ove internet lokacije.\nAnaliza drugih firmi – znači da se kolačići drugog učesnika postavljaju u cilju da omoguće određenu statističku analizu u vezi sa posetiocima njihovih internet lokacija (na primer broj osoba koje ih posete samo jednom, pronalaženje navigacionih problema ove lokacije, otkrivanje najčešće korišćenih ključnih reči pretraživača …)\nKolačići drugih učesnika\nKolačić koji koristi internet servis Apache / Tomcat da bi omogućio otvaranje sesije\nKolačić koji koristi firewall internet aplikacije da bi se omogućio pristup ovoj lokaciji\nKolačić koji se koristi za memorisanje lokalnih svojstava koje je korisnik odabrao pri izboru zemlje, za svaku pojedinačnu internet lokaciju. Ovo se koristi za prebacivanje korisnika sa izbora zemlje (Country Selector) na odgovarajuća lokalna svojstva (Locale) internet lokacije (na pr. „nl_BE” [holandski jezik u Belgiji] na „internet-be” lokaciju)\nKolačić koji se koristi za memorisanje segmenta koji je korisnik trenutno odabrao za određenu internet lokaciju (na pr. Instalater, Klijent, ...). Na bazi ovog izbora, prikazuju se odgovarajuća zaglavlja i podnožja stranica\nKolačić koji se koristi za memorisanje jezika koji je korisnik odabrao na Daikin ID početnoj stranici. Na osnovu ovog parametra, formatira se prebacivanje na odgovarajuću prijavnu stranicu\nKolačić koji se koristi za memorisanje zemlje koju je korisnik odabrao na Daikin ID početnoj stranici. Na osnovu ovog parametra, formatira se prebacivanje na odgovarajuću prijavnu stranicu\nKolačić koji se koristi za memorisanje identifikacije (ID) sesije, podatak preuzet nakon Trustbuilder overe\nTime se sprečava da druge osobe koriste identitet prijavljenog korisnika i vrše određene akcije na internet lokacijama na kojima je korisnik već bio prijavljen.\nZa dodatne informacije: https://angular.io/guide/security#xsrft\nKolačić koji se koristi za memorisanje zaštićene stranice (stranice kojoj korisnik želi da pristupi, a koja zahteva prijavu radi provere prava na pristup), u cilju ispravnog prebacivanja na ovu stranicu posle uspešne prijave (rezervni kolačić za request-landingpage-path).\nKolačić upotrebljen prilikom Trustbuilder overe\nKolačić koji se koristi za memorisanje beleške pristupa za korisnike koji su prijavljeni na portal. Ovim se potvrđuje da je tekući korisnik već prijavljen tako da ne mora da se ponovo prijavljuje.\nPamti vaš izbor željenog jezika\nPamti proizvode (productid) koje ste poslednji put razgledali da bi generisao pregled proizvoda za koje ste zainteresovani\nPamti vrstu proizvoda koje ste poslednji put izabrali da bi ih pronašao pri sledećem korišćenju aplikacije za pretraživanje proizvoda (productFinder)\nKolačić koji koristi aplikacija za pretraživanje proizvoda koji memoriše put izbora proizvoda, a koji neki od navigatora zahtevaju da bi vam omogućili da promenite izbor proizvoda\nKolačić koji koristi aplikacija za pretraživanje proizvoda koji memoriše proizvod koji ste izabrali da bi vam omogućio funkcionalnost poređenja proizvoda\nKolačić koji koristi informaciona korpa. On memoriše proizvode koje ste izabrali da bi sačuvao njihovu listu za kasniju upotrebu ili za slanje e-poštom.\nKolačići potrebni za korišćenje Formstack internet servisa za formulare\nGoogle kolačić NID - jedinstveni identifikacioni broj koji koriste Google aplikacje za memorisanje vaših željenih opcija\nGoogle kolačić PREF se koristi za bezbednost navigacije\nKolačić koji se koristi za memorisanje klijentove odluke da prihvati ili ne kolačiće na informacionoj traci (Cookie Notification Bar). Ovo se koristi da bi se odlučilo da li informaciona traka kolačića treba da bude prikazana ili ne. Ukoliko je korisnik ovo već prihvatio, traka neće biti prikazana.\nKolačić koji se koristi za memorisanje klijentove odluke da zatvori ili ne meni prikazan sa leve strane.\nUkoliko prijavljeni korisnik još nije dao svoju saglasnost, on će se automatski prebaciti na stranicu koja je traži. Kolačić će potom memorisati URL na koji je korisnik hteo da ode pre prebacivanja na stranicu koja traži saglasnost. Posle slanja obrasca na stranici koja traži saglasnost, korisnik će biti vraćen na stranicu koju je ovaj kolačić memorisao.\nKolačić koji se koristi za memorisanje klijentove odluke da dȃ svoju saglasnost ili ne. Ovo će smanjiti opterećenje AEM-a jer sistem neće morati da stalno, sa svakim zahtevom, proverava korisnički profil u AEM-u.\nKolačić koji se koristi za memorisanje željenih opcija koje je korisnik naveo u obrascu (zemlja, jezik i sektor)\nPersistence (za internet i portal)\nKolačić koji LoadBalancer koristi da bi korisnik ostao na istom serveru tokom tekuće sesije (sticky session)\nKolačić kojeg definiše Google Analytics, koristi se za prepoznavanje korisnika. On koristi kolačić _gat[UID] za ograničavanje broja zahteva\nPrivremeni (1 dan)\nPrivremeni (2 godine)\nlidc (domen '.linkedin.com')\nKolačić kojeg definiše LinkedIn i koristi se za usmeravanje\nKolačić kojeg definiše LinkedIn i memoriše Browser-ID\nKolačić kojeg definiše LinkedIn i memoriše jezik\nVećina Google korisnika će imati u svom navigatoru kolačić za željene opcije, NID. Navigator šalje kolačić sa zahtevima na Google lokacije. Kolačić NID sadrži jedinstvenu identifikaciju (ID) koju Google koristi za memorisanje vaših željenih opcija i drugih informacija, kao što su vaš odabrani jezik (na pr. Engleski), koliko rezultata želite da navigator prikaže na jednoj stranici (na pr. 10 ili 20), i da li želite da uključite Google SafeSearch filter ili ne.\nGoogle koristi kolačiće tipa NID i SID da bi pomogao prilagođavanje oglasa u vezi sa Google funkcijama, kao što je na primer Google Search.\nPrivremeni (6 meseci)\nKolačić kojeg definiše LinkedIn za memorisanje jezika.\nKolačić koji služi za identifikovanje pojedinačnih klijenata koji se predstavljaju u okviru zajedničke IP adrese i primenu sigurnosnih parametara po klijentu.\nPrivremeni (5 godine)\n4.3 Praćenje dodatnih komponenti društvenih mreža\nOvi kolačići omogućuju funkcionisanje dugmeta „Podeli sa drugima” da bi vam omogućili da jednostavno podelite sa drugima ovaj sadržaj putem e-pošte ili društvenih medija\nPraćenje dodatnih komponenti društvenih mreža\nOvi kolačići su programirani od strane Twittera kada preuzmete bilo koju stranicu ove internet lokacije koja uključuje listu „Poslednji Tvitovi“\nOvi kolačići omogućuju Facebook „Like” dugme da bi vam omogućili da naznačite sadržaj koji lajkujete\nKolačić koji je neophodan za Pinterest integrisanje na internet lokaciju. Pinterest.com nudi audiovizuelni servis na internet lokaciji.\n4.4 Reklame drugih učesnika\nMože biti postavljen od strane Google DoubleClick dodatne komponente na našoj internet lokaciji da bismo proverili da li vaš navigator prihvata kolačiće. Google DoubleClick ima za cilj da poboljša kvalitet reklama koje vam šaljemo\nKolačić za Google oglašavanje koji se koristi za praćenje korisnika i ciljane oglase\nGoogle koristi jedan ili više kolačića za oglašavanje širom interneta. Jedan od najvažnijih Google kolačića za oglašavanje na drugim sajtovima se zove IDE i memoriše se u navigatorima u okviru domena doubleclick.net.\nPrivremeni (1 godinu)\n4.5 Statistika naše internet lokacije\nOva internet lokacija koristi Google Analytics, internet sevis za analizu koji nudi Google Inc. Google Analytics koristi kolačiće da bi nam pomogao da izvršimo analiziranje načina na koji vi koristite ovu internet lokaciju. Informacija koju generiše ovaj kolačić o vašem korišćenju internet lokacije (napomena: Daikin je izabrao da primeni opciju „IP Masking”, što znači da će Google Analytics ukloniti poslednji oktet vaše IP adrese pre upotrebe i memorisanja) će biti poslata i memorisana od strane Googla na serverima u Sjedinjenim Američkim Državama. Google će koristiti ove informacije da bi procenio vašu upotrebu ove internet lokacije, za pravljenje izveštaja o aktivnosti internet lokacije za naše internet operatere i pružanje drugih usluga u vezi sa aktivnošću lokacije i korišćenjem interneta. Google može takođe da prenese ove informacije drugim firmama ukoliko to traži zakon ili ukoliko ove druge firme vrše obradu informacija za Google. Google neće pridružiti vašu (delimičnu) IP adresu nikakvim drugim podacima koje poseduje. Korišćenjem ove internet lokacije, vi prihvatate da Google vrši obradu informacija o vama, na način i u svrhe koji su gore navedeni.\nOvaj kolačić se u principu upisuje u navigator prilikom vaše prve posete ovoj internet lokaciji upotrebom tog navigatora. Ako ste obrisali ovaj kolačić, a ponovo posećujete ovu internet lokaciju, novi __utma kolačić će biti upisan sa novim jedinstvenim identifikacionim brojem ID. Ovaj kolačić se koristi da bi prepoznao posetioce koji posećuju ovu lokaciju samo jednom i ažurira se sa svakom novootvorenom stranicom. Pored toga, ovaj kolačić nosi jedinstveni identifikacioni broj koji Google Analytics koristi da bi proverio važenje i dostupnost kolačića, što predstavlja dodatnu sigurnosnu meru.\nAnaliza naše internet lokacije (Google Analytics)\nOvaj kolačić memoriše tip pristupa koji ste vi koristili da biste došli na našu internet lokaciju, bilo na direktan način, putem preporuke, pretrage na internetu ili kampanje, kao što je reklama ili link sa e-pošte. On se koristi da proračunava promet pretraživača, reklamne kampanje i navigaciju u okviru ove internet lokacije. Kolačić se ažurira sa svakom stranicom otvorenom na ovoj internet lokaciji.\nOvaj kolačić se koristi da uspostavi i održava korisničku sesiju na ovoj internet lokaciji. Ukoliko otvorite neku stranicu na ovoj internet lokaciji, Google Analytics pokušava da ažurira ovaj kolačić. Ukoliko ga ne pronađe, instalira novi kolačić i uspostavlja se nova sesija. Svaki put kad otvorite neku stranicu ove lokacije, sadržaj ovog kolačića se ažurira tako da on istekne u roku od 30 minuta, čime se obnavlja ista sesija sve dok se vaša aktivnost nastavlja u okviru intervala od 30 minuta. Ovaj kolačić se uništava ukoliko na ovoj internet lokaciji napravite pauzu dužu od 30 minuta.\nOvaj kolačić radi u kombinaciji sa __utmb kolačićem da bi odredio da li treba uspostaviti novu sesiju ili ne. Njegovo važenje ističe kada iziđete iz vašeg navigatora.\nKolačić koji koristi Google AdSense za proveru koji oglasi imaju najbolji učinak na internet lokaciji\nKolačić koji se koristi za memorisanje koja aplikacija (Internet ili Portal) i koji jezik koriste učitane oznake. Ukoliko ovo odgovara trenutno učitanoj aplikaciji i jeziku, etikete koje su memorisane u kolačiću "labels“ će biti učitane i korišćene za trenutno aktivnu aplikaciju. U protivnom, šalje se zahtev u AEM za preuzimanje ispravnih etiketa\nKolačić koji se koristi za memorisanje koja aplikacija (Internet ili Portal) i koji jezik koriste učitane anotacije (tagove). Ukoliko ovo odgovara trenutno učitanoj aplikaciji i jeziku, anotacije koje su memorisane u kolačiću "tags“ će biti učitane i korišćene za trenutno aktivnu aplikaciju. U protivnom, šalje se zahtev u AEM za preuzimanje ispravnih anotacija\nOvo je kolačić tipa modela, koji definiše Google Analytics, pri čemu element modela u imenu sadrži jedinstveni identifikacioni broj naloga ili internet lokacije na koju se odnosi (u ovom slučaju internet). On izgleda kao varijacija kolačića _gat cookie, koji se koristi da ograniči količinu podataka koje Google memoriše na internet lokacijama sa velikim prometom podataka.\nOsnovni cilj ovog kolačića je: Učinak\nOvo je kolačić tipa modela, koji definiše Google Analytics, pri čemu element modela u imenu sadrži jedinstveni identifikacioni broj koji određuje račun ili internet lokaciju na koju se odnosi (u ovom slučaju portal). On izgleda kao varijacija kolačića _gat cookie, koji se koristi da ograniči količinu podataka koje Google memoriše na internet lokacijama sa velikim prometom podataka.\nOvaj kolačić se odnosi na funkcionalnost internet analize (web analytics) i servisa Hot Jar, firme koja se nalazi na Malti. On na jedinstveni način identifikuje posetioca tokom jedne sesije navigatora, i ukazuje na to da je on uključen u grupni uzorak posetilaca.\n4.6 Analiza drugih firmi\nKolačić kojeg definiše LinkedIn - koristi se za sakupljanje statističkih podataka u vezi sa LinkedIn oglasima\nVerzija 1.1 jul 2013.


