Hristov Consulting Vesti » 2020 » January\nTekst Aleksandre Hristov “PR u službi obračuna” u novom broju nedeljnika Novi magazin\nPR U SLUŽBI OBRAČUNA\nČesto u našoj javnosti čujemo ocenu da evropski zvaničnici koji dolaze u Beograd ne vide ili ne razumeju koliko je ugrožena sloboda medija u Srbiji, a samim tim javni interes i demokratija u celini. Jedno od mogućih objašnjenja za to bila bi i činjenica da u njihovim zemljama to više nije tema kojom se bave, a u Srbiji je “formalnopravno” – sve u redu.\nNova medijska strategija je pred usvajanjem, i pored velike bitke koja se trenutno vodi o opstanku Saveta za štampu kao samoregulatornog tela koji jedini profesionalno radi svoj posao, postojeći medijski zakoni i kodeksi urađeni su po evropskim standardima, a samo se postavlja pitanje funkcionisanja Regulatornog tela za elektronske medije (REM) i javnog servisa.\nTo što se većina principa propisanih zakonima i kodeksima ne primenjuje ili tek u nekoj manjoj meri, a čak se i zloupotrebljavaju, teško je predstaviti onima u čijim zemljama meinstrim mediji, sudovi i javnost funkcionišu na demokratski način. Kada se na to nadovežu botovi, trolovi i ostali “satrapi”, stvarno je skoro nemoguće objasniti strancima o čemu se ovde radi.\nSUKOB DVA PRINCIPA: Glavni fokus u njihovim zemljama, kao i u Evropskoj uniji u celini, jeste pitanje kako se izboriti s propagandom, dezinformacijama i širenjem lažnih vesti na onlajn platformama i kako rešiti sukob dva principa na kojima počiva demokratija, a to su sloboda govora i pravo građana da budu pravovremeno i objektivno informisani. Njima je teško objasniti da je u Srbiji, zapravo, problem u glavnim stubovima na kojima počiva informisanje građana, a to su tradicionalni mediji, gde se naše društvo zasad uglavnom informiše.\nIako je prema istraživanju agencije Plum Mark sa kraja 2018. 4,2 miliona građana Srbije na internetu, od čega 73 odsto iz urbanih sredina, većina građana se, prema istraživanju Ipsosa, ipak informiše putem televizije, i to njih pet (5!) miliona. Prema Ipsosovom istraživanju iz decembra 2018, internet dospeva do 4,9 miliona ljudi, radio do 3,6, magazini 2,5 i dnevne novine imaju doseg do 1,3 miliona. Ipak, građani Srbije prate trendove kada je u pitanju informisanje preko interneta, koji konstantno raste kao izvor informisanja.\nEvropska unija rešava probleme plasiranja dezinformacija i propagande, ali u sferi širenja preko društvenih medija. Tako je jedna od studija koju je naručilo Odeljenje za politiku Evropskog parlamenta za prava građana i ustavna pitanja na zahtev Odbora Evropskog parlamenta za građanske slobode, pravosuđe i unutrašnje poslove, bila “Dezinformacije i propaganda – uticaj na funkcionisanje vladavine zakona u EU i njenim državama članicama”. Ova studija ispituje efekte na funkcionisanje vladavine zakona, demokratije i osnovnih prava.\nELEMENTI DEZINFORMACIJA: Prema Studiji, elementi dezinformacija i propagande su informacije koje su osmišljene tako da su u potpunosti ili delimično lažne, manipulativne ili zavaravajuće, ili koriste neetičke tehnike prepričavanja; bave se pitanjem od javnog interesa; imaju nameru da stvore nesigurnost, neprijateljstvo ili polarizaciju u društvu ili pokušavaju da poremete demokratske procese; šire se i/ili pojačavaju automatizovanim i agresivnim tehnikama, poput društvenih botova, veštačke inteligencije, mikrociljanja ili plaćenih ljudskih “trolova”, koji se često koriste da bi se povećala vidljivost javnosti.\nDodatno sluđivanje domaće javnosti je iznošenje podataka o svetskim trendovima, što zagovaraju neke agencije i pojedinci iz sektora PR-a kao da su – tamo preko stvari već rešene i da se ceo svet, uključujući i medije, bavi kreiranjem sadržaja, PR-om i marketingom. Istini za volju, svetski mediji kao što su The New York Times, The Washington Post, The Guardian, zbog pada prodaje štampanih izdanja jesu se reformisali i pojačali svoju onlajn sferu, ali su se povratili prvenstveno zbog insistiranja na kredibilitetu i pouzdanosti informacija.\nKada čitate onlajn tekst na The Guardianu otvara vam se prozor koji pita: “Odabrali smo drugačiji pristup. Da li ćete ga podržati? Za razliku od mnogih novinskih organizacija, odlučili smo se da svi naši nezavisni, istraživački tekstovi i izveštavanje budu besplatni i svima dostupni. Verujemo da svako od nas, širom sveta, ima pristup tačnim informacijama sa integritetom u svojoj suštini. U vreme kada je činjenično izveštavanje neophodno, podrška naših čitalaca je ključna za očuvanje uredničke nezavisnosti Gardijana. Ovo je naš model otvorenog i nezavisnog novinarstva. Ako ste u mogućnosti, podržite Guaridan danas sa barem jednim evrom.”\nSa druge strane, borba za status onlajn platformi kao što je Facebook uveliko je u toku i ishod je neizvestan. Tako je, posle višegodišnjeg otpora, ova kompanija samo prošle godine morala da brani svoje pozicije pred Američkim kongresom, da bi pre dve nedelje na svom blogu objavila da će ipak uklanjati video-zapise koje je modifikovala veštačka inteligencija poznata kao deepfakes. “Deepfakes” su računarski generisani isečci dizajnirani tako da izgledaju stvarno. Facebook će uklanjati video-snimke ukoliko shvati da su uređeni tako da prosečnom čoveku nisu jasni ili ako su zaveli gledaoca da misli da je osoba u video-snimku rekla reči koje zapravo nije izgovorila.\nINFORMACIONI RATOVI: Istovremeno, Richard Stengel, nekadašnji urednik magazina The Time i državni podsekretar u Obaminoj administraciji, u najnovijoj knjizi “Informacioni ratovi”, u kojoj je opisao svoja iskustva susreta sa širenjem propagande i dezinformacija putem interneta, smatra da Facebook, kao i drugi društveni mediji, treba da snose odgovornost za objavljivanje sadržaja i da nije dovoljno što skidaju samo sadržaje koji promovišu nasilje.\nPrema njegovom mišljenju, nedavno iznetom na CNN-u, iako ne pružaju profesionalne sadržaje kao mediji, ne znači da onlajn platforme nisu izdavači i da je Facebook najveći izdavač u istoriji čovečanstva koji mora da ima obavezu da skida lažne sadržaje, govor mržnje, deepfakes, svaki govor koji podstiče nasilje. To, po njegovom mišljenju, podrazumeva promenu 5. dela Zakona o telekomunikacijama donetog u Americi 1996, odnosno člana 230 (Communication Decency Act – Akt o pristojnosti komunikacije), koji pruža imunitet od odgovornosti za provajdere i korisnike “interaktivnog računarskog servisa” koji objavljuju informacije od trećih korisnika.\nTakođe, smatra Stengel, kompanije treba da kažu da li je neko bot ili čovek, ko kupuje informacije od njih i u koje svrhe, a svi politički oglasi treba da budu u potpunosti transparentni. On u knjizi pravi razliku između “disinformation” i “misinformation” i “fake news”.\nDezinformacijom smatra namerni lažni sadržaj kojim neko pokušava da se obmane. Promašenom informacijom smatra nenamernu grešku, dok su lažne vesti negde između ova dva pojma. Ono što treba da zabrinjava jeste dezinformacija.\nPojavu autoritarnih lidera Stengel povezuje sa razvojem interneta, ali i sofisticiranim korišćenjem medija i informacija. Lideri u tim situacijama ograničavaju širenje informacija koje ne žele, a promovišu informacije koje žele. To je, prema njegovim rečima, veoma opasna kombinacija. Toga dosad nije bilo i veoma je zastrašujuće. Svako društvo s tim mora da se suoči i da se bori protiv tih pojava.\nDržave u svetu trenutno su najozbiljniji kreatori lažnih vesti i propagandnih sadržaja.\nULOGA PR: U evropskim zemljama postoje zakoni i kodeksi koji regulišu medije, a samim tim i granice u kojima se kreću svi oni koji s njima sarađuju. To podrazumeva političke partije i političare, kompanije, organizacije civilnog društva, uključujući i pojedince koji se bave PR-om, agencije i PR službe.\nSvi postulati koji važe u svetu, prvenstveno u Evropi, ovde se veoma malo primenjuju, verovatno dok nas ne prisile upravo iz Evropske unije.\nRad u sferi komunikacija u Srbiji oslanja se na dobre kontakte s medijima, plasiranje vesti za klijente uz oglašavanje, nezameranje političkom akteru koji je trenutno na vlasti. To je ključno da bi se dobili poslovi i da bi se postigli dozvoljeni ili nedozvoljeni ciljevi za šefove, klijente i da bi se po bilo koju cenu prodavale usluge. Ovaj model kod nas funkcioniše decenijama, s tim što poprima sve brutalniji karakter. Osnovni postulati profesije PR-a i kodeksi kao da uopšte ne postoje iako formalno imamo domaći kodeks profesije, uz Helsinšku deklaraciju ICCO (International Communication Consultancy organization) sa više od 3.000 PR agencija iz 66 zemalja.\nPrema Deklaraciji koja obavezuje čitav sektor, svi profesionalci su između ostalog dužni da se pridržavaju najviših profesionalnih standarda u praksi odnosa s javnošću i komunikacija i da se nikada ne bave kreiranjem i širenjem lažnih vesti. Takođe, profesionalci su dužni da poštuju istinu, korektno i transparentno postupaju sa zaposlenima, kolegama, klijentima, medijima, vladom i javnošću i da uvek pokažu ko su pravi sponzori i zastupnici određenih interesa. Ne smeju nikada da se upuštaju u zabrinjavajuće radnje kao što je botovanje i treba odgovorno da koriste društvene medije.\nSankcije za neetičko ponašanje PR\nIako nama nije očigledno da postoje sankcije za nepoštovanje ovih standarda, u svetu se sve više sankcioniše kršenje osnovnih postulata profesije. Tako je, zbog neetičkog ponašanja i takozvanog “crnog PR-a”, ICCO iz svog članstva izbacila jednu od najuticajnijih i najjačih PR agencija u svetu, britansku multinacionalnu kompaniju za odnose s javnošću Bel Potinger (Bell Pottinger), koja je nakon toga 2017. i bankrotirala. Ova kompanija je, prema pisanju BBC-ja i Guardiana, zbog rada s klijentom (privatnom kompanijom) optužena za raspirivanje rasne mržnje u Južnoj Africi i proizvodnju lažnih vesti, uključujući vođenje lažnih Twitter naloga.\nDužnost PR-a je da klijentima ukaže na to gde su granice saradnje s medijima i da uvek odbijaju klijente koji zahtevaju neetičko ponašanje. Na to ih obavezuju i domaći i međunarodni kodeksi. U Srbiji dodatno imamo i član 51. Ustava, koji kaže: “Svako ima pravo da istinito, potpuno i blagovremeno bude obaveštavan o pitanjima od javnog značaja i sredstva javnog obaveštavanja su dužna da to pravo poštuju.”\nČinjenica je da mediji treba da rade u javnom interesu, a da PR radi u interesu svojih klijenata. Tamo gde se ovi interesi preklapaju, saradnja je i nužna i moguća. Međutim, često se dešava da naša struka biva samo instrument u rukama onih koji imaju određene ciljeve i ne biraju sredstva kako da ih ostvare. Po pravilu, oni koji svesno pristaju da budu instrument, bez poštovanja kodeksa, bivaju zloupotrebljeni i na kraju i žrtve svojih klijenata.\nSektor PR-a, ukoliko valjano radi svoj posao, jeste saveznik medija koji doprinosi čuvanju javnog interesa i razvoju društva u celini.\nTekst je deo Projekta “Propaganda kao neprijatelj, komunikacija kao saveznik medija”, kojim Novi magazin, http://www.novimagazin.rs/, želi da promoviše značaj primene medijskih zakona i kodeksa, kao i neophodnost primene međunarodnih standarda u odnosima između medija i PR-a, bilo iz političkih stranaka ili biznisa. Projekat finansira Ambasada SAD u Beogradu\nAutorka: Aleksandra Hristov, Međunarodno sertifikovana poslovna konsultantkinja u oblasti strateških komunikacija i direktorka Hristov consultinga.\nPosted in Odnosi s medijima | Comments Off\nOdržan peti godišnji susret predstavnika Mineco Grupe sa novinarima\nHristov consulting organizovao je u četvrtak, 16. januara, u beogradskom hotelu Zepter, susret predstavnika medijskih kuća u Srbiji sa čelnicima britanske kompanije Mineco, jednog od najvećih investitora u sektoru rudarstva u regionu zapadnog Balkana.\nNeformalni susret direktora Mineco Grupe sa predstavnicima medija je ovog januara održan peti put, a na njemu je, već tradicionalno, CEO Mineco grupe Bojan Popović govorio o rezultatima Mineca u prethodnoj godini, dok je operativni direktor Mineca Dominik Roberts upoznao novinare sa zbivanjima na svetskom tržištu metala, ali i sa upotrebom inovativnih tehnoloških rešenja i sa prodorom nove tehnologije u rudarstvo.\nPozivu Mineca i Hristov consultinga za ovo neformalno druženje odazvalo se 30 novinara beogradskih redakcija, koji su izrazili zadovoljstvo izuzetnom komunikacijom koju imaju sa čelnicima Mineca. Nakon ovog susreta, u medijima se pojavio veliki broj objava o vestima koje su preneli predstavnici Mineco grupe medijima.\nMineco Grupa ispunila planove\nBritanska kompanija Mineco Group, jedan od najvećih investitora u rudarstvu u Srbiji i regionu Zapadnog Balkana, izrazila je zadovoljstvo rezultatima postignutim u 2019. godini, s obzirom na to da je ispunila investicione planove i da su rudnici iz grupe imali siguran plasman proizvoda.\n„Što se tiče rezultata Mineca u ovom regionu u 2019. godini, bila je ovo godina velikih, uz puno malih izazova. Bila je uspešna jer omogućili našim rudnicima siguran plasman proizvoda, i jer je u njima održan nivo planiranih investicija, iako je stanje na tržištu metala sa kojima mi radimo postalo još kompleksnije usled poremećaja u trgovinskim odnosima SAD i Kine“, rekao je danas u Beogradu direktor Mineco Grupe Bojan Popović.\nPopović je podsetio da je Mineco u 2017. ostvario najbolje rezultate od kada postoji, dok je u drugom polugodištu 2018. došlo do sniženja cena na međunarodnom tržištu obojenih metala, što je nižim prihodima direktno pogodilo rudnike. „Taj trend se nastavio i u 2019, ali razvojni program Mineca nije usporen“, dodao je on.\nRudnici koji posluju u okviru Mineco Grupe, a koji rade u punom kapacitetu – Rudnik i flotacija Rudnik kod Gornjeg Milanovca, Veliki Majdan kod Ljubovije i Rudnik Gross kod Srebrenice, nastavili su niz uspešnih godina – ispunivši planove proizvodnje, nastavljanjem istražnih radova i potvrđivanjem rudnih rezervi.\nPopović je istakao da je Rudnik na Rudniku ostvario poseban uspeh, jer je pronašao i potvrdio nove mineralne resurse. „Pre četiri godine, geološke službe su sa zabrinutošću pratile sve manje zalihe u rudnim telima, ali su velikim naporima i milionskim ulaganjima, pronađeni novi mineralni resursi koji su već u fazi eksploatacije. Ovaj stari rudnik sada ima potvrđenih rezervi za još najmanje desetak godina proizvodnje koncentrata olova, cinka i u manjoj meri bakra, dok će se buduća istraživanja usmeriti ka verifikaciji postojanja drugih rudnih tela na osnovu novih indikacija“, rekao je Popović.\nPrema njegovim rečima, zamah u poslovima mineralnog istraživanja je doveo do toga da je Mineco u protekle dve godine uključio tu delatnost u svoje redovne aktivnosti – nabavkom sofisticiranih garnitura za bušenje na dubinama do 500 metara, ali i angažovanjem stručnih kadrova i preobukom novih ljudi za obavljanje ovih terenskih radova.\nTe stručne ekipe omogućile su ubrzana istraživanja na Rudniku, kao i na drugim lokalitetima, pre svega u okolini Foče u Republici Srpskoj, gde Mineco ima koncesiju za istraživanje i eksploataciju rude olova, cinka i bakra.\nDirektor Mineca je rekao i da mu je naročito zadovoljstvo što je u Olovu, severno od Sarajeva, završena izgradnja potpuno novog rudnika minerala Ceruzita, oksidne forme olova, kao i pogona za preradu njegove rude u koncentrat olova.\nPrvi novi rudnik sa podzemnom eksploatacijom u BiH za 30 godina otvoren je pre skoro dve godine, ali je za preradu rude u tom rudniku bilo neophodno da se izgradi i potpuno nov pogon za gravitacionu separaciju koji je nabavljen u Južnoj Africi. Samo dostavljanje te opreme na lokalitet rudnika je bilo veoma složeno, a izgrađeni su i kilometri šumskih puteva. „Sada su svi pojedinačni sistemi instalirani u tehnološku celinu na lokaciji rudnika, proizvodnja koncentrata je počela i naši stručnjaci trenutno vrše optimizaciju proizvodnih parametara uz usavršavanje operativnih kadrova“, rekao je Popović.\nŠto se tiče drugog rudnika u ovom regionu na čijem razvoju Mineco radi, Bosil-Metala u opštini Bosilegrad, Popović je podsetio da je pre godinu i po dana proradio pilot projekat za flotacijsku preradu rude, a da je tokom protekle godine naručena i izrađena Studija izvodljivosti za izgradnju pogona za komercijalnu flotacijsku preradu rude olova, cinka i bakra.\n„Tokom ove godine predstoji izrada Glavnog rudarskog projekta Bosil-Metala i Studije uticaja na životnu sredinu, a zatim i dobijanje neophodnih saglasnosti nadležnih ministarstava Republike Srbije za izgradnju komercijalnog postrojenja“, kazao je Popović i napomenuo da je planirano da se krene sa građevinskim radovima u trećem ili četvrtom kvartalu ove godine, kako bi komercijalan rad rudnika počeo tokom 2021.\nDirektor Mineca ocenio je i da 2020. godina možda neće doneti značajniji porast cena metala na svetskim tržištima, ali da je za tu kompaniju važno da uspešno kontroliše razvoj svojih projekata. “To će nam dati priliku da dva bitna kapitalna projekta pređu u fazu prihodovanja, što predstavlja odličan osnov za dalji razvoj ostalih projekata u narednim godinama“, rekao je Popović.\nFK TSC počeo pripreme za nastavak sezone\nFudbaleri FK TSC iz Bačke Topole okupili su se u subotu, 10. januara, na početku priprema za drugi deo sezone u Superligi Srbije, i tom prilikom predstavili dva nova igrača, koji će pokušati da pojačaju vezni red i napad.\nNa konferenciji za novinare održanoj u Fudbalskoj akademiji TSC, šef stručnog štaba Zoltan Sabo je naglasio da je ekipa TSC očuvana, da su u zimskom prelaznom roku otišla dva igrača, a da se klub pojačao takođe sa dvojicom novih fudbalera – krilinim napadačem Đurom Zecom, koji je došao iz kruševačkog Napretka i mladim veznim igračem Vasilijem Đurićem iz Sinđelića.\n„Najbitnije je da ekipa ostane na okupu, da se novi igrači uklope, da tim nastavi niz dobrih igara i da ih podigne na još viši nivo. Nadam se da će ekipa igrati još bolje, mada sam zadovoljan rezltatom koji smo postigli u prošloj godini. Grešaka je bilo, ali siguran sam da one mogu da se isprave. Cilj nam je da ove godine budemo bolji i efikasniji i da napravimo još koji korak napred na prvenstvenoj lestvici”, rekao je on.\nSabo je dodao da je tokom vikenda ekipa počela da se zagreva jednim treningom dnevno, dok od ponedeljka počinje ozbiljniji rad. “Testiranja i lekarski pregledi su već urađeni, a sledeće nedelje prvi deo priprema završićemo utakmicom protiv Spartaka na našem terenu, na Akademiji u Bačkoj Topoli. Nakon toga ekipa odlazi na dvonedeljne pripreme u Antaliju, gde su planirane četiri utakmice. Po povratku iz Turske odigraćemo i utakmicu protiv Voždovca, Siguran sam da ćemo spremni dočekati prolećni deo prvenstva i prvu utakmicu protiv Inđije“, kazao je Sabo.\nKrilni napadač Đuro Zec, prvo pojačanje TSC-a u zimskom prelaznom roku, istakao je da je srećan i zadovoljan što je došao u TSC. „Stigao sam u jedan od najorganizovanijih klubova u Superligi i nadam se da ću se brzo uklopiti i odgovoriti na zahteve stručnog štaba. Jedva čekam pripreme i verujem se da ćemo se dobro spremiti za nastavak prvenstva “, dodao je Zec.\nNapadač TSCa Nenad Lukić, prvi strelac Superlige Srbije, rekao je da se ekipa dobro odmorila i da se raduje pripremama za nastavak sezone. „Ako budemo igrali kao u prvom delu sezone, sigurno ćemo osvajati bodove, ostaćemo u vrhu tabele, što nam je primarni cilj. Želimo da se izborimo za plej of, a nakon toga da pokušamo da osvojimo mesto koje vodi u Evropu“, naveo je Lukić.\nOfanzivni vezni igrač Dejan Milićević je podsetio da je klub sjajne igre iz Prve lige preneo i u najjači rang takmičenja. “Ovaj tim igra zajedno već nekoliko godina i napravili smo odličnu i uigranu ekipu. Dobro smo počeli, a i završili polusezonu. Verujem da ćemo u nastavku biti još bolji i da ćemo izboriti plasman u Evropu, što nam je sada cilj”, rekao je Milićević.\nJesenji deo sezone ekipa TSC je završila na petom mestu tabele Superlige Srbije sa 36 bodova iz 10 pobeda, 6 remija i 4 poraza.


DAMA S HERMELINOM - SUSRET SA LEONARDOM DA VINČIJEM - Majk Resnik | Knjižara Roman\nEvo knjige o Leonardu da Vinčiju – geniju koji ne predstavlja da biva inspiracija drugim umetnicima širom sveta. Ovaj roman otvara povest o Leonardovom radu na čuvenom portretu "Dama s hermelinom". Umesto hermelina, na početku pozira mačak dame koja je na portretu i koji je izuzetno nemiran, i Leonardu je, zbog toga, težak i nezahvalan model. Ali, u trenutku kada dama otputuje na tri nedelje, Leonardo jedne večeri u svom ateljeu zatiče čudno stvorenje, koje odmah okupira njegovu pažnju – hermelina. Hermelin će, tako, dospeti i na platno slike "Dama s hermelinom", koja se danas čuva u Krakovu i smatra jednim od najuzbudljvijih portreta u istoriji umetnosti. No, ovaj roman ima i druge tokove i rukavce – čitaoci XXI veka putovaće u ovom delu kroz vreme i pratiće i susret putnika iz budućnosti sa čuvenim slikarem iz prošlosti. Da Vinčiju se ukazala prilika da sazna koje su njegove slike i izumi nadživeli vekove... Ovaj roman voleće i oni čitaoci koji većo Leonardu znaju mnogo, kao i mladi čitaoci koji tek ulaze u svet umetnosti.