Nobelova buncanja - Zvanični forum Kamerne scene ''Miroslav Antić'' Senta\nPost od branko » 10 Dec 2010, 23:36\nNobelova nagrada za mir ove godine je dodeljena kineskom disidentu Liu Sjaobou, koji u kineskom zatvoru služi jedanaestogodišnju kaznu, koja mu je izrečena zbog "podrivanja ustavnog poretka".\nCeremoniji neć prisustvovati ni njegova supruga i prijatelji , kojima je zabranjen izlazak iz Kine.\nZvanični Peking optužio je Nobelov komitet za antikinesku politiku i mešanje u unutrašnje poslove Kine.\nPortparol kineskog ministarstva spoljnih poslova Djijang Ju ceremoniju u Oslu opisala je kao farsu:\n"Nobelov komitet režira i izvodi antikinesku farsu. Mi se protivimo svakom ko postavlja pitanja o Liu Sjaobou samo da bi se mešao u naše unutrašnje poslove i odvodio u pitanje nezavisnost pravosudja."\nBBC-jev dopisnik u Pekingu kaže da vlasti u Pekingu već dva meseca nastoje da ubede, pa i da zastraše, druge zemlje da bojkotuju ceremoniju u Oslu.\nPosle intenzivnog lobiranja, Kina je sada saopštila da će "ogromna većina" zemalja bojkotovati svečanost.\nI ljudska prava i prijateljstvo sa Kinom\nNobelov komitet je, medjutim, saopštio da je poziv da prisustvuje dodeli nagrade odbilo samok 19 zemalja, medju njima Rusija, Kolumbija, Kazahstan, Venecuela, Saudijska Arabija, Iran i Srbija.\nŠef srpske diplomatije Vuk Jeremić tim povoodm je objasnio da Srbija poklanja izuzetnu pažnju zaštiti ljudskih prava, ali i odnosima sa Kinom.\n"Sve naše odluke, kao i odluke svih drugih vlada, vezane su\nza ostvarivanje nacionalnih interesa i državnih prioriteta",\nrekao je Jeremić i napomenuo da je Kina jedan od najvažnijih\nbilateranih partnera Srbije i da Beograd doprinos zaštiti\nljudskih prava dokazuje aktivnom politikom koju vodi u\nMinistar Jeremić je podsetio da Srbija nije prisustvovala ni uručenju Nobelove nagrade za mir Martiju Ahtisariju 2008. godine. Tada je deset zemalja, medju njima i Kina, bojkotovalo tu ceremoniju.\nDnevnik "Blic" u sredu je ocenio da je reč o vraćanje usluge Kini, koja je bojkotovala dodelu nagrade Martiju Ahtisariju pre dve godine.\nReagovale NVO i pisci\nU Srbiji su na ovu odluku vlade reagovale organizacije aktivne na zaštiti ljudskih prava.\n"Komitet pravnika za ljudska prava" (Jukom) zatražio je od države da promeni odluku o bojkotu ovogodišnje dodele Nobelove nagrade za mir - i u otvorenom pismu zatražio i "da se javnosti objasni koju vrstu politike vodimo".\nU saopštenju se izražava i ocena da ovom odlukom o bojkotu uručenja nagrade u Oslu "Srbija još jednom potvrđuje da je daleko od iskrene borbe za poštovanje ljudskih prava i svih onih vrednosti koje su svojstvene modernom evropskom, demokratskom drštvu".\nReagovao je i Forum pisaca tako što je "najoštrije osudio" odluku MIP-a da Srbija bojkotuje dodelu Nobelove nagrade za mir.\nRe: Nobelova buncanja\nPost od branko » 08 Mar 2018, 09:31\nMuzej Holokausta oduzima nagradu Aung San Su Ći\nAmerički Muzej Holokausta saopštio je da će liderki Mjanmara Aung San Su Ći oduzeti nagradu koju joj je dodelio za borbu za ljudska prava.\nU saopštenju je navedeno da će Muzej oduzeti Aung San Su Ći nagradu "Eli Vizel", nazvanu po nobelovcu koji je preživeo Holokaust, a koja joj je dodeljena 2012. godine.\nZvaničnici Muzeja Holokausta u Vašingtonu naveli su da je odluka doneta pošto Aung San Su Ći nije osudila masovna ubistva muslimanske manjine Rohindža u Mjanmaru.\nAung San Su Ći je dobila Nobelovu nagradu za mir 1991. godine. Nagradu je primila tek 2012. godine, pošto je 20 godina provela u kućnom pritvoru u svojoj domovini.\nIako je u Mjanmaru veoma poštovana, donedavno je uživala i međunarodnu podršku, ali sada je pod kritikom zbog nedostatka samilosti prema sudbini muslimanske manjine u svojoj zemlji.\nViše od 690.000 Rohindža izbeglo je u susedni Bangladeš od avgusta 2017. godine, bežeći od kampanje etničkog čišćenja koju su osudile i UN.


Narodna skupština RS dutra o ekonomskoj politici i budžetu - Klix.ba\nBiH Narodna skupština RS dutra o ekonomskoj politici i budžetu\nNarodna skupština RS dutra o ekonomskoj politici i budžetu\n1.12.2012. u 10:51\nSkupština RS budžet Narodna skupština RS\nNarodna skupština Republike Srpske razmatraće sutra po hitnom postupku Prijedlog ekonomske politike i Prijedlog budžeta za 2013. godinu u iznosu od 1,945 milijardi KM.\nEkonomskom politikom kao ciljevi definišu se pozitivan privredni rast, očuvanje radnih mjesta, fiskalna stabilnost, socijalna održivost i pravičnija preraspodjela.\nOvim dokumentom prvenstveno su obuhvaćena makroekonomska kretanja u Republici Srpskoj i projekcije makroekonomskih pokazatelja u 2013. godini sa predviđanjem investicionih aktivnosti.\nPoseban akcenat u politikama javnog sektora stavljen je na regulatornu reformu, tržište rada, energetiku, energente i poljoprivredu, a mjere definisane u ovoj ekonomskoj politici usklađene su sa budžetom za 2013. godinu i drugim izvorima finansiranja, te strateškim dokumentima Republike Srpske.\nU skladu sa ciljevima ekonomske politike, Vlada će u narednoj godini raditi na unapređenju poslovnog ambijenta s ciljem povećanja konkurentnosti domaće privrede, stabilnosti javnih preduzeća, evropskim integracijama, regionalnoj saradnji i smanjenju negativnih efekata ulaska Hrvatske u EU, saopšteno je ranije iz Biroa Vlade Republike Srpske za odnose s javnošću.\nProjekcije prihoda u budžetu za narednu godinu zasnovane su na kretanju u ranijem periodu i periodu deset mjeseci 2012. godine, rebalansu budžeta za 2012. godinu, uključujući jednokratne uticaje i procijenjene efekte zakonskih odredbi na pojedinim vrstama prihoda.\nPrijedlogom budžeta za 2013. godinu rashodi za lična primanja smanjeni su za 56,5 miliona u odnosu na ovu godinu i iznose nešto više od 642 miliona KM.\nDoznake za socijalnu zaštitu povećane su na 254,8 miliona maraka, izdvajanja za borački dodatak povećana sa 34,7 miliona na 49,3 miliona KM, dok je za program socijalnog zbrinjavanja radnika predviđeno 13 miliona KM.\nPlanirano je izdvajanje za Fond PIO u iznosu od 156 miliona KM, dok stavka za nerazvijene opštine iznosi milion KM.\nUkupne subvencije iz budžeta smanjene su za oko tri miliona maraka u odnosu na ovu godinu i projektovane su na 114,2 miliona KM.\nPovećane su subvencije za investicije i zapošljavanje u iznosu od dva miliona KM umjesto ovogodišnjih milion maraka. Za subvencije kamatnih stopa za stambene kredite za mlade i mlade bračne parove predviđeno je milion maraka.\nSubvencije za razvoj poljoprivrede i sela iznose 60 miliona KM, a za "Željeznice Republike Srpske" 25 miliona KM.\nPredviđeno je smanjenje i ukupnih grantova za 12,6 miliona na 25,6 miliona KM. Grantovi za neprofitne organizacije smanjeni su sa milion na 400.000 KM, dok grant za poslaničke klubove iznosi 500.000 maraka.\nGrant za kulturu smanjen je sa 1,1 milion na 500.000 KM, dok su tekući grantovi vjerskim i etničkim organizacijama i udruženjima sa 5,3 miliona smanjeni na 300.000 KM.\nNarodna skupština razmatraće po hitnom postupku i Prijedlog zakona o izvršenju budžeta Republike Srpske za 2013. godinu, Prijedlog zakona o doprinosima i Prijedlog zakona o platama zaposlenih u javnim službama Republike Srpske.\nPrijedlogom zakona o izmjenama i dopunama Zakona o platama zaposlenih u oblasti prosvjete i kulture Republike Srpske, po hitnom postupku, predlaže se umanjenje osnovnih koeficijenata za 10 odsto.\nPrijedlogom zakona o izmjenama i dopunama Zakona o platama i drugim naknadama sudija i tužilaca u Republici Srpskoj, predlaže se smanjenje i plata stručnih saradnika u sudovima i tužilaštvima.\nPrijedlogom zakona o izmjenama i dopunama Zakona o platama zaposlenih u Ministarstvu unutrašnjih poslova, kazneno-popravnim ustanovama i sudskoj policiji predviđa se smanjenje plata ovim kategorijama za 10 odsto.\nPrijedlogom zakona o izmjenama i dopunama Zakona o platama zaposlenih u organima uprave Republike Srpske predviđaju se uštede tako što će se osnovni koeficijenti umanjeni za 10 do 25 odsto umanjiti za dodatnih 10 odsto.\nPočetak 11. posebne sjednice Narodne skupštine Srpske zakazan je za sutra sa početkom u 10.00 sati.\nIzvještaji revizora na sjednici NSRS-a, Studentski centar "Nikola Tesla" dobio negativne ocjene\n11.09.2019. u 07:17\nprije 22h 52m 60\nIzmeđu dobrog i lošeg 32\nprije 21h 12m 155\nPrekid vatre 62\nprije 16h 26m 78\nTužilaštvo istražuje 76\nprije 3h 13m 32\nNa sramotu 182\nPosjetili smo kamp Vučjak i uvjerili se u nehumane uslove života migranata\nprije 17h 5m 145


Vojvodina dobija još jedan vetropark - 60 turbina visine i do 250 metara\nPredviđena je izgradnja više funkcionalnih celina za proizvodnju električne energije iz obnovljivih izvora\nGrad Pančevo stavio je na rani javni elaborat za plan detaljne regulacije gradnje vetroelektrane na teritoriji Banatskog Novog Sela i Dolova.\nU planu koji je izradilo JP Urbanizam Pančevo, a čiji je naručilac Grad, precizirano je da mikrolokacija na kojoj je predviđena gradnja vetroparka Vetrozelena obuhvata površinu od 49,48 kvadratnih metara.\nOkvirno definisana teritorija buduće vetroelektrane se sa severne strane graniči sa opštinom Alibunar, a sa zapadne je udaljena oko 1.000 metara od granice građevinskog rejona naselja Dolovo.\nPostojeća namena površina je poljoprivredna i nema zaštićenih delova prirode, prenosi portal eKapija.\nKako se navodi u planskoj dokumentaciji, predviđena je izgradnja više funkcionalnih celina za proizvodnju električne energije iz obnovljivih izvora.\nU zavisnosti od potencijala vetra, gradiće se infrastrukturni kompleks vetroelektrana sa odgovarajućom poveznom srednjenaponskom kablovskom, telekomunikacionom i ostalom mrežom, kao i mrežom pristupnih puteva.\nPrema preliminarnim analizama, planira se izgradnja maksimalno 60 vetroturbina ukupne instalisane snage najviše 300MW, koje će biti priključene na prenosni elektroenergetski sistem prema uslovima JP Elektromreža Srbije. Najveća visina stubova vetroturbina vetrogeneratora, uključujući lopaticu turbine u gornjem položaju, biće maksimalno 250 metara.\nPredviđeno je priključenje vetroelektrane Vetrozelena na prenosnu mrežu naponskog nivoa 400kV, preko ekstenzije PRP Čibuk 1, odnosno nove transformatorske stanice TS 400/35kV, i uvođenjem postojećeg dalekovoda 400kVDV Pančevo 2 –granica Rumunije/Rešica br. 463A u dograđeno priključno-razvodno postrojenje PRP Čibuk 1.\nEkstenzija PRP Čibuk 1 i nova TS 400/35kV se nalaze na teritoriji opštine Kovin i biće predmet izrade posebnog planskog dokumenta.\nPristupni putevi koji vode do stubova vetrogeneratora priključivaće se na postojeće atarske puteve preko odgovarajućih saobraćajnih priključaka.\nPlan je na ranom javnom uvidu do 1. januara. Inače, vlasnik kompanije Vetrozelena doo Beograd je američki Continental Wind Partners (CWP).\nizvor: b92.net, ekapija, agencije, foto: Kelly Lacy, Pexels\nalibunar banatsko novo selo dolovo pančevo tehnologija vetropark vojvodina