Kompanija „Heliant“ je razvila digitalnu platformu za telemedicinski pregled putem koje lekar specijalista vrši beskontaktni pregled pacijenta u Heliant informacionom sistemu u zdravstvenoj ustanovi u kojoj radi. Onlajn platforma za telemedicinski pregled omogućava da se digitalno savetovanje pacijenata sa lekarom specijalistom obavlja putem video poziva.\nCelokupan proces telemedicinskog pregleda opisan je u nastavku:\nNakon prvog pregleda, koji obavezno mora biti obavljen u fizičkom prisustvu pacijenta, lekar specijalista će u dogovoru sa pacijentom odlučiti da li naredni kontrolni pregled i praćenje lečenja mogu da se obave onlajn, putem video poziva.\nLekar će zakazati kontrolni pregled u nekom od svojih slobodnih termina, o čemu će pacijentu putem digitalne platforme za telemedicinski pregled na imejl adresu i/ili putem SMS poruke, koje je pacijent naveo prilikom davanja saglasnosti za telemedicinski pregled, biti upućen poziv za telemedicinski pregled.\nUz poziv na pregled, pacijent će dobiti i link ka upitniku za dostavljanje relevantnih informacija o zdravstvenom stanju pacijenta, koji treba da popuni pre telemedicinskog pregleda.\nPacijent će i pre samog telemedicinskog pregleda dobiti imejl, odnosno SMS, kao podsetnik na predstojeći telemedicinski poziv.\nDigitalna platforma lekaru specijalisti automatski dostavlja popunjeni upitnik i priprema sve neophodne podatke u okviru Heliant zdravstvenog informacionog sistema kako bi pregled protekao bez nepotrebnog zadržavanja kako lekara, tako i pacijenta.\nKada dođe vreme za realizaciju zakazanog termina telemedicinskog pregleda, klikom na generisani link i pacijent i lekar specijalista započinju telemedicinski pregled.\nNa osnovu upitnika i kontakta sa pacijentom tokom telemedicinskog pregleda lekar specijalista u Heliant zdravstvenom informacionom sastavlja izveštaj i beleži ga u elektronskom kartonu pacijenta.\nDigitalna platforma preuzima izveštaj lekara i o njemu obaveštava pacijenta elektronskim putem.\nVideo prezentaciju možete pogledati ovde:


Papa Franja: Učenje od izbeglica će odagnati strahove\nPoglavar Rimokatoličke crkve Franja pozvao je danas vernike ne samo da prihvate izbeglice već i da uče iz njihovih priča kako bi obuzdali strahove i "iskrivljena" gledišta o njima.\nPapa Franja je uputio taj poziv prilikom obeležavanja Svetskog dana izbeglica, koji se slavi u utorak.\nObraćajući se hiljada vernicima na Trgu Svetog Petra, Franja se pomolio za sve koji su izgubili živote bežeći od rata i progona i naveo da su njihove priče bola i nade zapravo prilika za obostrano razumevanje.\n"U stvarnosti, lični susreti s izbeglicama mogu da odagnaju strahove i iskrivljena gledišta i postanu putevi za razvoj čovekoljublja", rekao je papa.\nNjegov četvorogodišnji mandat obeležili su njegova duboka solidarnost s izbeglicama i zahtev državama da grade mostove dobrodošlice izbeglicama umesto zidova.\nFranja je danas predvodio i molitvu hiljada ljudi za žrtve požara u Portugaliji, u kojem su poginule 62 osobe.\nOn je prošlog meseca posetio portugalsko svetilište Fatima.