Komunikacije -- Data și ora publicării: 12.02.2021 20:44:59\nVIVACOM-NAJBRŽA-MREŽA / Bugarski Vivacom ponovo ima najbržu mobilnu mrežu u Evropi\nSofija (MEDIA EXPRES) / 10. februar 2021. / Mobilna mreža bugarskog operatora Vivacom, koji posluje u okviru United Grupe, proglašena je najbržom mrežom u Evropi i to drugi put zaredom, prema istraživanju kompanije Ookla, svetskog lidera u analizi mobilnih i internet mreža, kao i testiranju aplikacija i tehnologije.\nKako je saopšteno iz United Grupe, rezultati istraživanja, zasnovani na analizi više od 54.000 testova sprovedenih u drugoj polovini 2020. godine, u kojem je učestvovalo više od 17.000 Vivacom korisnika u Bugarskoj, dobijeni su na osnovu merenja aplikacije Ookla Speedtest.\n- Veoma smo ponosni na ovu nagradu koja je rezultat predanog rada na razvoju Vivacom mobilne mreže. Ovo priznanje je dobilo dodatnu vrednost jer dolazi u vreme epidemije i izazovne 2020. godine kada su našim korisnicima bile posebno važne mobilne komunikacije. Uložili smo dodatne napore kako bismo im ponudili visokokvalitetne usluge i više mogućnosti za komunikaciju, rad i zabavu tokom ovog teškog perioda. Ova nagrada odaje priznanje tim naporima i dokaz je dobro obavljenog posla – rekao je izvršni direktor kompanije Vivacom Atanas Dobrev.\nU septembru prošle godine kompanija Ookla prvi put je proglasila Vivacom za najbržu mobilnu mrežu u Evropi za prvi i drugi kvartal 2020. godine.\nVivacom je u julu 2020. godine postao deo United Grupe, kompanije sa sedištem u Holandiji i jednog od vodećih telekomunikacionih i medijskih operatora u Jugoistočnoj Evropi. United Grupa posluje u osam zemalja sa približno 10 miliona korisnika i 11 hiljada zaposlenih na kraju 2020. godine.


Jačanje saradnje Agencije za borbu protiv korupcije i prekršajnih sudova – Agencija za sprečavanje korupcije\nJačanje saradnje Agencije za borbu protiv korupcije i prekršajnih sudova\nVarvarin – Izbori za odbornike\nPokret socijalista PS\nDirektorka Agencije za borbu protiv korupcije Tatjana Babić, govorila je na konferenciji Udruženja sudija prekršajnih sudova povodom Dana prekršajnog sistema o saradnji Agencije za borbu protiv korupcije sa prekršajnim sudovima.\n„Pravosuđe mora biti garant građanima da će svaka koruptivna aktivnost svoj epilog naći na sudu, tim pre što u našoj državi vlada sistemska korupcija, a jedini lek protiv sistemske korupcije je sistemska borba protiv korupcije koja podrazumeva zajedničko delovanje svih relevantnih institucija“ izjavila je Tatjana Babić.\nOna je podsetila na značaj saradnje Agencije sa prekršajnim sudovima, ali i drugim državnim organima, što zbog poštovanja zakonskog okvira, ali i razloga „delotvornosti rada, efikasnosti i uspešnosti“ u borbi protiv korupcije. Takođe je podsetila da zakon daje osnovu za saradnju, ali ne ograničava vidove saradnje, što znači da treba delovati brzo i međusobno sarađivati.\n„Jedan od prioriteta Agencije je i intenziviranje saradnje sa drugim državnim organima, koju smo i inicirali“, naglasila je Babić.\nDirektorka je zahvalila sudijama u prekšajnog suda koji sarađuju sa Agencijom za borbu protiv korupcije, naglasivši da je njihova pomoć od neprocenjivog značaja za rad Agencije jer gotovo svaka povreda zakona o Agenciji povlači sa sobom prekršajnu odgovornost.\nAgencija za borbu protiv korupcije je samo u 2013. podnela 309 zahteva za pokretanje prekršajnih postupaka za različite povrede Zakona o Agenciji i Zakona o finansiranju političkih aktivnosti, od čega 208 u okviru Službe za kontrolu finansiranja političkih subjekata. Služba za rešavanje o sukobu interesa podnela je ove godine 13 zahteva, a Odeljenje za kontrolu imovine funkcionera 19 zahteva za pokretanje prekršajnog postupka.\nPored Tatjane Babić, govorili su Zoran Pašalić, predednik GO Udruženja sudija prekršajnih sudova republike Srbije i Ljubo Simić, predsednik Skupštine Udruženja sudija prekršajnih sudova Republike Srbije, govorili su o ulozi i značaju Udruženja, kao i u unapređenju položaja sudija i Udruženja.\nDan prekršajnog sistema obeležen je 24. juna, na dan kada su Uredbom Kraljevine SHS izdvojeni istupi – današnji prekršaji, kao lakši oblik krivičnih dela i time započeto uspostavljanje prekršajnog sistema na ovim prostorima.


Ultimativni trening Dvejna Džonsona - Muški magazin - trendovi, fitness, lifestyle, saveti, devojke...\nKako bi svoju mišićnu masu zadržao, Rok dnevno unese 5000 kalorija i ponekad provede i do 6 sati u teretani.\nNa Youtube-u se pojavio klip koji pokazuje kako izgleda jedan njegov fitnes dan. Kao što možete videti, Rok je veoma ozbiljan kada su treninzi u pitanju. On mnogo pažnje provodi u teretani i najviše se fokusira na vežbe koje oblikuju i povećavaju masu. Rok radi sa velikim težinama i trudi se da uradi što više setova i što više ponavljanja.\nDvejn kaže da treniranje nije samo način da poboljšate izgled vašeg tela, već i da se psihički oslobodite i da eliminišete sve negativno iz vašeg uma, tako da ćete posle treninga biti mnogo srećniji i zadovoljniji.\nPogledajte kako izgleda trening rutina ovog snagatora:\nPROČITAJTE SLEDEĆI TEKST: 10-minutni jutarnji trening


Početna strana / Prodavnica baterija / Automatizovana navođena vozila (AGV), Baterije za invalidska kolica, Električni čamci, GNB Motive trakcione baterije, Golf vozila, Mašine za čišćenje, Paletni viljuškari / Drysafe RECUP\nAsortiman baterija drysafe RECUP (AS) pogodan je za sve aplikacije sa visokim zahtevima snage (pražnjenje struje i prihvatljivost punjenja), kao što su hibridni pogon i automatski vođena vozila. AS baterije takođe nude odličnu izdržljivost mikro-ciklusa za aplikacije poput mašina za čišćenje sa visokim stopama punjenja.\nKategorije: Automatizovana navođena vozila (AGV), Baterije za invalidska kolica, Električni čamci, GNB Motive trakcione baterije, Golf vozila, Mašine za čišćenje, Paletni viljuškari\ndrysafe RECUP baterija – specifikacije proizvoda\nU pitanju je olovna baterija regulisana ventilom sa elektrolitima apsorbovanim u upijajućoj staklenoj vuni (AGM – absorbent glass mat), sa spiralnim dizajnom ploče, koji pruža izuzetno visoku površinu.\nNisu potrebna održavanja\nDrysafe RECUP baterije ne zahtevaju održavanja i punjenje tokom čitavog svog radnog veka.\nDrysafe RECUP baterija ima izuzetna svojstva pražnjenja i punjenja zahvaljujući svom inovativnom dizajnu ploče.\nDrysafe RECUP baterija poseduje izvanrednu izdržljivosti, naročito u stanju delimične napunjenosti.


tenis - Radio-televizija Unsko-sanskog kantona\nSve vijesti koje uključuju pojam: tenis\nNEDJELJOM ZAJEDNO RTV USK - GOST: LUKA LEJIĆ, 'UNA GEM' TENISKI KLUB\nBIHAĆ, 26. septembra - O tenisu u gradu Bihaću i tenisu koji ovdje aktivno egzistira danas kroz djelovanje tri kluba, razgovarali smo s trenerom Lukom Lejićem.\nNEDJELJOM ZAJEDNO - GOST: FATIH HALILAGIĆ, MLADA NADA TENISA\nBIHAĆ, 12. septembra - Fatih Halilagić jedan je od najmlađih zaljubljenika tenisa u Bihaću. Prve korake u ovom sportu napravio je uz pomoć oca Senijada, a na brojnim turnirima do sada je već ostvario zapažene rezultate.\nNEDJELJOM ZAJEDNO RTV USK - PRIČA: PRATILI SMO TENISKI TURNIR 'USK OPEN'\nBIHAĆ, 12. septembra - Ove subote na teniskim sportskim terenima bihaćkog 'STENS-a' održan je četvrti po redu Teniski turnir „USK OPEN“ koji je okupio 30 djevojčica i dječaka.\nBIHAĆ, 11. jula - Nakon što je osvojila srebro u disciplini 100 metara delfina, sjajna Lana Pudar osvojila je titulu viceprvakinje Evrope i u disciplini 50 metara delfin. Odlična plivačica se plasirala i u treće finale, i to na 100 metara delfin. Novi podvig naše Lane Pudar svakako će predstavljati dodatni vjetar u leđa ...\nBIHAĆ, 31. maja - Mostar je sinoć proslavio veliki uspjeh FK Velež, koji je nakon 33 godine izborio plasman u jedno evropsko takmičenje. Hiljade radosnih navijača FK Velež dočekali su svoje „Rođene“ u gradu na Neretvi, na svom stadionu, gdje su proslavili historijski uspjeh svog kluba. „Rođeni“ su savladali ...\nFRENCH OPEN ODGOĐEN ZA SEDAM DANA ZBOG POGORŠANJA STANJA SA PANDEMIJOM KORONAVIRUSA\nPARIZ, 8. aprila - Otvoreno prvenstvo Francuske u tenisu odgođeno je za sedmicu zbog pandemije koronavirusa, objavili su četvrtak organizatori, prenosi Anadolu Agency (AA). "Grand Slam" turnir na šljaci je trebao početi 23. maja, ali će se prvi dvomeč igrati za sedam dana. Teniski savez Francuske saopštio ...\nBIHAĆ, 28. marta - Fudbalska reprezentacija Bosne i Hercegovine u blijedoj i skromnoj predstavi na Bilinom polju u Zenici, remizirala je protiv Kostarike rezultatom 0:0 u prijateljskom susretu. Zmajevi su u potpuno drugačijem sastavu izašli na teren u odnosu na meč u Finskoj, a selektor Ivaylo Petev, koji nije prisutan ...\nBIHAĆ: SVEČANO OTVOREN SPORTSKI CENTAR HSC ARENA\nBIHAĆ, 28. januara - Sportski centar „HSC Arena“ u Bihaću sastoji se od dva malonogometna i jednog teniskog igrališta, što će gradu Bihaću, u nedostatku sportskih terena donijeti osvježenje i nemjerljiv doprinos razvoju sporta. Vrijednost projekta koji se nalazi u zgradi nekadašnjeg „Kombiteksa“ ...\nDNEVNA DOZA ZABAVE: GOST ALEN ALAGIĆ\nBIHAĆ, 26. januara - Grad Bihać uskoro dobiva novi Sportsko-rekreativni centar u nekadašnjoj zgradi Kombiteksa. Investitor je kompanija „Ent – Comerc“ a detalje o svemu predstavio je gospodin Alen Alagić, direktor „Ent – Comerca“.


ZAKONSKO REGULISANJE ELEKTRONSKE REGISTRACIJE PRAVNIH LICA\nVlada Republike Srpske pripremila je set zakonskih rješenja kojima se otvara prostor za elektronsku registraciju preduzeća.\nPred poslanicima Narodne skupštine Republike Srpske na narednoj sjednici naći će se Nacrt zakona o izmjenama i dopunama Zakona o registraciji poslovnih subjekata u Republici Srpskoj, Nacrt zakona o izmjenama i dopunama Zakona o zanatsko-preduzetničkoj djelatnosti i Nacrt zakona o izmjeni Zakona o privrednim društvima.\nUkoliko budu usvojeni, biće to korak bliže osnivanju preduzeća uz nekoliko klikova mišem.\nStranka koja ima u planu početak poslovanja dobiće svoj elektronski sertifikat, što će predstavljati njegov digitalni identitet, a koji će mu biti neophodan za postupak registracije.\nPrijava se podnosi na elektronskom obrascu na jedinstvenoj internet adresi bizreg.esrpska.com, a nakon prosljeđivanja nadležnom registarskom sudu, podnosilac prijave se u okviru korisničkog naloga obavještava o trenutnom statusu predmeta i fazi sudskog odlučivanja o prijavi.\nNakon što sud po podnesenoj prijavi izvrši upis poslovnog subjekta u registar, podnosilac može u formi elektronskog dokumenta preuzeti rješenje koje je potpisano elektronskim potpisom, a koje mu je neophodno radi obavljanja poslovne djelatnosti.\n"Ključni efekti primjene ovog sistema odnose se na dodatno skraćivanje vremena potrebnog za počinjanje poslovne aktivnosti, a posljedično i poboljšanje pozicije na Doing Business listi. Veoma je važno napomenuti i da je uvođenje ovog servisa jedan od prvih koraka u intenziviranju aktivnosti u uvođenju sistema elektronske uprave, budući da će korisnici dobiti elektronske profile sa digitalnim sertifikatima koje mogu koristiti i za ostale elektronske usluge. Na ovaj način kreirana je i osnova za uvođenje novih elektronskih servisa u širem smislu", stoji u obrazloženju ovih zakonskih rješenja.\nNavodi se i kako će predložene izmjene i dopune uticati na smanjenje troškova registracije, odnosno početka poslovanja, doći će i do uštede vremena, kao na primjer kod pribavljanja potrebne dokumentacije od nadležnih institucija, jer će biti omogućeno da se ista pribavlja, odnosno prilaže u formi elektronskog dokumenta.\n"Primjenom predloženih izmjena u praksi se očekuje veći broj novoosnovanih poslovnih subjekata, a time i veći priliv investicija u Republici Srpskoj, a sve zbog brze, jeftine i savremene procedure registracije poslovnih subjekata koju primjenjuju sve savremene zemlje u svijetu", piše u obrazloženju ova tri zakona.\nU Privrednoj komori Republike Srpske kažu kako je prirodno da se prate svjetski trendovi u digitalizaciji, a koji su zahvatili cijeli svijet.\n"To je aktivnost koju podržavamo i na koju smo ukazivali još prije nekoliko godina kada se išlo u zakonske izmjene i smanjenje troškova i neophodne dokumentacije za osnivanje preduzeća, tako da je ovo sljedeći korak. Ovo je pozitivan put kojim se ide", kazao je Vladimir Blagojević, portparol Komore.\nIZVOR: Vebsajt Glas Srpske, 21.01.2019.


NA ZVEZDARI NESTAO POSLEDNJI TRAG: KANTRIMEN VIŠE NIKO NE MOŽE DA NAĐE | Ekspres.net\nNA ZVEZDARI NESTAO POSLEDNJI TRAG: KANTRIMEN VIŠE NIKO NE MOŽE DA NAĐE\n“Kantrimen” kojim je Marko Milićev 25. jula 2014. godine na Brankovom mostu u Beogradu naleteo na Luku Jovanovića (21), koji je preminuo dan kasnije od zadobijenih povreda, rastavljen je u delove iste noći, saznaje „Ekspres”. Prema informacijama do kojihje došao naš list, u rastavljanju vozila, pored Milićeva, učestvovala je najmanje još jedna osoba. Automobil je, kako saznajemo, rastavljen u jednoj garaži na Zvezdari, a delovi koji nisu mogli da se rasparčaju su zapaljeni. Policija je utvrdila da je reč o ukradenom automobilu i da iza toga stoji organizovana kriminalna grupa koja je automobile krala u inostranstvu, a potom ih dovozila u Srbiju.\nPosle nesreće u pojedinim medijima pojavile su se selfi slike iz „kantrimena” na kojima se vide Milićev i njegovo društvo u kobnoj noći. Kako „Ekspres” saznaje, fotografije su iz telefona Milićeva. Naime, samo nekoliko dana pre nego što je pobegao u inostranstvo, policija je uhapsila pa ubrzo i pustila Milićeva. Tom prilikom oduzela mu je telefon, u kojem su, pored ostalih, bile i pomenute fotografije.\n„Ekspresov” sagovornik upućen u ovaj slučaj navodi da su insinuacije da je „kantrimen” kojim su mladom Jovanoviću nanete smrtonosne povrede bio vlasništvo Ane Divac, supruge proslavljenog košarkaškog asa Vlade Divca, kao i da je Milićev na sebe preuzeo tuđu krivicu -netačne.\n-U medijima su se pojavljivale razne spekulacije, koje je dodatno podgrejala činjenica da „kantrimen” ili makar njegovi delovi nikada nisu pronađeni. Neproverene priče koje se i danas, četiri godine od nesreće, pojavljuju u javnosti i konstantno javno postavljanje pitanja gde se nalazi pomenuto vozilo doveli su do toga da javnost poveruje u glasine koje su se plasirale. Izuzetno mali broj ljudi zna šta se zaista dogodilo s „kantrimenom” -navodi „Ekspresov” sagovornik.\n-Za to zna samo njegovo najbliže okruženje, ali niko ne zna u čijoj garaži se to desilo. On o tome nije pričao ni policiji ni tužilaštvu, tako da mesto gde je isekao delove i pojedine zapalio nikada nije utvrđeno -kaže naš sagovornik.\nSam tok postupka pratile su insinuacije na jedino pitanje koje nije rešeno -čiji je „kantrimen” kojim je u trenutku nesreće upravljao Milićev i u kojem se nalazilo još šest osoba. Pritisak javnosti i zainteresovanost za ovaj slučaj nije jenjavala ni godinama pošto je presuda kojom je Milićev osuđen na četiri i po godine zatvora postala pravnosnažna. Pitanje čiji je „kantrimen” ponavlja se i danas, kada je Milićev stekao zakonsko pravo da posle izdržane dve trećine kazne podnese molbu za uslovni otpust.\n-S obzirom na to da je Milićev krajem aprila obavestio svoje branioce da je podneo molbu, oni su zahtevali da prisustvuju sednici Krivičnog vanraspravnog veća na kojoj je trebalo da se o njoj odlučuje. Međutim, iz suda su ih posle nekoliko nedelja obavestili da molba Milićeva nije primljena. Objašnjeno im je da sud ne može da postupa bez inicijalnog akta, odnosno molbe, i da je potrebno da provere da li je Milićev zaista podneo zahtev za uslovni otpust. Kako je on imao potvrdu KPZ Požarevac o predatom pismu od 23. aprila, advokati su preduzeli sve zakonom dozvoljene mere kako bi se utvrdila odgovornost za to što je molba nestala, a osuđenik izgubio pet nedelja u postupku uslovnog otpusta. Taj postupak branioci su ocenili kao nastavak atipičnog postupanja državnih organa u slučaju Milićeva -navodi „Ekspresov” sagovornik.\nUprava za izvršenje krivičnih sankcija potvrdila je da u KPZ Zabela postoji evidencija da je Milićev 23. aprila poslao pismo Trećem osnovnom sudu. Kako „Ekspres” saznaje, iako zatvor ne spori da je Milićev uputio pismo sudu, ono iz Zabele nikada nije izašlo. Branioci Milićeva poseduju odgovor Javnog preduzeća „Pošta Srbije” da pismo koje je njihov branjenik uputio sudu nikada nije stiglo do njih. Šta se desilo u konkretnom slučaju? Milićev je pisao sudu, zatvor to potvrđuje, ali to pismo nikada nije izašlo iz zatvora.\n-Ove činjenice mogu da se tumače samo kao kupovina vremena, odnosno odlaganje donošenja odluke o uslovnom otpustu Milićeva -kaže sagovornik našeg lista.\nOpširnije pročitajte u štampanom izdanju Ekspresa, koje je od petka na kioscima!\nTags Brankov mostKantrimenLuka JovanovićMarko MilićevZvezdara


KRVAVI PLAN ZA UKRAJINSKI SCENARIO JE VEĆ NA STOLU: Putin dostavio Srbiji SPISAK sa ovim imenima – Srbin\nRusi su po nalogu Vladimira Putina dostavili Srbiji spisak od 15 ljudi koji su u sprezi sa zapadnim službama i direktno uključeni u planiranje ukrajinskog scenarija u našoj zemlji.\nKako se saznaje, na spisku onih koji žele krvavi Majdan u Beogradu nalaze se pojedine ambasade i mediji koji su pod njihovom kontrolom, deo opozicije koji hoće na ulici da sruši legitimno izabranu srpsku vlast, ali i ljudi sa debelim dosijeima.\n– Hojt Ji je upozorio da će Srbija i Vučić trpeti teške posledice zbog prijateljstva sa Rusijom i krvavi plan je već na stolu – potvrđuje izvor ono na šta je prvi upozorio šef ruske diplomatije Sergej Lavrov.\nGlavnu reč vode Amerikanci, a za zadatke na terenu zaduženi su i pojedini Srbi, kao i stranci koji rade u našoj zemlji.\n– Među njihovm poslušnicima koji su dužni da u Beogradu provociraju sukobe i sprovedu nasilnu revoluciju nalaze se jedan ambasador, dvoje službenika, jedan oficir i jedan ataše druge dve ambasade, dvojica lidera opozicije, dva tajkuna i dva vlasnika medija. Takođe u celu priču uključena su trojica mafijaša, jedan bivši otporaš koji je učestvovao 5. oktobra u rušenju Miloševića i koji će imati savetničku ulogu, ali i dvoje ljudi iz nevladinog sektora – precizira izvor.\nGeneralna proba za takav scenario bili su protesti žute patke, ističe bivši šef beogradske policije Marko Nicović.\n– Ruski obaveštajci su među najboljima na svetu, a Sergej Lavrov Ozbiljan čovek koji je upozorenje Srbiji dao na osnovu pouzdanih informacija koje su mu dostavili tajni agenti. Ako Rusi kažu da su neki ljudi u sprezisa zapadnim službama i direktno uključeni u planiranje ukrajinskog scenarija u našoj zemlji, onda je to 100 odsto tačno. Zahvaljujući tim informacijama, velike su šanse da Srbija osujeti američki plan – uveren je Nicović.\nPotpukovnik u penziji Ljuban Karan dodaje da se SAD i NATO u specijalnom ratu protiv Srbije neprekidno oslanjaju na unutrašnje destruktivne snage.\n– Nije važno da li će se taj scenario zvati „srpski“ ii „ukrajinski“, već to što dolazi iz iste radionice. Posle odbijanja drskih i ultimativnih zahteva koje je preneo Hojt Ji, specijalna dejstva će sigurno biti podignuta na viši i još opasniji nivo. Očekuju nas jaki spoljni pritisci SAD, uz provociranje i organizovanje unutrašnjih nemira, za šta će biti zadužen deo opozicije pod inostranom kontrolom – upozorava Karan.


Počinju Dani Vranja - Dnevnik Juga\nPočetna / DRUŠTVO / Počinju Dani Vranja\nPočinju Dani Vranja\nDnevnik Juga 22/08/2018\tDRUŠTVO, Vranje Ostavi komentar\nOtvaranjem salona knjiga, etno sajma, izložbe duboreza i rukotvorina, na šetalištu u centru grada počela je ovogodišnja manifestacija ,,Dani Vranja“. Od 18 sati planiran je i defile folklornih ansambala, na potezu od Robne kuće do zgrade Gradske uprave, gde će ih primiti gradonačelnik dr Slobodan Milenković. Na večernjoj sceni od 20 sati nastupiće folklorni ansambli ,,Sevdah“ iz Vranja, ,,Vila Zora“ iz Velesa, ,,Pletenka“ iz Bitolja i ,,Kununita“ iz Krajove. Nakon toga nastupiće i trubački orkestri Ekrema Mamutovića, Nenada Mladenovića i Jovice Ajdarevića.\nPrethodni Gastronomsko-turistička manifestacija „Pod sač“ 29.avgusta\nSledeći Počinje isplata redovnih i privremenih novčanih naknada za jul