04.11.2019 u 18:03\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić izjavio je danas u Beogradu da je bivši ruski premijer Jevgenij Primakov ostavio neizbrisiv trag u svetskoj politici i da su građani Srbije osetili važnost njegove borbe za pravdu i pravičnost. Na ceremoniji otkrivanja biste Primakovu u Ruskom domu, Vučić je rekao da je njegov „zaokret iznad Atlantika” 24. marta 1999. godine, kada je odustao od planirane posete Vašingtonu zbog početka bombardovanja Jugoslavije, mnogo značio za Srbiju. „Njegov demarš 1999. godine, poznat kao zaokret iznad Atlantika, za Srbiju je mnogo značio, ali to je bio i potpuni zaokret u spoljnoj politici Rusije koji joj i danas omogućava da sačuva stabilnost uprkos brojnim izazovima”, kazao je Vučić. On je naveo da snaga Rusije 1999. godine i danas nisu za poređenje i ocenio\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić je otvorio 141. zasedanje Interparlamentarne unije, uz poruku da je svet dijaloga i kompromisa moguć, a da je Srbija jedina zemlja koja danas u Evropi može da organizuje ovakvo zasedanje. „Ponosan sam što ste svi u Srbiji, čini se da je Srbija jedina zemlja koja danas u Evropi može da organizuje ovakvo zasedanje, jer mi smo slobodna i nezavisna zemlja koja želi da sa svima gaji prijateljstvo”, rekao je Vučić, poželevši dobrodošlicu učesnicima.\nBeograd će od danas do 17. oktobra biti centar međunarodne parlamentarne diplomatije, jer će više od 2.000 parlamentaraca, predstavnika međunarodnih organizacija i civilnog sektora iz oko 150 zemalja učestvovati na 141. Skupštini Interparlamentarne unije (IPU), rečeno je u Sava centru na prvoj zvaničnoj konferenciji pred večerašnje otvaranje. Predsednica Narodne skupštine Srbije Maja Gojković zahvalila je predstavnicima IPU što su srpskom parlamentu ukazali čast da bude domaćin u godini kada IPU slavi 130 godina postojanja i što se posle 20 godina ponovo organizuje u Evropi. „Velika je čast biti domaćin najstarije parlamentarne organizacije u svetu, ove godine se obeležava 130 godina njenog postojanja. Pre 56 godina u Beogradu je takođe bilo zasedanje IPU, međutim danas je četiri


Kreiraj, gradi i razvijaj svoj startap uz pomoć Delta biznis inkubatora | odgovornoposlovanje.rs\nBeograd, 1. jun 2018. – Kompanija Delta Holding raspisala je konkurs za program Delta biznis inkubator koji koji pomaže startapima iz oblasti nekretnina, poljoprivrede, logistike ili distribucije da razviju i unaprede svoj proizvod ili uslugu uz Deltine resurse: znanje, mentorstvo, finansije i poslovne kontakte.\nPodršku, znanje, konsultacije i mentorstvo stručnog tima Delta Holdinga i biznis konsultanata.\nPodsticajno okruženje, zadatke i sve što vam treba da svoj startap lansirate ka uspehu.\nEdukacije o relevantnim poslovnim temama i veštinama.\nMogućnost da razvijete svoj startap do faze investicije.\nOvo je poziv za vas koji imate startap ideju u oblasti nekretnina, poljoprivrede, logistike ili distribucije, ali vam nedostaju resursi za njenu realizaciju.\nZa vas koji ste spremni da posvetite 3 meseca razvijanju startap ideje i prisustvujete mentorskim sastancima i edukacijama.\nZa vas, koji ste radoznali, ambiciozni, inovativni, proaktivni, preduzetničkog duha.\nZa vas, koji ste motivisani i želite da učite, radite i stvarate.\nZa vas, koje greška neće pokolebati već ohrabriti da pokušate ponovo, drugačije.\nZa vas, koji ste hrabri, uporni, volite da rizikujete i spremni ste da nas ubedite da baš vaš startap treba da dobije mogućnost i resurse da se razvije.\nPopunite prijavni online formular najkasnije do 15.6.2018. u ponoć.\nTimovi koji prođu u sledeći krug pripremaju pitch svog startapa koji prezentuju komisiji. Komisija odlučuje koji kandidati ulaze u Delta Biznis Inkubator.\nPogledajte najčešće postavljena pitanja.


Britanski Ekonomist: Srbija peta u svetu po ,,višku smrtnosti”\nSrbija se nalazi na petom mestu liste zemalja sa najvećim „viškom smrtnosti“, koji ukazuje na potencijalnu razliku između prijavljenog i stvarnog broja smrtnih slučajeva od posledica kovida-19, objavio je britanski magazin Ekonomist, pozivajući se zvanično objavljene podatke za period od 1. aprila 2020. godine do 30. juna ove godine, prenosi N1.\nKako piše novinar N1 Nikola Kojić, prema tom istraživanju, Peru je zauzeo prvo mesto, zatim Bugarska i Severna Makedonija, a mesto ispred Srbije zauzela je jedino Rusija. Broj zvanično evidentiranih slučajeva korona virusa u Srbiji u posmatranom periodu je 7.030, dok je u istom periodu preminulo 30.210 ljudi više od proseka u poslednjih pet godina, navodi se.\nSrbija se nalazi na petom mestu liste zemalja sa najvećim „viškom smrtnosti“, koji ukazuje na potencijalnu razliku između prijavljenog i stvarnog broja smrtnih slučajeva od posledica kovida-19, objavio je britanski magazin Ekonomist, pozivajući se zvanično objavljene podatke za period od 1. aprila 2020. godine do 30. juna ove godine, piše N1.\nList Ekonomist u svom članku ističe da ukupan broj smrtnih slučajeva uzrokovanih pandemijom korona virusa nažalost može biti veći od prijavljenog broja, navodeći više razloga za tu pretpostavku.\nTagovi: ekonomist - istraživanje - korona virus - peta - po smrtnosti - Srbija


Besplatne karte za pančevačku premijeru novog domaćeg filma "Povratak" | 013 info\nBesplatne karte za pančevačku premijeru novog domaćeg filma "Povratak"\nPančevo, Ned, 19/02/2017 - 19:45\nU beogradskom Centru Sava u utorak 21. februara 2017. u 20 i 30, biće održana svečana premijera domaćeg filma Povratak (The Retrurn), dok će u Pančevu biti već u sredu, 22. februara od 18h. Ovo je debitansko ostvarenje scenariste i reditelja Predraga Jakšića. U filmu se pojavljuje i poznati pančevački sastav "Banatski kicoši".\nOvo je poslednji film koji je snimio Milorad Mandić Manda i prvi film Dubravke Mijatović nakon 2003. godine i predstavlja njen povratak na srpski film. Tu je Radivoje Raša Bukvić naš glumac koji stvara veliku karijeru u svetu gde je snimio i ulogu uz Brusa Vilisa u Umri muški 5 - Dobar dan da se umre muški, pa Vesna Stanojević naša profesorka glume iz Londona, poznata kod nas kao glavna glumica, partnerka Dragana Nikolića u Poslednji krug u Monci, rok legenda Bora Đorđević, Rada Đuričin, Marko Adžić, Marka Hlebjan, Gorjana Janjić i drugi.\nUlaz je slobodan, a besplatne ulaznice za projekciju možete preuzeti na blagajni Kulturnog centra Pančeva od ponedeljka, 20. februara u 9h.


Lavrov u Beogradu: mozaička dekoracija Hrama pokazuje duhovne i kulturne veze Srbije i Rusije – Balkanekspresrb.rs\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić i ministar spoljnih poslova Rusije Sergej Lavrov složili su se danas, tokom posete hramu SPC Sveti Sava u Beogradu da mozaička dekoracija centralne kupole Hrama na kojoj je radilo 70 umetnikapokazuje duhovne i kulturne veze Srbije i Rusije.\n“Današnji događaj simboliše duhovnu i kulturnu bliskost naših naroda i država u trenutku kada crkve prolaze kroz razne nedaće, ali naše crkve će ova vremena prevazići sa dostojanstvom”, rekao je Lavrov, koji je doputovao u Srbiji povodom 180 godina od uspostavljanja diplomatskih odnosa dve zemlje.\nOn je zahvalio svima koji su dali svoj doprinos, a posebno predsedniku Rusije Vladimiru Putinu, koji je “ovom projektu dodijelio ličnu pažnju”.\nPredsjednik Aleksandar Vučić je takođe uputio zahvalnost Putinu istakavši da je danas najveći zadatak Srbije da završi Hram u miru.\n“Na nama je da završimo ovaj Hram mira, prijateljstva i ljubavi i završićemo ga da dokažemo da smo naučili sve lekcije i da smo izabrali život, da omogućimo da Hram, koji je danas najveći u ovom delu Evrope, bude i najljepši i najsvetliji, da bude stecište naših veza, bratstva i mira sa svima i da u njemu bude otpor na sve oluje našeg prijateljstva sa Rusijom”, rekao je Vučić.\n“Ova kupola, nebo, vaseljena iznad nas je najbolje mesto za podsećanje na veze dva naroda i dve države”, dodao je Vučić.\nNa ceremoniji kojoj su prisustvovali ministri u Vladi Srbije i ambasador Rusije u Beogradu Aleksandar Čepurin, prikazana je virtuelna prezentacija Hrama.♦\nKadri Veselji: uskoro pokrećemo pitanje granice sa Srbijom


Elektronski gigant LG pokreće sopstveni blokčeina servis ‘Monachain’\nBTC $42.629 -1,42%\nETH $3.247 -3,22%\nBNB $473 -5,74%\nXRP $0,76 -2,08%\nLG CNS, podružnica južnokorejske LG korporacije koja snabdeva servise informacionih tehnologija, nedavno je pokrenula svoju vlastitu uslugu na bazi blokčeina\nLG CNS, podružnica južnokorejske LG korporacije koja snabdeva servise informacionih tehnologija, nedavno je pokrenula svoju vlastitu uslugu na bazi blokčeina, izveštava lokalna novinska agencija Yonhap 13. maja.\nBlokčein platforma kompanije LG CNS ‘Monachain’ je dizajnirana da omogući logistiku zasnovanu na blokčeinu na polju finansija, proizvodnje i komunikacija, kaže Yonhap.\nJedna od glavnih primena Monachain-a je digitalni sistem za potvrdu identiteta, kao i digitalna valuta i alat za upravljanje digitalnim lancem snabdevanja. Kao što lokalni izvor prenosi, Monachain omogućava novu vrstu identifikacije, decentralizovan identifikator (DID), koji se može koristiti za ličnu identifikaciju i onlajn plaćanja putem pametnih uređaja.\nMonachain takođe omogućava korisnicima da otvore digitalni novčanik i obavljaju finansijske operacije. Prema izveštaju, LG CNS traži saglasnost domaćih banka kako bi svoje poslovanje ponudila širem auditorijumu. Predstavnik LG CNS-a je komentarisao:\n"Štaviše, Monachain može pomoći vlasnicima biznisa da povećaju produktivnost jer kompanija pruža sistem digitalnog upravljanja lancem snabdevanja koji omogućava dobavljačima da efikasno upravljaju celokupnom proizvodnjom."\nU maju 2017. godine, LG CNS je postao član R3 konzorcijuma, blokčein udruženja koje broji preko 200 firmi.\nNH banka se pridružila R3 blokčein konzorcijumu\nPlatforma za skupljanje sredstava SeriesOne pokreće partnerstvo sa Polymath-om\nRaiffeisen među 18 banaka u prvoj globalnoj probi tokenizovanja kolaterala


NOVI FILMSKI PROJEKAT - U Trebinju će se snimati film "Ženidba Mikulina" | Trebinje Live\nNOVI FILMSKI PROJEKAT - U Trebinju će se snimati film "Ženidba Mikulina"\nU Trebinju će na proljeće naredne godine početi snimanje filma po drami "Ženidba Mikulina" Srdana Srdića, potvrdio je za TrebinjeLive.info Petar Stanojlović, režiser filma.\nIdeja za snimanje ovog filma postoji već neko vrijeme, ali su se, kako je kazao Stanojlović, tek sada stvorili uslovi i da se realizuje novo filmsko ostvarenje srpske kinematografije, čija je radnja i u predstavi smještena u Hercegovinu.\n"Tako će se likovi iz drame - Mikula, Stana, Anica, Đurađ, Markan... pojaviti na velikom platnu", rekao je Stanojlović.\nZa scenografiju će biti zadužen Vladislav Lašić ("Tesna koža 2","Enklava", "Nataša"...,), Nina Sanader će biti kostimograf ("Nebeska udica"), Rade Vladić snimatelj ("Boj na Kosovu", "Ubistvo sa predumišljajem", "Nataša"), a produkcija je povjerena Tangram centru iz Beograda.\nU Trebinju je sniman i film "Na mliječnom putu" reditelja Emira Kusturice, koji je osvojio Mladog zlatnog lava na ovogodišnjem filmskom festivalu u Veneciji, a 2008. godine snimljena je serija "Ranjeni Orao" u režiji Zdravka Šotre.


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Politika :: Miljanić: Nesporni rezultati u borbi protiv visoke korupcije\n16. 05. 2022. 09:30 >> 16:34 1\nSASTANAK SA TRPKOSIM\nCrna Gora i Sjeverna Makedonija imaju slične izazove po pitanju problema u pravosuđu, ocijenio je ministar bez portfelja Zoran Miljanić i ukazao na vidljive rezultate postignute u Crnoj Gori poslednjih mjeseci. On se sastao sa Mihajlom Trpkoskim, abmasadorom Sjeverne Makedonije u Podgorici, sa kojim je, kako je saopšteno, razmijenio mišljenja o rezultatima koje dvije zemlje postižu u borbi protiv organizovanog kriminala i visoke korupcije.\nAmbasador Trpkoski govorio je o značaju rezultata u procesu evropskih integracija i kazao da iskustva Crne Gore mogu biti dragocjena za Republiku Sjevernu Makedoniju.\n"Tokom razgovora, posebno je bilo riječi o pospješivanju privredne saradnje, a zajednički stav sagovornika je da bi neophodno bilo uvesti avionsku liniju na relaciji Podgorica – Skoplje, te da bi obije države mogle subvencionirati uspostavljanje vazdušnog saobraćaja", saopšteno je iz Vlade.\nTrpkoski je iskazao posebnu zahvalnost Milljaniću na njegovom ličnom zalaganju i doprinosu za uspostavljanje saradnje institucija Crne Gore i Republike Sjeverne Makedonije.\nZoran Miljanić Mihajlo Trpkoski


Vremešne Kineskinje brinu se za 1.300 napuštenih pasa | Krupljani.BA\nVremešne Kineskinje brinu se za 1.300 napuštenih pasa\nNova godina je u Kini dan koji se tradicionalno provodi s porodicom, ali je pet starijih žena iz grada Weinan u provinciji Shaanxi, izabralo da taj svečani dan provede u društvu više od 1.300 napuštenih pasa.\nO psima se volonterski brinu već šest godina, jer je to jedini način da ih se spasi od teškog života na ulici, a podmirivanje potreba tako velikog čopora nije nimalo lagan posao. Žene se svakog dana bude u četiri ujutro da bi pripremile oko 400 kilograma hrane za gladne pse.\nRijetki azil za pse u zemlji u čijim se dijelovima i danas jedu psi, pokrenula je 2009. godine 60-godišnja Wang Yangfang, sažalivši se na tužnu sudbinu napuštenih pasa koji završavaju u kafilerijama. Dobila je dozvolu i od tada se, zahvaljujući isključivo donacijama dobrih ljudi, brine o ovim životinjama.\nBroj napuštenih pasa u gradu Weinan je, krivicom neodgovornih vlasnika, s godinama rastao, pa je Wang morala zaposliti još četiri radnice, sve svoje vršnjakinje, gospođe u sedmoj i osmoj deceniji života.


Tisa reka Ijubavi, Vikend u dvorcima i Moto susreti za letnju zabavu - Novi Bečej - Online\nTisa reka Ijubavi, Vikend u dvorcima i Moto susreti za letnju zabavu\nSkoro svakog vikenda odigrava se neka ineresantana manifestacija u Novom Bečeju. Svako može pronaći bar jednu po svom ukusu\nVečernji događaj na obali Tise bio je završnica lepo osmišljene manifestacije koja je trajala dva dana 11. i 12. juna. Neverovatan prizor hiljade sveća koje plutaju rekom u noći fascinirao je sve posetioce manifestacije Čamac naTisi - Tisa reka Ijubavi u Novom Bečeju. Lepota ovog prizora graniči se sa lepotom fenomena cvetanja Tise koji je i bio povod da se u Novom Bečeju drugi put za redom organizuje ovako lep događaj.\nOrganizatori su pozvali sve koji imaju neispunjene Ijubavne i druge želje da je zamisle i puste čamčić sa zapaljenom svećom u Tisu kako bi se ona ostvarila. Manifestaciju na obali Tise upotpunili su Tanja Jovićević i bend „Rich Bitch", dok su za vreme puštanja sveća u reku sa suprotne obale bubnjari i žongleri vatrama dodatno podigli raspoloženje, koje je kulminaciju dostiglo tokom vatrometa sa Tiskog keja.\n26. i 27. juna zaljubljnici u istorijske priče i vremena kada su prinčevi na konjima dolazili po svoje princeze, kočijama su mogli obići dvorac Sokolac i na taj način postati deo bajkovitog sveta prošlosti. U predstojećem periodu očekuje nas 3 i 4. jula Moto susret, 10 i 11. jula Multikulturalni vikend pa Štrudlijada i ostale manifestacije.\nPrevious article: Novobečejci su među najaktivnijim davaocima krvi u Banatu\tPrev\nNext article: Otvoren Turistički informativni centar\tNext\nZemljoradnja 6 Gospojina 8 Novi Bečej 71 Turizam 5 Okupacija 8 Muzej 6 Obrazovanje 6 Poljoprivreda 12 Manastir 2 Muzika 4 Kuglanje 33 Bočar 14 Karolj Andre 115 Novine 6