Publika će imati priliku da vidi vezu između crteža kao umetničkog predloška i formirane slike na kraju\nIzložba "Ishodište slike: Crteži Save Šumanovića" Tanjug/Strahinja Aćimović\nIzložba "Ishodište slike: Crteži Save Šumanovića iz zbirke Narodnog muzeja Srbije" otvorena je sinoć u Galeriji Kabineta grafike Narodnog muzeja.\nOtvaranjem postavke crteža Save Šumanovića, čija je autorka Dragana Ljubenović, Narodni muzej obeležava Međunarodni dan muzeja.\nLjubenovićeva je istakla da će publika imati priliku da vidi vezu između crteža kao umetničkog predloška i formirane slike na kraju.\n- Naša ideja je da predstavimo zamisli Save Šumanovića u formi crteža koje je kasnije pretvarao u remek-dela naše umetničke scene. Zato je i deo postavke jedna slika Save Šumanovića koja neposredno korespondira sa izloženim crtežom - rekla je autorka.\nTragična smrt Save Šumanovića: Potresna scena pre odlaska na streljanje\nSećate li se Vilerovih goblena? Sada ih možete videti na jednom posebnom mestu u Beogradu\nTragom inspiracije Miloša Šobajića: Izložba kao intimna ispovest velikog slikara\nDragana Ljubenović Tanjug/Strahinja Aćimović\nOva institucija u svojoj zbirci čuva 78 crteža Save Šumanovića (1896-1942), što je fond koji po broju radova premašuje sve druge muzejske i privatne kolekcije crteža velikog umetnika međuratnog slikarstva.\nMeđu deset radova koji će takođe biti izloženi jesu crteži koji su prema stepenu dovršenosti izvedeni kao slika u "malom".\nU zbirci Narodnog muzeja samo jedan crtež obrazuje "par" sa slikom – „Skica ženskog akta u sedećem položaju“, čiji su položaj i način kadriranja figure u potpunosti ponovljeni na slici "Sedeći ženski akt" iz 1934. godine.\nSvi ostali Šumanovićevi crteži, njih 50 iz ove zbirke, kao da "odgovaraju" slikama koje se čuvaju u Galeriji slika "Sava Šumanović" u Šidu, Galeriji Matice srpske i u privatnim kolekcijama.\nS obzirom na to da je Šumanović crteže video kao neku vrstu studije za sliku, u postavci su prikazani crteži i reprodukcije uljanih slika da bi se uočila njihova međusobna povezanost.\nZavršeno snimanje šeste sezone serije “Ubice mog oca”: Stiže novih 12 epizoda (FOTO)\nVeliki povratak Mirjane Joković: Čuvena glumica u neobičnoj ulozi kakvu do sada nije igrala (FOTO)\nNarodni muzej Srbije Sava Šumanović Izložba crteža Save Šumanovića u Narodnom muzeju Dragana Ljubenović Izložba Ishodište slike Crteži Save Šumanovića


Da li je cijanid bio namenjen baš gruzijskom patrijarhu (video, foto) - Sputnjik Srbija\nDa li je cijanid bio namenjen baš gruzijskom patrijarhu (video, foto)\n20:41 14.02.2017 Preuzmite kraći link\nPriča o pokušaju ubistva poglavara Gruzijske pravoslavne crkve Ilije Drugog dobila je preokret. Sada se pojavila verzija da bi osumnjičeni đakon Georgije Mamaladze, koji se trenutno nalazi u pritvoru, mogao da bude optužen za pokušaj ubistva, ali ne patrijarha, već njegovog sekretara Šorena Tetruašvilija.\nVest da je Mamaladze, šef službe za upravljanje crkvenom imovinom, uhapšen na aerodromu u Tbilisiju i da je planirao trovanje patrijarha cijanidom, već tri dana je glavna tema svih gruzijskih medija.\nTaj događaj je uzdrmao gruzijsku javnost, a u nedostatku zvaničnih informacija pojavljuju se brojne spekulacije. Diskutuje se o tome ko je bio stvarna „meta“ osumnjičenog Mamaladzea, koji su motivi i ko u stvari zaista stoji iza tog pokušaja ubistva.\n„Moj izvor kaže da se u optužnici Mamaladzeu govori o trovanju Šorena, a da se patrijarh ne spominje. Objavite zvanični dokument! Počeli ste lošu igru i sami ste se u njoj ’pogubili‘“, navela je urednica lista „Hronika plus“ Elisa Kiladze, pozivajući tužilaštvo da se oglasi.\nAdvokat optuženog Georgij Panculaja tvrdi da je njegov klijent morao da potpiše izjavu da u javnost neće iznositi detalje predmeta.\n„Tužilaštvo optužuje tog čoveka, a mi nemamo mogućnost da kažemo javnosti našu istinu“, rekao je advokat, ističući da će na sudu odbrana svakako reći svoju poziciju.\nMeđutim, gruzijska televizija „Rustavi 2“ je objavila pismo, napisano krajem prošle godine i navodno adresirano na patrijarha, u kojem osumnjičeni Mamaladze informiše patrijarha Iliju Drugog o korupcijskim shemama između predstavnika vlasti i Patrijaršije.\nMamaladze takođe u pismu traži dozvolu od patrijarha da se izvrši revizija imovine i finansija Patrijaršije, kako bi se „rasterali oblaci nad mnogim pitanjima“. Takođe, sveštenik traži dozvolu da otkaže sve operacije u vezi sa imovinom, koje je patrijarh dozvolio.\nMamaladze navodno piše da je tokom finansijskih provera otkrio dugove od oko 5 miliona larija (oko 1,8 miliona evra), a da su se dugovi nagomilali zbog prevarantskih shema menadžmenta. Sveštenik ukazuje na to da postoje elementi krivičnog dela. U pismu se takođe ističe da je predsednik finansijsko-ekonomskog saveta Patrijaršije horepiskop Jakov tražio od Mamaladzea da ne obelodanjuje tu informaciju.\nTelevizija navodi da autentičnost pisma još nije potvrđena.\nMeđutim, i dalje ostaje nejasno kome je zaista bio namenjen cijanid koji je prilikom hapšenja pronađen kod Mamaladzea — patrijarhu, njegovom sekretaru ili nekom trećem.\nMamaladze je uhapšen na aerodromu u Tbilisiju 10. februara, odakle je trebalo da otputuje u Nemačku, gde se patrijarh trenutno nalazi na lečenju.\nIstraga je pokrenuta još 2. februara, nakon prijave jednog građanina da Mamaladze traži da kupi cijanid. Prilikom pretresa na aerodromu kod Mamaladzea je pronađen taj otrov, a u njegovoj kući neregistrovano oružje.\nPatrijarh Ilija Drugi trenutno se nalazi u Berlinu, gde mu je premijer Gruzije poslao svoje obezbeđenje\nU cilju dalje istrage, glavni tužilac nije želeo da otkrije da li je osumnjičeni planirao da otruje baš patrijarha.\nOsumnjičenom preti kazna od 7 do 15 godina zatvora, a sud mu je odredio dvomesečni pritvor.\nPatrijaršija se zvanično nije oglasila, tužilaštvo uglavnom ćuti, a premijer Gruzije Georgij Kvirikašvili je izjavio da je „hapšenje đakona Mamaladzea sprečilo zločin protiv zemlje i Crkve“.\nPremijer je patrijarhu u Berlin poslao svoje lično obezbeđenje na čelu sa šefom Specijalne službe državne bezbednosti Anzorom Čubinidzeom.\nOsamdesetčetvorogodišnji poglavar Gruzijske pravoslavne crkve Ilija Drugi juče je operisan u jednoj berlinskoj klinici, operacija je prošla dobro i očekuje se da će za sedam dana biti pušten iz bolnice.\nPatrijarh Gruzijske pravoslavne crkve Ilija II


Akcija „Recikliraj za čistiji Savski venac” - Beogradski Portal\nAkcija „Recikliraj za čistiji Savski venac”\nGradska opština Savski venac, u saradnji sa preduzećem „Gradska čistoća”, i ove godine pokrenula je akciju pod nazivom „Recikliraj za čistiji Savski venac”. Ova akcija ima za cilj da se pravilnim odlaganjem otpada doprinese lepšoj i ekološki zdravijoj životnoj sredini, saopšteno je iz ove gradske opštine.\nPrijava je počela danas, a građani koji žele da se priključe akciji „Recikliraj za čistiji Savski venac” mogu se prijaviti za preuzimanje eko-kesa popunjavanjem prijavnog formulara na sajtu Gradske opštine Savski venac ili pozivom na broj telefona 011/2061-759, svakog radnog dana od 8 do 15 časova, najkasnije do 25. marta.\nU prijavi potrebno je da građani navedu svoje lične podatke – ime i prezime, broj telefona, adresu i broj stanovanja i „ident” broj sa uplatnice „Infostana”, i da odaberu lokaciju za preuzimanje.\nNakon ostvarene prijave, domaćinstva koja se priključe ovoj akciji mogu podići besplatan paket eko-kesa (u koje će odlagati samo recikliran otpad, i to pet, met, tetra pak i papirni otpad) od 29. marta do 1. aprila, od 7.30 do 15.30. časova, u kancelarijama nekadašnjih mesnih zajednica na sledećim lokacijama: Aleksandra Kostića 15, Vase Pelagića 54, Dinarska 14, Pop Lukina 17 i Stjepana Filipovića 28a.\nKorisnici eko-kesa, zapremine 120 litara, dužni su da popunjenu mešovitim reciklabilnim otpadom kesu iznesu svakog četvrtka do 22 časa i da je ostave u najbliži kontejner.\nUčešćem u ovoj akciji na računu „Infostana” sugrađani mogu ostvariti popust od 20 odsto na stavku iznošenja otpada, navodi se saopštenju.


Novinar Škumbin Kajtazi već dva puta je meta napada ove godine. (Foto: Fejsbuk)\nPosle ponoći u nedelju, reporter Škumbin Kajtazi čuo je pucnje kako odzvanjaju u Južnoj Mitrovici. Kada je izašao napolje, Kajtazi, koji radi za vebsajt Reporteri, a vlasnik je sopstvenog medija Jepi Zë video je da mu je prozor na automobilu izrešetan mecima.\nNa fotografijama koje je novinar podelio na Fejsbuku vidi se smrskan prozor na strani vozača kao i rupe od metaka po automobilu.\nNovinar Škumbin Kajtazi objavio je fotografije svog automobila, pogođenog mecima, u nedelju uveče u Mitrovici (Foto: Fejsbuk/Shumgin Kajtazi)\nKajtazi je za Glas Amerike u sredu izjavio da ne može da pretpostavi koji je konkretan članak možda doveo do napada, ali kao istraživački novinar, urednik vebsajta Reporteri i vlasnik lokalnog medija dodaje:\n"Mislim da odgovornost za svaki članak koji objavimo pada na mene".\nKosovski premijer Avdulah Hoti, Organizacija za evropsku bezbednost i saradnju (OEBS), lideri institucija i političkih parija kao i Udruženje novinara Kosova pozvali su na brzu istragu napada.\n“Napadi na novinare i medije su direktni napad na demokratske vrednosti. Zato će ih agencije za sprovođenje reda tretirati kao prioritet", napisao je Hoti na Fejsbuku.\nNjegov poziv je pozdravio američki ambasador na Kosovu Filip Kosnet, koji je u utorak tvitovao da novinari "zaslužuju naše poštovanje i zaštitu".\nPolicija je u nedelju saopštila da vodi istragu, ali za sada nije utvrđen motiv niti ko bi mogli biti počinioci.\nPucnjava se dogodila nekoliko meseci pošto je, u junu, neko pokušao da zapali njegov automobil, ali su komšije pozvale policiju, prenosi Međunarodno udruženje novinara.\n"Uznemirujuće je što su se, u roku od četiri meseca, dogodila dva napada na Kajtazija", saopštilo je Udruženje novinara Kosova.\n"Svaki napad na novinare je napad na javni interes i demokratiju u zemlji".\nUdruženje je najnoviji napad opisalo kao "izuzetno uznemirujući", dodajući da ugrožava "ne samo klimu za rad novinara već i živote naših kolega".\nOEBS je takođe osudio "čin zastrašivanja."\nRamuš Haradinaj, bivši premijer i predsednik Alijanse za budućnost Kosova, izjavio je da "sloboda nije kompletna bez prava na govor".\n"Oni koji pokušavaju da predstave Kosovo kao nesigurnu zemlju, u kojoj se krši sloboda govora, kukavičkim napadima, moraju da se spreče a njihova štetna aktivnost po ovu zemlju zaustavi", napisao je Haradinaj na Fejsbuku.\nU odvojenom slučaju ove godine, ugrožen je najmanje još jedan novinar, prema podacima Komiteta za zaštitu novinara (CPJ), neprofitne organizacije sa sedištem u Njujorku.\nU septembru, Ermal Panduri, voditelj političkog programa i direktor TV stanice RTV Dukagjini, dobio je desetine pretećih poruka od korisnika Fesjbuka, uključujući pretnje smrću.\nNovinar navodi da su pretnje započele pošto je kritikovao predsednika u vezi sa teritorijalnim sporom sa Srbijom.\n“Ako novinari ne smeju da kritikuju politiku svoje zemlje, a da ne dobijaju pretnje po život, onda štampa ne može da slobodno radi na Kosovu", izjavio je tada programski direktor CPJ-a Karlos Martines de la Serna.\nReporteri bez granica (RSF) kao razlog za zabrinutost u oceni stanja na Kosovu istakli su fizičke i verbalne pretnje novinarima, kao i sajber napade na različite vebsajte.\n“Mnogi mediji na Kosovu nisu finansijski stabilni, zbog čega su podložni političkim uticajima što često dovodi do auto-cenzure", saopštili su Repoteri bez granica u izveštaju o stanju medijskih sloboda 2020.