Društvo i ekonomija: Mali najavio povećanje plata i penzija - BalkaniYUm.TV '); } //]]>\nMali najavio povećanje plata i penzija\nBeograd - Ministar finansija Siniša Mali izjavio je da se sledeće godine očekuje znatno manji deficit od previđenog i iznosiće oko tri odsto BDP-a.\nZa ovu godinu ministar očekuje deficit od pet odsto.\nOsim toga, Mali je rekao i da postoji prostor za povećanje plata i penzija.Budžetom za 2022. godinu predviđen znatno niži deficit nego što je to projektovano rebalansom budžeta iz aprila 2021. godine, kada je predviđeni deficit iznosio 6,9 odsto BDP-a, precizirao je Mali u intervjuu za "Politiku".\n"Novac koji smo uzeli zaduživanjem od početka korona krize, pre svega je iskorišćen za pomoć privredi i građanima, ali i za vraćanje starih i skupih dugova", objasnio je Mali.


ASTORIA GS 3* - Zlatni Pjasci - Bugarska - Hoteli - Tim Travel\nLokacija: Hotel se nalazi na oko 20m od mora.\nSmeštaj: Nudi 60 soba (20m2) i 20 dvosobnih apartmana (42m2) i imaju klimu, balkon, SAT TV, telefon, mini bar, kozmetiku u kupatilu, fen za kosu. Čišćenje je svakodnevno, posteljina se menja 2 puta nedeljno, a peškiri 3 puta nedeljno.\nSadržaj: Otvoren je 1968, a poslednji put je renoviran 2010. godine. Poseduje 10 spratova, 2 lifta, sef na recepciji (uz doplatu), internet cafe, prodavnicu, menjačnicu, rent-a-car, park i baštu, restorane, 3 bara, bilijar, disko, noćni klub i parking (plaća se oko 5€ po noći). Gosti koji koriste AI uslugu mogu da koriste besplatno 2 ležaljke i suncobran (ograničen broj).\nInternet adresa: www.hotelastoria-bg.com


Potpredsednik Ivan Đoković predsedavao sednicom Saveta za zapošljavanje – Покрајински секретаријат за привреду и туризам\nNovi Sad, 3. mart 2017. – Potpredsednik Pokrajinske vlade i pokrajinski sekretar za privredu i turizam Ivan Đoković, predsedavao je sednicom Saveta za zapošljavanje, osnovanom pri Pokrajinskom sekretarijatu za privredu i turizam, čiji članovi aktivno učestvuju u sprovođenju ciljeva postavljenih strateškim dokumentom – Pokrajinskim akcionim planom, a na osnovu strateških opredeljenja i definisanih prioriteta politike zapošljavanja u tekućoj godini u AP Vojvodini.\nNa sednici, Savet za zapošljavanje je prihvatio predlog Pokrajinskog akcionog plana zapošljavanja u AP Vojvodini za 2017. godinu, koji predstavlja osnovni instrument sprovođenja aktivne politike zapošljavanja na teritoriji Pokrajine. Tim dokumentom se definišu ciljevi i prioriteti politike zapošljavanja i utvrđuju programi i mere koji će se realizovati, čime bi se omogućilo održivo povećanje zaposlenosti u Vojvodini.\n,,Prvi deo Akcionog plana opisuje nadležnost, njegovu suštinu, svrhu, neke ključne tačke i parametre na osnovu kojih se on dalje koncipira i daje statistički pregled i analizu veličina bitnih za dalje koncipiranje mera za njegovo sprovođenje. Izložene su same mere i rasponi finansijskih sredstava i podsticaja za samozapošljavanje, novo zapošljavanje, javne radove i stručno osposobljavanje. Ono što po svojoj suštini predstavlja jednu svojevrsnu vrstu startap-a i podsticaja jeste program samozapošljavanja koji proizilazi iz Nacionalnog akcionog plana i utvrđuje Nacionalna služba za zapošljavanje. Kroz konkurs koji bi vezali za Pokrajinski akcioni plan definisali bi koja zanimanja i delatnosti treba podržati i postavili bi kriterijume i bodovnu listu ka delatnostima koje zaista to i zaslužuju i koje su održive, sa makroekonomskim opravdanjem”, rekao je potpredsednik Đoković.\nPri izradi PAPZ-a za 2017. godinu uzeti su u obzir strateški pravci i ciljevi Nacionalne strategije zapošljavanja za period 2011-2020. godine, kao i prioriteti i planirane aktivnosti usvojenih nacionalnih strategija i razvojnih dokumenata. Takođe, uzete su u obzir smernice koje se odnose na zapošljavanje, kako bi rast ekonomije stvorio mogućnost za visok nivo zaposlenosti, produktivnosti, socijalnu i teritorijalnu koheziju.\nPrioriteti u ovom strateškom dokumentu su usmereni ka ulaganju u ljudske resurse, podsticanju socijalne inkluzije na tržištu rada i otvaranju novih radnih mesta. U definisanje i izradu Akcionog plana uključeni su socijalni partneri i nadležne institucije, kako bi se sagledavali i što uspešnije realizovali planirani programi i sprovele mere sa što boljim rezultatima.


Verska tolerancija osnova mira | TV KANAL 9 NOVI SAD\nNaslovna EMISIJE Verska tolerancija osnova mira\nVerska tolerancija osnova mira\nVIDEO K9: Verska tolerancija naročito je osetljivo pitanje u Vojvodini, gde vekovima jedni uz druge žive pripadnici različitih nacija i veroispovesti. Toleranciju treba podsticati i negovati svakodnevno, naročito u današnje vreme i među mladima, rekli su gosti u emisiji Press presek, ističući da ni jedna sveta knjiga monoteističkih priznatih religija ne propagira nasilje i ubistva.\nVojvodina i Novi Sad su multietničke i multikonfesionalne sredine, u kojima se ispadi na nacionalnoj, verskoj ili nekoj drugoj osnovi, uglavnom karakterišu kao incidenti i mahom se osuđuju.\nNovosađanima nije stran pojam tolerancije i većina njih se trudi da da svoju tolerantnost i ispolje na najbolji mogući način.\nZnačaja religijske trpeljivosti i razumevanja svesni su i u verskim zajednicama koje egzistiraju na području pokrajine, te nisu retke zajedničke akcije i manifestacije koje se organizuju u cilju mira i međusobnog rezumevanja, poput nedavno održanog, 10. po redu, dobrotvornog koncerta tradicionalnih Crkava i verskih zajednica koje žive u Novom Sadu.\nUprkos tome, još uvek se na fasadama u našem gradu povremeno pojavljuju grafiti mržnje u vidu kukastih krstova, SS simbola, poistovećivanja pripadnika islamske vere sa teroristima. U tim i sličnim slučajevima, rekao je Goran Levi, predsednik Jevrejske Opštine Novi Sad, važno je reagovati odmah.\n“U takvim situacijama ne smemo više da ćutimo, nego moramo jasno i glasno da kažemo, da se sastanemo sa svim mogućim strukturama, pre svega ovim našim verskim i međuverskim, gradskim, policijskim i svim drugim, da bi se to na vreme sprečilo”, rekao je Levi.\nReakcije na provokacije nikako ne smeju biti ishitretne i preterane, naveo je on, jer bi mogle da izazovu i kontraefekte. Ali ono što se stalno mora potencirati je edukacija mladih i insistiranje na toleranciji, smatra Levi, kako bi rezumeli svoju i istoriju drugih i postali svesni posledica koje njihovi postupci mogu da proizvedu.\nVernik je onaj, rekao je Muhamed – Kerim Ziljkić, Glavni Imam Vojvođanski, koji drugima želi ono što želi sebi i svojoj porodici, a svaki čovek koji počini zločin ima svoje ime i prezime.\n“A ja nisam našao ni u Tori, ni u Jevanđelju, ni u našoj svetoj knjizi Kuranu, niti u poslanicima Adamu, niti Avramu, ni u Ibrahimu, ni Mojsiju, niti Isusu, niti Muhamedu, da je bilo ko od njih promovisao nasilje i da se u bilo kojoj svetoj knjizi, od ovih priznatih monoteističkih religija, promoviše nasije, ubistvo, već ljubav, harmonija, tolerancija”, kazao je Muhamed – Kerim Ziljkić.\nJačanje nacionalizma poslednjih decenija u direktnoj je vezi sa porastom netolerancije i fašizacije društva, ocenili su gosti Press preseka, zato što se nacionalni interesi stavljaju ispred vere i pozitivnih duhovnih vrednosti koje su osnova svake religije.\nDešava se da se nacionalizam sve više favorizuje i u porodici kod vaspitanja dece, umesto u duhu zajedništva i razumevanja različitosti, a protiv čega se zaključuju oni, moramo kao društvo i kao pojedinci boriti.\nMuhamed – Kerim Ziljkić\nPrethodni tekstVandali uništavaju nove nadstrešnice\nSledeći tekstOdržani grupni tretmani za muškarce nasilnike