Grubješić: Srbija ima podršku Mađarske za datum – Nadlanu.com\nObjavljeno 13. maja 2013. / 14:57:32\n“Mađarska pruža punu podršku Srbiji na njenom evropskom putu i u nastojanju da u junu, na sastanku šefova država i vlada EU, dobijemo datum za otpočinjanje pregovora”, rekla je Grubješić posle sastanka sa Martonjijem.\n“Ta uveravanja sam dobila od ministra Martonjija, i čitava atmosfera ovde u Budimpešti ide u prilog tome da Srbija treba da dobije datum”, istakla je Grubješić.\nOna je navela da je podrška suseda, a naročito suseda koji su već u EU, vrlo značajna za našu zemlju zbog čega je, kako je rekla, veoma zahvalna na podršci koju je ministar Martonji dao Srbiji.\nŠef mađarske diplomatije rekao je da njegova zemlja u potpunosti podržava napore Srbije da postane članica EU.\n“Mađarska se nada da će sve države EU prepoznati napore srpske vlade i snažno se zalažemo da se u junu Srbiji odredi datum za početak pregovora o članstvu u EU, jer su oni, sa aspekta stabilnosti, političkog razvoja i ekonomske saradnje, veoma važni za čitav region”, ocenio je Martonji.\nOn je naveo da je zadovoljan odnosom srpske vlade prema mađarskoj manjini u Srbiji, čiji se položaj, kako je rekao, popravlja.\nGrubješić se u Budimpešti sastala i sa zamenikom premijera i ministrom državne uprave i pravde Mađarske Tiborom Navračičem, a obratila se i učesnicima ekonomskog foruma Ukrajina-Mađarska, na temu “Novi pristupi rešavanju starih izazova”, saopšteno je iz kabineta potpredsednice Vlade Srbije.\ndiplomatska posetaevrointegracijemađarskasrbijasuzana grubješić


Istraživanje „Evrokontakta”: Građani od narodnih poslanika traže odgovore na pitanja o zapošljavanju! – Kruševac PRESS\nAutor Redakcija\t Poslednje ažuriranje 16.05.2017.\nGrađane Rasinskog okruga najviše interesuje sudbina preduzeća u stečaju, kada će početi da se zapošljavaju osobe sa invaliditetom u državnoj službi i kada će se usvojiti Zakon o socijalnom preduzetništvu.\nNenad Krstić i Sretina Dobrodolac predstavili su rezultate projekta “Ja imam reč” FOTO: CINK\nOva i slična pitanja najviše su i postavljali narodnim poslanicima iz okruga putem projekta „Ja imam reč“ Udruženja građana za podršku evropskim integracijama „Evrokontakt“.\n– Najviše pitanja smo dobili od bivših radnika preduzeća u stečaju, a važno je da smo uspostavili nove modele komuniacije između građana i narodnih poslanika, koji imaju svoje kancelarije za prijem sugestija i pitanja u Kruševcu i u Trsteniku. Pokrenuli smo poseban forum, fejsbuk-stranicu,a bilo je omogućeno da se pitanja postave i mejlom i poštom. Internet komunkacija se ispostavila kao najintenzivnija. – kaže Nenad Krstić, koordinator projekta.\nO načinima na koji su poslanicima mogla da se postavljaju pitanja građani su informisani putem 20.000 lifleta podeljenih u Kruševcu i pet opština okruga. Ubeleženo je više od 2.500 pregleda različitih aktivnosti projektnog tima, koji je predstavljao most između građana i njihovih predstavnika u republičkom parlamentu.\n–Nastavićemo sa održavanjem i unapoređenjem komunikacionih modela između građana i poslanika i po završetku projekta, sa željom da se građani aktiviraju u rešavanju svojih problema, a poslanici u potpunosti shvate značaj komunikacije sa građanima – kaže Sretina Dobrodolac, predsednica UO „Evrokontakt“.\nU Skupštini Srbije je šestoro poslanika iz Rasinskog okruga (troje iz Kruševca, dvoje iz Trstenika i poslanica iz Aleksandrovca) a samo polovina se odazvala pozivu da sarađuje na projektu.\nUlične ankete rađene u okviru projekta, koje je finansirala Fondacija „Trag“, pokazale su da građani i ne znaju ko su poslanici iz njihovog kraja a nepoznato im je i koje su njihove nadležnosti, čime se bave i na koji način mogu da pomognu.\nEvrokontaktJa imam rečNenad Krstić


Sportske.net - Partizan srdačno dočekan u Turskoj!\nTrener Partizana Duško Vujošević je pred polazak na put poručio da crno-beli idu u Tursku da ''šire prijateljstvo'', a baš tako su i dočekani na aerodromu.\nPosle ubistva navijača Crvene zvezde Marka Ivkovića u petak u Istanbulu, u Košarkaškom savezu Turske su osetili potrebu da sada što bolje dočekaju šampiona Srbije, kako bi se ublažile užasne slike koji su te kobne večeri, ali i posle toga u svet poslali huligani koji se predstavljaju kao navijači Galatasaraja.\nEkspediciju crno-belih je večeras na istanbulskom aerodromu ''Kemal Ataturk'' dočekao generalni sekretar Košarkaške federacije Turske Ćelal Arisan, koji im je uručio i buket cveća u znak dobrodošlice.\nTom prilikom, Arisan je poručio kako na ovaj način želi da pokaže tursko gostoprimstvo.\n''Ne postoje problemi između federacija i klubova dve zemlje. Verujem da će se odnosi uskoro normalizovati, a turski navijači će biti prijateljski raspoloženi prema Partizanu'', poručio je Arisan.\nJavnosti se na aerodromu obratio i trener crno-belih Duško Vujošević, koji je naglasio da su crno-beli u Tursku došli kao sportisti i da sport treba da povezuje ljude.\n''Pre svega, želim da se nikada više ne ponovi velika tragedija od pre nekoliko dana u Istanbulu. Moramo svi koji smo u sportu da radimo na tome da bi izbegli bilo kakvo ponavljanje sličnog događaja'', istakao je trener Partizana.\nSnimak dočeka košarkaša Partizana u Turskoj možete pogledati OVDE.\nSa cvecem da se iskupe za jedan ugasen mladi zivot?Diskfalifikacija iz EL,momentalna,kakvo bre cvece,kakve gluposti?


- To će Grad Beograd koštati oko 350.000 evra i to će biti naša pomoć ugostiteljima tokom epidemije korona virusa, kako bi mogli da isplaćuju makar minimalne plate svojim zaposlenima kako ne bi ostali bez posla - rekao je Vesić za Tanjug.\nUgostiteljima je u cilju sprečavanja širenja korona virusa, od 24. novembra ograničeno radno vreme do 18 sati, a Vesić kaže da upravo posle 18 sati ugostitelji ostvaruju između 60 i 70 odsto prometa zbog čega je Grad Beograd razmatrao šta može da uradi kako bi im pomogao.\nApelovao je na privatne vlasnike kod kojih su ugostitelji u zakupu da im takođe smanje kirije jer je, kaže, bolje da na taj način pomognu zakupcima kako bi i dalje mogli da nastave da plaćaju kriije i rade.\nKako je najavljeno, Vlada Srbije trebalo bi na sutrašnjoj sednici da usvoji nove mere za borbu protiv korona virusa koje, izmedju ostalog, podrazumevaju da će ugostiteljski objekti i objekti uslužnih delatnosti moći da rade do 17 sati radnim danima, dok će im vikendom rad biti zabranjen.\nVesić kaže da će Grad Beograd, kao i uvek, poštovati svaku odluku vlade i sprovesti sve mere koje bude donela na predlog medicinskog dela Kriznog štaba.\n- Poštujemo sve što bude predloženo u cilju epidemiološke zaštite. Razumemo da struka ne vidi drugi način za borbu protiv korone osim dodatnih restrikcija, ali moramo da upozorimo, kao Grad Beograd, da ovakve restrikcije ugrožavaju radna mesta ljudi koji rade u sektoru usluga - ugostitelja, frizera...To je nešto što moramo otvoreno da kažemo jer ćemo na taj način imati dodatne probleme, kada su u pitanju radna mesta građana u sektoru usluga - rekao je Vesić.\nIzrazio je nadu da će nove mere trajati kratko jer, ponavlja, svako dalje smanjenje radnog vremena, ne samo ugostiteljskih obekata, već i frizerskih salona, fitnes centara...stvara ekonomske teškoće.\nDanas prva radna sednica Nacionalnog koordinacionog tima za imunizaciju\nĐerlek: Fajzerove vakcine posle Nove godine stižu na nedeljnom nivou\nSvako ko bude došao na punkt za vakcinaciju, biće vakcinisan i ne treba da brine da li će za 28 dana da dobije drugu dozu, poručio je jutros direktor Doma zdravlja "Dr Milutin Ivković" Palilula dr Aleksandar Stojanović.\nMinistarka trgovine, turizma i telekomunikacija Srbije Tatjana Matić očekuje da će zdravstvene potvrde s kojima će moći da se putuje u druge zemlje biti lako dostupne turistima.\nDugogodišnji načelnik Sektora za vanredne situacije i pomoćnik ministra unutrašnjih poslova Predrag Marić, kojem je u decembru prošle godine potvrđen korona virus, priključen je na respirator.\nBroj potvrđenih slučajeva Kovida u SAD premašio 25 miliona


Slavlje na terenu u Inđiji posle istorijskog plasmana Indijanaca u Superligu\nNakon što su Vukovi kao branioci trona u gradskom derbiju preslišali Plave zmajeve sa 59:12, i to uz tri tačdauna kvoterbeka Lensa Krizina, ali i pet poentiranja za koje su odgovorni njegovi saigrači iz "čopora sa Ade", u Novom Sadu desilo se malo iznenađenje.\nTamošnje GAT Vojvode, drugoplasirane u ligaškom delu takmičenja, samo nedelju dana nakon ubedljivog trijumfa nad Kragujevčanima od 32:7, od istog rivala su poražene pred svojom publikom sa 6:29.\nIako su Divlji veprovi ostali i bez drugog ovogodišnjeg kvoterbeka iz SAD, takođe povređenog Santina Simonea, predvođeni nekadašnjim juniorskim reprezentativcem Stefanom Stefanovićem uspeli su da pobede Vojvode i izbore se za finale.\nStefanović je "bacio" dva tačdauna, jedan ka Nikoli Simoviću za, ispostavilo se nedostižnih 16:0, a drugi u akciji od čak 87 jardi za Treja Mekveja, koji je tada zacementirao sudbinu Novosađana (22:6), kojima je i postigao prvi tačdaun na meču, trčanjem od 28 jardi za jedine poene u prvoj četvrtini.\nVeliko finale između Vukova i Divljih veprova biće održano u Beogradu 7. jula.\nSa druge strane, postali su poznati i timovi koji se iz Prve lige sele u Superligu: umesto dosadašnjih članova elite, Kraljevskih kruna iz Kraljeva i Legionara iz Sremske Mitrovice, sa najboljima će se sledeće sezone nadmetati i mladenovački Forestlenderski i Inđija Indijansi.\nEkipa iz Mladenovca je u baražu uspela da trijumfuje u Vrbasu sa 21:7, a heroj je bio Mario Braun koji je najpre vratio loptu za tačdaun posle izblokiranog panta, potom uhvatio dodavanje za tačdaun, a potom i sam bacio jedan.\nPolufinala Superlige u američkom fudbalu:\nSBB Vukovi Beograd – Plavi zmajevi Beograd 59:12 (24:0, 21:6, 7:6 , 7:0)\nGAT Vojvode Novi Sad – PBB Divlji veprovi Kragujevac 6:29 (0:6, 0:3, 0:7, 6:13)\nBaraž za Superligu:\nInđija Indijans – Mamuti Kikinda 43:3 (7:3, 7:0, 14:0, 15:0)\nLovci Vrbas – Mladenovac Forestlenders 7:21 (0:7, 0:7, 0:7, 7:0)


Tanjug 12. juna 2019. 08:28\nVAŠINGTON – FBI objavio je dosije o osnivaču i glavnom uredniku „Plejboja“ Hjuu Hefneru dve godine nakon smrti legendarnog izdavača, jednoj od mnogih poznatih ličnosti koje je agencija istraživala tokom godina, i čiji su istražni dosjei od javnog interesa za novinare, fanove i istraživače.\nAmerička savezna policija ispitivala je Hefnera krajem 1950-ih i tokom 1960-ih zbog „opscenih materijala“, navodi ABC Njuz.\nDosije takođe sadrži dokument upućen tadašnjem direktoru FBI-ja Edgaru Huveru u kom zaduženi agent izveštava da su Hefner i njegov fotograf Edvard Opman stavljeni pod nadzor kako bi se videlo da li je neko od njih dvojice prenosio „pornografske snimke“ preko granica saveznih država. Istraga nije pokazala da su takva kaznena dela počinjena.\n„Osobe koje su ispitane rekle su da je Hefner previše lukav da prekrši savezne ili lokalne zakone“, zaključila je istraga FBI-ja.\nDosije sadrži i novinske isečke iz slučaja u kojem je Hefner izborio pravo da poštom šalje „Plejboj“ pretplatnicima, a da to ne predstavlja kršenje zakona.\n„Carstvo mraka“ Igora Vuka Torbice u Nižnjem Novgorodu\n„Dani Zorana Radmilovića“ od 18. do 25. oktobra u Zaječaru\nJasmin Levi 19. novembra u Kombank dvorani\n„Testirano na ljudima“ – nova predstava u Ateljeu 212\nNova izdanja „Prosvete“ na predstojećem Sajmu knjiga\nGlumac Nikola Rakočević na Fakultetu pedagoških nauka\nPromovisana Vesićeva knjiga uz incidente ispred Progresa\n„Carstvo mraka“ Igora Vuka Torbice u Nižnjem…\n„Dani Zorana Radmilovića“ od 18. do 25. oktobra…


Komentar Libeka na Nacrt Zakona o ulaganjima | Libertarijanski Klub Libek\nKomentar Libeka na Nacrt Zakona o ulaganjima\nPonedeljak , 27.04.2015.\nZakono ulaganjima može se podeliti na dve celine – prvu, koja se tiče regulisanja poslovanja privrednih subjekata (kako domaćih tako i stran...\nDo sada je oblast stranih ulaganja bila regulisana Zakonom o stranim ulaganjima, pored opštih zakona koji regulišu poslovanje privrednih subjekata. Predloženi novi Zakon o ulaganjima trebalo bi da zameni pomenuti zakon. Cilj zakona je da olakša investicije, naročito strane, i da uspostavi novi sistem koji bi to omogućio ustanovljavanjem Kancelarija za investicije, što je pozitivna strana zakona. Negativna strana zakona je nastavak ekonomski štetne politike subvencija za investicione projekte.\nZakon o ulaganjima može se podeliti na dve celine – prvu, koja se tiče regulisanja poslovanja privrednih subjekata (kako domaćih tako i stranih) i drugu koja se tiče procesa ulaganja i državnih ingerencija. Ukratko, prvi deo je gotovo identičan starom zakonskom rešenju, dok drugi uvodi novine.\nNovi Zakon potvrđuje pravila nacionalnog tretmana stranih ulagača, kao i ostale važne oblasti: nadležnost sudova i mogućnost međunarodne arbitraže, slobodu ulaganja i raspolaganja imovinom, slučaj eksproprijacije vlasništva isključivo u javnom interesu, slobodu vođenja poslovnih knjiga i po međunarodnim računovodstvenim standardima umesto samo po srpskim propisima i dr.\nNovina u prvom delu Nacrta zakona je zabrana osnivanja ulagaču ukoliko mu je zabranjeno obavljanje delatnosti u domicilnoj zemlji. Ovo je dobro rešenje (ukoliko zaista bude sprovođeno u praksi) jer otežava poslovanje preduzeća sa sumnjivom poslovnom istorijom za koje se može sa velikom verovatnoćom pretpostaviti da bi određeni nelegalan način poslovanja nastavila i u Srbiji (član 6). Druga novost je registrovanje ulaganja i ulagača (član 7.) u novoformiranoj Razvojnoj agenciji Srbije (do sada je to vršeno u nadležnim sudovima, ali ostaje obaveza registracije u skladu sa ostalim zakonima – preduzetnik mora da se registruje u APR-u). Član 16. predviđa obavezu Republike Srbije da obezbedi izdavanje viza i radnih dozvola za strane ulagače, zaposlene i njihove porodice, što je još jedna novina. Ovaj proces u kome glavnu ulogu igra Ministarstvo unutrašnjih poslova trenutno je neefikasan jer postoji veliki broj procedura i birokratskih prepreka koje oduzimaju mnogo vremena, a ni samo rešenje nije često predvidljivo. Ovo nije pravo rešenje jer umesto da se trenutni postupak učini lakšim i bržim, on se samo svaljuje na državnu službu umesto na pojedince ali jeste pomak u dobrom pravcu.\nČlan 20. koji reguliše oblast bescarinskog uvoza je doslovno prepisan iz starog zakonskog rešenja i on predviđa mogućnost uvoza uloga bez carine, osim u slučaju motornih vozila i aparata za igre na sreću. Ovo je loše rešenje i moguće je poboljšati ga tako što bi se i ove dve grupe proizvoda uključile u mogućnost bescarinskog uvoza za ulog. Nema nijednog razloga, osim zaštite domaćih proizvođača automobila (a to je fabrika u većinskom privatnom vlasništvu FIAT-a) za ovakvom diskriminatorskom merom koja poskupljuje ulaganje iz inostranstva ukoliko se deo uloga sastoji i od putničkih vozila.\nDrugi deo Nacrta zakona je u potpunosti nov. Prvo, on reguliše spajanje Nacionalne agencije za regionalni razvoj NARR i Agencije za strana ulaganja i promociju izvoza u novu Razvojnu agenciju Srbije. Ovo je dobar korak jer smanjuje broj nezavisnih agencija i može da smanji troškove administriranja. Glavni problem u osnivanju je član 27. koji predviđa postojanje podrške investicijama – poreskih, carinskih, vezanih za socijalno osiguranje i dodelu državne pomoći. Naredni član 28. predviđa i to da se državna pomoć u slučaju posebnog značaja za Republiku dodeljuje i bez javnog poziva za dodelu. Ova dva člana predstavljaju zakonsko utemeljenje za nastavak dosadašnje štetne ekonomske politike subvencionisanja stranih ulaganja, iako su dosadašnja iskustva Srbije sa ovim vidom ekonomske politike bila jako loša. Uz netransparentnost samog procesa bez odgovarajućeg monitoringa ili evaluacije javne politike, na šta su ukazivali javno objavljeni podaci Ministarstva privrede iz prethodne Vlade, kao i elektronska pošta koja je procurela iz same Agencije za strana ulaganja (takozvani SIEPA leaks), ovo je dokaz da postoji politička volje za nastavkom da se strani investitori podmićuju da dođu i posluju u Srbiji. Time se loš privredni ambijent nadoknađuje novčanim sredstvima prikupljenim od strane poreskih obveznika umesto da se sistem unapredi. Nastavak ove politike neće rezultirati povećanjem investicija i smanjenjem nezaposlenosti, jer će ukupni neto efekti ovakve politike, kao i drugde u svetu, biti neto negativni. Ukoliko neko veruje da će dobitak 5 000 evra (kroz subvenciju) otvoriti jedno novo radno mesto onda sledstveno i gubitak te sume (kroz visoko poresko opterećenje) zatvara jedno radno mesto. Dakle, ukupan broj radnih mesta će na kraju biti isti kao i da takve politike nema, ili čak manji jer će deo novca biti iskorišćen za administrativno finansiranje samog programa. Mogućnosti korupcije i trgovine političkim uticajima koji su ovde mogući su posebno loša posledica.\nNovina je i ustanovljivanje Kancelarija za investicije na lokalnom nivou, koje bi trebalo da olakšaju proces investiranja u svojoj sredini, asistirajući investitoru u pribavljanju neophodne dokumentacije i isprava (član 33). Imajući u vidu da već postoje u većini lokalnih samouprava Kancelarije za lokalni ekonomski razvoj, a da su njihovi rezultati za sada veoma slabi, osnivanje ovakvih tela će samo dodatno zakomplikovati stanje po lokalnim samoupravama – bolje rešenje bilo bi proširenje nadležnosti kancelarija za LER. Imajući u vidu mesto Srbije (91/189) na listi Svetske banke Doing Business koja meri regulatorno opterećenje kompanije srednje veličine, privredni ambijent u Srbiji je veoma loš, daleko ispod svih ostalih zemalja iz okruženja, osim Bosne i Hercegovine. Posebno je indikativno to da je rang Srbije loš u onim oblastima u kojima bi trebalo da deluju spomenute Kancelarije – dobijanje građevinskih dozvola, registracija vlasništva, dobijanje struje i dr. Osnivanje ovih kancelarija stoga nije loš potez jer bi se deo administrativnog i birokratskog opterećenja uklonio sa investitora i prebacio na samu državu koja je takav sistem i napravila. Naravno, dugoročno bolje rešenje je izmena regulacije na takav način da se uklone prepreke koje otežavaju i poskupljuju poslovanje – putem smanjivanja potrebne dokumentacije, njenog lakšeg dobijanja i dr. Posebno dobro rešenje je predviđanje Investicionog sporazuma, dokumenta koji bi bio spisak svih dokumenata i podataka koje investitor mora do obezbedi da bi mogao da dobije sve neophodne javne isprave – na taj način se smanjuje nepredviđeno pojavljivanje nove dokumentacije, te se posledično smanjuje i prostor za korupciju i ukupno se smanjuje neizvesnost čitavog procesa pa je planiranje poslovnih poduhvata lakše.\nSve u svemu, ovaj Nacrt zakona nudi i dobra i loša rešenja. Ukoliko se Kancelarije za investicije budu implementirale na valjan način, mogu smanjiti birokratska opterećenja i tako smanjiti rizik i troškove investitora, u čemu je posebno značajan Investicioni sporazum. Lakše dobijanje radnih dozvola za strane državljanje je takođe značajna novina. Sa druge strane, nastavak politike subvencionisanja investicija je lose rešenje i od njega treba odustati. Umesto toga, potrebni su dodatni napori da se unapredi poslovno okruženje u Srbiji – jačanje institucija vladavine prava i pravosuđa, osiguranje privatne imovine i naplate potraživanja\nlakše dobijanje dozvola i smanjenje njihovog broja, uz naravno opšte a ne selektivno smanjenje poreskog opterećenja privrede je pravi put ka povećanju investicija i zapošljavanja.


Milićević: Umesto sukoba razgovaramo da bismo imali budućnost – online news Srbija\nHome > Vesti > Milićević: Umesto sukoba razgovaramo da bismo imali budućnost\nMilićević: Umesto sukoba razgovaramo da bismo imali budućnost\n- 5. 08 2017 013\nU pisanoj izjavi dostavljenoj medijima, Milićević sa žaljenjem primećuje da to mnogi nisu shvatili, poput pojedinih opozicionih stranaka koje su, kaže, pokazale da nisu spremne za ozbiljne razgovore i dijalog.\nZa razliku od njih, kojima je to dnevnopolitička tema, za socijaliste je, kaže Milićević, to pitanje koje se tiče budućnosti Srbije.\nUveren je da građani očekuju odgovoran odnos prema ovom pitanju i raspravi, umesto političkog nadmetanja, nadmudrivanja, prebacivanja odgovornosti i borbe za politički rejting.\nNavodeći da su predsednik Srbije i Vlada posvećeni interesima budućnosti a ne interesima rejtinga i popularnosti, on podseća da smo ne tako davno bili svedoci kako su neki "državnici" branili nacionalne i državne interese, tako što su u trenutku kada Srbiji otimaju deo teritorije bili u "veoma važnoj zvaničnoj poseti Rumuniji" umesto uz svoj narod.\nMilićević primećuje da se slično događa i danas, kada za pojedine opozicione stranke ponovo postoje važnije i značajnije teme, poput nekakvog ujedinjenja opozicije pred beogradske izbore, "a udružuju se ne da bi, kako kažu, pobedili – već da bi politički preživeli".\n"Danas spremnost da dele lekcije pokazuju oni koji imaju najmanje prava na to", primećuje Milićević, te navodi da je rasprava o Kosovu za socijaliste još jedna prilika da vidimo da li smo u mogućnosti da realno sagledamo situaciju u kojoj se nalazimo, pri čemu smatra da osnova za traženje i iznalažnje rešenja mora da bude – istina.\nPonavlja da SPS podržava jasnu opredeljenost za dijalog jer je to, kako kaže, jedini način da se dođe do održivih, prihvatljivih rešenja, te zaključuje: "Umesto sukoba razgovaramo da bismo imali budućnost".\nViki Odincova slike i snimci na Instagramu seksi slike manekenke\nĐorđević: Tradicionalno prijateljski odnosi Srbije i Brazila\nVučić prima ambasadora Irana – B92.net\n31. 07 2017 31. 07 2017 011\nIz profila ona je sve zbunila: Glumica neočekivano "sevnula"\n13. 08 2017 13. 08 2017 012\nUživo: Slaba Crna Gora, dvocifrena prednost Letonije – Eurobasket 2017 – Sport


ITF M25 Most Muškarci parovi rezultati, Tenis ITF Muškarci - parovi - Rezultati.com\nITF M25 Most Muškarci parovi uživo, rezultati, ždrijebovi\nPOMOĆ: Nalazite se na ITF M25 Most Muškarci parovi rezultati stranici u Tenis/ITF Muškarci - parovi sekciji. Rezultati.com nudi ITF M25 Most Muškarci parovi uživo rezultate, konačne i parcijalne rezultate, ITF M25 Most Muškarci parovi ždrijebove i ITF Muškarci - parovi poredak. Osim ITF M25 Most Muškarci parovi rezultata možete pratiti preko 2000 teniskih turnira iz 70+ zemalja širom čitavog svijeta na Rezultati.com. Samo kliknite na kategoriju u lijevom meniju i izaberite vaš turnir. ITF M25 Most Muškarci parovi servis rezultata je u stvarnom vremenu, osvježava se uživo.