» „Pojedinci narušavaju ugled celoj estradi“\n„Pojedinci narušavaju ugled celoj estradi“\nFolk zvezda Dragana Mirković dala je ekskluzivni intervju za dnevni list „Press“ u kom je otkrila svoje mišljenje o domaćoj estradi.\nPopularna pevačica koja godinama živi u\naustrijskoj prestonici, ima korektan odnos sa većinom ovdašnjih kolega, ali joj se ne dopada što mnogi u prvi plan stavljaju svoj uglavnom skandalozan intimni život, umesto da se fokusiraju na karijeru.\n„Većina kolega na našoj estradnoj sceni mi prija, jer ide koracima kao i svetski pevači i ima fazon koji mi se jako sviđa. Međutim, moram da priznam da me skoro svakodnevno šokiraju stvari koje se tiču privatnih života pojedinih kolega. Mrlje koje se provlače oko njihovog imena uopšte mi se ne sviđaju,“ kaže Dragana, koja nije želela nikoga da imenuje. „Umetnici su ljudi čije ime ne bi trebalo da bude ukaljano, a kada to dozvole sebi, narušili su ugled celoj estradi. Lične fleke utiču na jedno opšte mišljenje o muzičkoj branši, a to je ono što mene boli.“\nMirkovićeva je oduvek bila poznata po svojim pesmama a ne detaljima iz privatnog života, na šta je danas jako ponosna.\n„Meni nije bio prioritet da se po svaku cenu pojavljujem na naslovnim stranama. Važnije mi je bilo poštovanje koje imam od publike i bez skandala imam hitove koji se i dan-danas slušaju. Kad neko izgovara moje ime, to radi sa velikim uzbuđenjem i ljudi ne okreću glavu na drugu stranu, a to je ono što me čini jako ponosnom,“ zaključuje pevačica.\nIpak, nije mogla da ne progovori o svojoj porodici. Otkrila je da joj brak jeste srećan kao što deluje. „Kada kažem da imam srećan brak, to je zaista tako, istina se ne može sakriti i ne želim sebi da dozvolim taj luksuz da lažem ljude, a posebno ne svoje fanove. Moj najveći uspeh u životu jeste moj brak, kao nešto najlepše što mi se dogodilo,“ dodaje Dragana.\nViktorija: Na estradi su sve k**ve i narkomanke!\nTagovi: [ dragana mirković, estrada, pojedinci ]\nNema komentara na “„Pojedinci narušavaju ugled celoj estradi“”\n« Goca Tržan: Nikad ne bih vozila fensi kola\nOvako će da izgleda omot Cecinog albuma »


Jutarnji list - VUČIĆ 'Plašim se da loši odnosi postoje. Čini mi se da kada postoji kriza sa nekim drugim, u Hrvatskoj izvuku Srbiju kao rješenje za svoje probleme'\nOPET SVAŠTA PRIČAO\nVUČIĆ 'Plašim se da loši odnosi postoje. Čini mi se da kada postoji kriza sa nekim drugim, u Hrvatskoj izvuku Srbiju kao rješenje za svoje probleme'\nObjavljeno: 15. siječanj 2018. 09:14\nSrbiji je stalo do dobrih odnosa sa Hrvatskom, poručio je u nedjelju navečer srbijanski predsjednik Aleksandar Vučić i rekao kako bi se želio uskoro sastati s predsjednicoim Hrvatske Kolindom Grabar Kitarović.\n"Ja bih to želio i smatram da bi bilo ljekovito", rekao je Vučić u intervjuu za Radio-televiziju Srbije (RTS), ocjenivši kako ekonomski odnosi između dvije države nisu loši, ali da su Srbi često i nepotrebno tema u Hrvatskoj.\n"Plašim se da loši odnosi postoje, a nisu ekonomija. Čini mi se da kada postoji kriza sa nekim drugim, u Hrvatskoj izvuku Srbiju kao rješenje za svoje probleme", rekao je Vučić.\nOn je naglasio i da Hrvatska u Srbiji "nije tema izbora" i izborne kampanje "niti su nam (Hrvati) tema po bilo kom pitanju, osim kada govorimo o pokušaju da uspostavimo bolje odnose i kada, uz mnogo napora uradimo što se traži od nas".\nVučić je u tom kontekstu naveo financiranje glasila Hrvata u Srbiji "Hrvatska riječ", obnovu kuće Bana Jelačića u Petrovaradinu, otvaranje muzičkog odjela u školi u Sonti, rekavši da je Srbija napravila to što se od nje traži u odnosu prema hrvatskoj zajednici.\n"Sve to uradimo, a kad pitamo šta je sa Srbima u Hrvatskoj oni kažu - uvešćemo vam struju, ali možda, ako budete malo bolji. Ili nam kažu 'Srbi vi ste agresori. A vi (Hrvati) valjda niste počinili zločin u Jasenovcu i protjerali tisuće sa njihovih ognjišta...I onda misle da vi morate šutjeti na sve to zato što netko misli da vam može držati prodike jer je u EU i NATO", rekao je Vučić.\nSrbijanski je predsjednik poručio kako je Srbiji veoma stalo do dobrih odnosa sa Hrvatskom i istaknuo da je i "osobno u to uložio ogroman napor". Ako je Hrvatska spremna za otvorene razgovore - da pokušamo razumijeti da jedni bez drugih ne možemo jer živimo u istom regionu.\n"Mi smo spremni na otvoren razgovor, ali vi ne možete da lupite pljusku kako se okrenemo lijevo ili desno, a da se mi pravimo da se to nije desilo", rekao je Vučić.\nNa pitanje da li su odnosi Srbije i Hrvatske mogućni na razini kakvi su danas odnosi Srba sa Hrvatima u BiH i sa hrvatskim članom Predsjedništva BiH Draganom Čovićem, Vučić je ukazao na razliku u odnosima sa Hrvatima u BiH i sa Hrvatskom\n"Imamo izvanredne odnose sa Čovićem, ovdje u Srbiji. Srbi i Hrvati u BiH, i jedni i drugi, smatraju da su ugroženi... Čović vidi da su Hrvati ugroženi i Milorad Dodik misli isto. Da li je sasvim istinito ili ne, da mi to odavde ne komentiramo, ali oni imaju prirodnu potrebu da jedan drugog saslušaju i da se razumijju", ocijenio je srbijanski predsjednik.\nKomentirajući sutuaciju u regiji, Vučić je istaknuo da Srbija "podržava Republiku Srpsku i voli je", ali "poštuje teritorijalni integritet Bosne i Hercegovine".\nUz poruku da su "Srbiji sa svima u regiji potrebni dobri odnosi", Vučić je kao primjer naveo poboljšanje suradnje i trgovinske razmjene sa Rumunjskom, "izvanredne političke odnose sa Mađarskom", te odlične odnose sa Grčkom i Bugarskom koju će, kako je najavio, uskoro posjetiti.\nNa pitanje da ocjeni suradnji sa Crnom Gorom, Vučić je u intervjuza RTS rekao da su ti odnosi "pristojni".\nDRŽAVNI POSJET PREDSJEDNIČIN POZIV VUČIĆU JEDNA OD UDARNIH VIJESTI U SRBIJI U uredu šefa susjedne države doznaje se kada bi službeno mogao odgovoriti na pozivnicu\n20 GODINA MIRNE REINTEGRACIJE GRABAR-KITAROVIĆ U ILOKU 'Mi i danas našim susjedima pružamo ruku mira i suradnje u nadi da u Srbiji imamo iskrenog sugovornika'\n#Dragan Čović #Srbija #hrvatska #Hrvatska\n25. listopad 2021 05:47


103 prijave žena za posao na selu | LovaLova\n6. septembra 2021. lovalova.editor Konkursi, Posao, Privreda\nS obzirom da i država žene vidi kao jednu od najteže zapošljivih kategorija, raspisan je konkurs za dodelu bespovratih sredstava ženama koje žele da započnu spostveni posao.\nU cilju da se pomogne ekonomsko osnaživanje žena, posebno onih koje žive na selu, na konkursu za dodelu bespovratnih sredstava ženama, stigle su 103 prijave. Nekoliko prijava, odnosno projekata dobiće ukupno 50.000 evra.\nŽene na selu uglavnom nemaju stalna primanja, nisu vlasnice gazdinstava, i u čestim slučajevima se odriču nasledstva u korist muških članova porodice. Zbog uslova za dobijanje kredita ne mogu da dobiju novac, a ni bespovratna sredstva za započinjanje sopstvenog biznisa.\nVažna je i podrška društveno odgovornih kompanija, ženama sa najboljim projektima, održivim poslovnim idejama i jasnom finansijskom analizom. Tako će do kraja septembra jedna domaća kompanija bespovratno dati do 10.000, evra, a plaćaće im i doprinose u naredne dve godine.