Aftermovie 2017: Projekat u misiji unapređenja budućnosti mladih - Akta.ba\nAftermovie 2017: Projekat u misiji unapređenja budućnosti mladih\nPet godina nakon osnivanja, CEO konferencija je postala projekat koji je osvojio pažnju cijele regije te okupio više od 300 mladih u organizaciji konferencija u četiri države.\n22.08.2017. 09:33 / Izvor: Akta.ba\nPet godina nakon osnivanja, CEO konferencija je postala projekat koji je osvojio pažnju cijele regije te okupio više od 300 mladih u organizaciji konferencija u četiri države, 300 kompanija koje su podržale autentičnost konferencije, 150 jedinstvenih govornika koji su svoje priče o uspjesima popločanim padovima i usponima ispričali pred više od 10.000 učesnika.\nUprkos činjenici da su mladi svakodnevno izloženi mišljenjima da je uspjeh u našoj zemlji bajka, te da mladi nisu dovoljno proaktivni i da jedini put ka boljoj budućnost predstavlja upravo odlazak u obećane zemlje svijeta, CEO konferencija je od prve godine implementacije od strane Ekonomskog fakulteta Univerziteta u Sarajevu, donosila upotpunosti suprotnu sliku pobijajući predrasude i ustaljene stereotipe.\nSarajevska CEO konferencija, održana 20. maja 2017. godine, okupila je 1.100 učesnika, koji su inspirisani životnim i karijernim pričama uspješnih ljudi koji rade i grade svoju budućnost upravo u Bosni i Hercegovini.\nKroz svoj sadržaj CEO konferencija nastoji da utiče na promjenu personalnih stavova, orijentacije na postignuće, poimanja socijalnih normi, te ocjenjuje sposobnost realizacije određenih planova u kontekstu promjene načina ponašanja i razmišljanja učesnika konferencije. Radi se o projektu koji nam pruža i odgovore na pitanja vezana za kapacitet samozapošljivosti mladih u Bosni i Hercegovini. 91% učesnika je izjavilo da je upravo ovaj projekat uticao na unaprjeđenje budućih planova i aktivnosti vezanih za zapošljivost u Bosni i Hercegovini. Jedan od indikatora uspjeha ovog projekta je 67% učesnika koji su stupili u prvi kontakt sa kompanijama, te proširili svoju poslovnu mrežu. Istraživanja su pokazala da 5,6% učesnika CEO konferencije vodi vlastiti privatni biznis, koristeći Konferenciju kao mjesto za razvijanje poslovne mreže.\nOstali sadržaji CEO projekta su iznjedrili nove biznise koje su pokrenuli upravo studenti, te CEO High School konferenciju ciljajući na razvoj preduzetništva kod srednjoškolaca. Dokaz pozitivnih efekata ovog specifičnog projekta je činjenica da je 80% članova organizacionog tima CEO konferencije kroz stvaranje mosta između poslovne zajednice i institucija visokog obrazovanja, dobilo ponude za poslove u konkretnim kompanijama.\nNedostaje nam više dobrih, inspirativnih priča, a CEO konferencija sa svojim vrijednostima predstavlja upravo to. Publika CEO konferencije se ne boji promjena, a zbog takvih mladih možemo reći da je Bosna i Hercegovina u sigurnim rukama, te da nas čeka neka ljepša, dinamičnija i uspješnija budućnost.


Uspešno završen 26. Kopaonik Biznis forum - Advertiser Serbia\nS ovim u veziAleksandar VlahovićKopaonik biznis forum\nZaključnim razmatranjima zatvoren je 26. Kopaonik Biznis forum koji je okupio 1 315 ucesnika, 2 specijalna gosta, 162 panelista, 125 novinara koji su pratili i izveštavali sa Foruma\nPlenarna sesija 3 – Zaštita životne sredine u uslovima klimatskih promena i oskudice ljudskih resursa Goran Trivan, ministar zaštite životne sredine\nČetvrti dan Kopaonik biznis foruma počeo je plenarnom sesijom pod nazivom „Zaštita životne sredine u uslovima klimatskih promena i oskudice ljudskih resursa“ na kojoj su se obratili Goran Trivan, ministar zaštite životne sredine Vlade Republike Srbije i Vesna Savić Đukić ispred UNICEF-a.\nMinstar Trivan istakao je ne samo da nаšа zemlja ponovo ima posebnu instituciju koja se sistemski bavi zaštitom životne sredine, već je tema zaštite životne sredine prepoznata kao jedan od najvećih potencijala za investiranje u našoj zemlji.\n„Izrada plana investicija u životnu sredinu u našoj zemlji, svoje korene ima u strateškim postavkama kao što su napredak u procesu pristupanja Srbije Evropskoj uniji, ukupna makroekonomska situacija u zemlji, kao i preporuke Fiskalnog saveta o razvoju infrastrukture životne sredine“, izjavio je Goran Trivan, ministar zaštite životne sredine.\nКada je reč o evropskom putu, Srbija je u prethodnom periodu intenzivirala napore i preduzela sve neophodne mere i aktivnosti kako bi ispunila osnovne zahteve za pripremu preostalih pregovaračkih poglavlja za što skorije otvaranje. Najnoviji Izveštaj o Srbiji 2018 naglašava razvoj događaja u poglavlju 27: Životna sredina i klimatske promene, a u strateškom kontekstu investicionog plana za zaštitu životne sredine, navodi se da Srbija ima određeni nivo priprema u oblasti životne sredine i klimatskih promena, kao i da je napredak postignut u daljem usklađivanju sa pravnim tekovinama, strateškim planiranjem i adresiranjem preporuka iz 2016. godine.\nMogućnost investiranja u oblast zaštite životne sredine je jedna od najvećih u našoj zemlji. Goran Trivan ukazao je da se procenjuje da će Srbija trebati da investira više od 15 milijardi evra u ovu oblast u narednim godinama ukoliko želimo da dostignemo standarde Evropske unije, ali što je još važnije ukoliko želimo da poboljšamo kvalitet života naših građana. Dodao je i da su neki od neophodnih koraka koje treba preduzeti hitna potreba da se ojačaju institucionalni i administrativni kapaciteti Ministarstva, potreba za jačanjem finansijskih kapaciteta i mehanizama finansiranja Ministarstva za zaštitu životne sredine, kao i potreba za koordinacijom već dogovorenih ili finaliziranih aranžmana za finansiranje.\nVesna Savić Đukić, predstavnik UNICEF-a\nU obraćanju predstavnika UNICEF-a naglašeno je da globalne promene, kao što su razvoj digitalnih tehnologija, promene u životnoj sredini, dugogodišnji konflikti i masovne migracije, iz korena menjaju detinjstvo i da se deca danas suočavaju sa novim pretnjama po njihova prava, ali i sa novim prilikama da ta prava ostvare.\n„U ovoj 2019. godini, mi moramo da gledamo u napred, ka onome kako bi detinjstvo moglo da izgleda u budućnosti i da se obavežemo na hitno i konkretno delovanje, kako bismo zaštitili i unapredili prava svakog deteta, kako danas, tako i za buduće generacije“, rekla je Vesna Savić Đukić.\nNapomenuto je da se suočavamo sa negativnim demografskim trendom, kao i da neiskorišćeni izvor talenta, odnosno deca i mladi, moraju da predstavljaju ključni resurs na koju će se usredsrediti i u koju će ulagati Vladine institucije, biznis sektor, nevladine organizacije i sektor civilnog društva. U Srbiji nemaju sva deca i adolescenti jednake šanse u svom životu. Prema podacima UNICEF-a, 9,5%, ili čak 115.000 dece živi u apsolutnom siromaštvu, dok je dodatnih 30,2% je u riziku od pada ispod linije siromaštva. Samo polovina dece pohađa predškolsko obrazovanje, a kada su u pitanju najsiromašnija deca taj procenat je samo 9%, odnosno 6% kada su u pitanju deca iz romskih naselja.\nPodložnost dece negativnim posledicama klimatskih promena predstavlja trenutnu i dalekosežnu pretnju ostvarivanju mnogih prava ugrađenih u Konvenciju o pravima deteta. Podaci ukazuju da je broj prirodnih nepogoda poput poplava, zemljotresa, klizišta ili snažnih vetrova u porastu. Danas se procenjuje da je više od 1,5 milijarde ljudi izloženo delovanju nekih od prirodnih opasnosti. Broj ljudi koji su u riziku od njih se kreće između 80 i 90 miliona godišnje dok sa brojem porasta stanovništva – najvećem u najmanje razvijeninm i siromašnim zemljama, raste izloženosti rizicima. Najmanje polovina od ukupnog broja osoba izloženih nekom riziku jesu deca.\nKada je reč o prevenciji, istaknuto je da Srbija ostvaruje napredak kada su u pitanju Sendaj okvir -upravo je Okvir iz Sendaja posluzio Srbiji da se zajedno sa Ministarstvom prosvete i Kancelarijom za javna ulaganja napravi prvi plan o jačanju otpornosti dece na rizike koji dolaze usled nepogoda.\n„U Srbiji, UNICEF pruža podršku Kancelariji za upravljanje javnim ulaganjima i Ministarstvu obrazovanja kako bi se smanjenje rizika od katastrofa uvelo u školski program, a planirano je i uključivanje i saradnja sa Ministarstvom za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja. UNICEF je podržao integradiju sadržaja koji se odnose na smanjenje rizika od nepogoda i u saradnji sa Savezom učitelja Srbije, obučeno je 496 nastavnika iz 224 škole iz 56 opština i obuhvaćeno 60.000 dece. Vodič za nastavnike sa materijalima za decu je razvijen u saradnji sa stručnjacima instituta za geografiju i dostupan je svim školama u Srbiji. U saradnji sa Kancelarijom za upravljanje javnim ulaganjima i Ministarstvom prosvete, UNICEF je nastavio saradnju sa Savezom učitelja Srbije kako bi se ojačali kapaciteti škola i nastavnika u područjima sklonim riziku od nepogoda. Obuka za smanjenje rizika od nepogoda je proglašena obukom od javnog značaja, čiju akreditaciju od strane Ministarstva prosvete očekujemo ove godine“, zaključila je Vesna.\nOdgovor na izazove održivosti životne sredine predstavlja imperativ za UNICEF kada je u pitanju zaštita najugroženije dece sveta. UNICEF radi na mobilisanju većeg interesovanja vlada i privatnog sektora za unapređenje praksi u zaštiti životne sredine, a kako bi se poboljšao položaj dece koja se nalaze na udaru klimatskih promena i ekološkog razaranja.\nMOJCA BRIŠČIK, Izvršna Direktorica SOZ: “U 2018 Slovenačka oglašivačka komora je imala pozitivan finansijski rezultat i 12 novih članova, a čak 49 u poslednje tri godine


Zemlje koje EU tera u propast: Najveće smanjenje plata osetili Grci - Biznis Telegraf.rs\nRadnici iz šest zemalja EU imali su prošle godine u proseku niže plate nego pre 10 godina, dok su primanja radnika u tri države-članice bloka ostala gotovo nepromenjena tokom istog ovog perioda, pokazuju rezultati istraživanja Instituta evropskih sindikata.\nPrema danas objavljenim podacima do kojih je došao ETUI, prosečni platni paketi su 2019. bili niži nego 2010, u Italiji, Španiji, Grčkoj, Portugaliji, Hrvatskoj i na Kipiru, prenosi portal europeanmovement.eu.\nProsečan paket plata, prilagođen za inflaciju, uključujuci doprinose za socijalno osiguranje i naknadu na plate, u Grčkoj je bio manji za 15 odsto u odnosu na 2010. godinu, na Kipru za 7,0 odsto, u Hrvatskoj za 5,0 procenata, u Španiji i Portugaliji za po 4,0 odsto, a u Italiji za 2,0 procenta.\nIstraživanje takođe pokazuje da je prosečan paket plata tokom poslednje decenije bio zamrznut ili neznatno povećan u Finskoj (+0,1%), Belgiji (+1,5%) i Holandiji (+1,5%).\n- Radnici u šest zemalja EU su u goroj situaciji nego što su bili pre 10 godina. Lideri Unije vole da se hvale takozvanim oporavkom, ali za milione radnih ljudi u mnogim zemljama EU kriza nije gotova - izjavila je Ester Linč, zamenica generalnog sekterata Evropske konfederacije sindikata.\nDodaje da "EU mora da učini mnogo više za podsticanje povećanja plata i minimalnih zarada, i da pruži podršku jačem kolektivnom pregovaranju u gotovo svim zemljama koje su članice Unije”.\n4. februar 2020 | 21:30\n4. februar 2020 | 19:27