VJEROVALI ILI NE: INTERNET KUPOVINA NA ‘CRNI PETAK’ DOSTIGLA REKORDNIH DEVET MILIJARDI DOLARA | Hayat.ba\nInternet kupovina na "Crni petak" dosegla je najviši nivo od devet milijardi dolara za vrijeme pandemije COVID-19 obzirom da su se američki potrošači okrenuli internet kupovini, javlja Anadolu Agency (AA).\nTokom “Crnog petka”, američki potrošači trošili su 6,3 miliona dolara u minuti kupujući preko interneta, odnosno 27,5 dolara po osobi u prosjeku, pokazuju podaci Adobe Analytics. Potrošnja na pametne telefone porasla je za 25,3 posto u odnosu na prošlu godinu i dostigla 3,6 milijardi dolara, budući da pametni telefoni predstavljaju 40 posto cjelokupne e-trgovine. Trošenje potrošača na “Crni petak” ove godine poraslo je za 21,6 posto u odnosu na prošlu godinu.\nPrema podacima Adobe Analyticsa uprkos rekordima, ovogodišnji “Crni petak” postao je drugi najveći dan online potrošnje u istoriji SAD-a, iza “Cyber ponedjeljka” prošle godine.


'Njihove priče kako mi je svekrva muslimanka i kako sam rušila bošnjačku kuću, pa gradila svoju su za gađenje' | DEPO Portal\nZa razliku od njega, ja svakome kažem u lice šta imam - kada uđem u Narodnu skupštinu, kada se obraćam građanima, kada gostujem u televizijskoj emisiji i kada se obraćam novinarima. Gadi mi se njihov način vođenja kampanje, rekla je Cvijanović\nKanditatkinja SNSD-a za predsjednika Republike Srpske Željka Cvijanović rekla je da je njen protivkandidat na izborima Vukota Govedarica "poprilična kukavica" jer angažuje ljude "koji okolo ‘prljaju‘, a sam ne može nikome ništa reći u lice".\n"Za razliku od njega, ja svakome kažem u lice šta imam - kada uđem u Narodnu skupštinu, kada se obraćam građanima, kada gostujem u televizijskoj emisiji i kada se obraćam novinarima. Gadi mi se njihov način vođenja kampanje", rekla je Cvijanovićeva novinarima u Banjaluci komentarišući navode medijskog tima Vukote Govedarice o njenom navodnom ustaškom porijeklu.\nOna je naglasila da je njihov način kampanje brutalan, zbog čega će i brutalno izgubiti na izborima 7. oktobra.\n"Demantujem priče u kojima mene i moje pretke povezuju sa svim i svačim, njihove gluposti i gadosti, priče koje uporno podmeću. Lažu i podmeću jer ne može Vukota Govedarica sa mnom ukrstiti politički program, on ne može reći ni šta je radio ni šta će raditi za Srpsku, a Željka Cvijanović to može reći", poručila je ona.\nCvijanovićeva je naglasila da je sve na liniji lične diskreditacije. "Mislila sam da ne obraćam pažnju na to, ali moraćemo obraćati pažnju jer je ovo izašlo iz okvira svega normalnog", istakla je Cvijanovićeva.\nOna je navela da joj se "gadi način na koji njen protivkandidat Vukota Govedarica vodi kampanju".\n"Njihove tvrdnje su samo način da me diskredituju, zbog čega sam osjetila obavezu da se obratim javnosti demantijem. Njihove priče o ustaštvu, o tome kako sam rušila bošnjačku kuću, pa gradila svoju, pa i tome kako mi je i svekrva muslimanka, su za gađenje", poručila je Cvijanovićeva i dodala da je, ipak, najgora priča koju su širili mjesecima ona u kojoj su dovodili njene sinove u vezu sa stradanjem Banjalučanina Davida Dragičevića.\n(ATV, DEPO PORTAL, BLIN MAGAZIN/d)\n#željka cvijanović #Vukota Govedarica #snsd


Zanimljivosti: Zašto posada gasi svetla u avionu tokom poletanja i sletanja?\nVerovatno vam se do sada desilo da dok strpljivo čekate poletanje ili sletanje, kabinsko osoblje iznenada ugasi ili prigusi svetla. Ovaj koristan signal daje do znanja da će avion uskoro poleteti odnosno sletiti, ali da li znate zašto posada zapravo ovo radi?\nPrimarni razlog zbog čega se svetla u kabini aviona gase ili smanjuju neposredno pre poletanja i sletanja, važan je bezbednosni postupak. Osvetljenje se prigušuje iz razloga što putinicima treba podignuti nivo pripravnosti na najviši nivo- u slučaju opasnosti. Naime, putnicima koji se nalazi u avionu u trenutku poletanja ili sletanja potreban je najbolji vid za slučaj da nešto krene po zlu. Ljudskom oku potrebno je između 10 i 30 sekundi da se potpuno prilagodi okruženju, što u ovim situacijama može biti ključno za bezbednost.\nPrigušivanjem svetala osigurava se da su svi putnici spremni za uslovima slabijeg osvetljenja. Ovo može biti apsolutno kritično ako se avion mora evakuisati noću, jer bi vremenski period koji bi vam trebao da prodje da biste se prilagodili uslovima slabog osvetljenja teoretski mogao da bude ključan za bezbednu evakuaciju.\nZastor na prozoru\nZatamnjivanje svetla takođe je povezano sa podizanjem roletni odnosno zastora na prozoru na avionu, a dve mere zajedno obezbeđuju da unutrašnjost aviona bude preplavljena prirodnom svetlošću, a putnike navinke na idealne uslove u slučaju bilo kakvih hitnih slučajeva. Sva sreća, u ogromnoj većini slučajeva ovo je samo nepotrebna predostrožnost. Takodje, u slučaju hitne situacije, osoblje aviona mora da odluči koju stranu aviona će koristiti za iskrcavanje putnika, a prozori im pomažu da brzo donesu tu odluku.\nPišite nam na flynaissus@gmail.com


Home / VESTI / Vesti iz EPuS-a / ODRŽAN JAVNI SASTANAK FORUMA ZA MEĐUNARODNE ODNOSE\nJavni sastanak Foruma za međunarodne odnose u organizaciji Evropskog pokreta u Srbiji i Fondacije Friedrich Ebert, održan je 3. decembra u Aero klubu. Otvaranje Foruma za širu javnost za cilj je imalo pokretanje diskusije o spoljnopolitičkim odnosima Srbije i EU, a imajući u vidu da je članstvo Srbije u EU proklamovano kao prvi strateški spoljnopolitički prioritet Republike Srbije.\nNa temu „Srbija i EU – nova faza u odnosima“ u formi duela govorili su: Tanja Miščević, šefica Pregovaračkog tima za pregovore o pristupanju Srbije EU i Nj.E. Majkl Devenport, šef Delegacije EU u Srbiji, uz moderiranje profesora Predraga Simića, predsednika Foruma\nTokom razgovora otvoren je niz pitanja koja su se odnosila na sam proces evropskih integracija, uticaja ekonomske krize na proces saradnje, političku i ekonomsku cenu procesa pristupanja, ali i druga pitanja značajna za Republiku Srbiju, ali i za EU u narednom periodu.\nPanelisti su istakli da ova godina jeste istorijska godina u odnosima Srbije i EU, kao i da započinjanjem pregovora ovaj odnos dobija novi kvalitet. Gospođa Miščević je istakla da pripreme i procesi koji su do sada završeni predstavljaju dobar početak, ali da je pred nama dug put. Nj.E. gospodin Devenport je podvukao da će Srbija u ovom procesu od EU svakako dobiti ohrabrenje i podršku.\nDevenport je ocenio da je Srbija izuzetno dobar kandidat, da je dobro pripremljena, a njeni kadrovi kvalifikovani i rade u koordinaciji. Kapaciteti administracije za pristupne pregovore razvijani su kroz obuke i treninge Kancelarije za evropske integracije od samog njenog osnivanja, dodala je Miščević.\nOno što će pak biti najveći izazov u procesu pristupanja za Vladu R. Srbije jeste da Evropskoj uniji jasno i koherentno predstavi Komisiji načine sprovođenja acquis-a . Potreban je pravi način informisanja građane/građanke Srbije o samom procesu bez podizanja očekivanja i pravljenja atmosfere stalnog iščekivanja pozitivnih signala od strane EU. Takođe, Srbiji je neophodna Strategija razvoja, a ovo jeste idealan momenat da mislimo strateški i način da se u sam proces uključe svi akteri zainteresovani za proces, a posebno civilno društvo u širem smislu – institute, univerzitete, sindikate, privredu – i da svako u svojoj oblasti promisli kako da na najbolji način postavimo okvire za dalje delovanje.\nCenu samog pristupnog proces je teško proceniti, posebno što to povlači mnoge podaktivnosti koje se ne mogu unapred znati, kao što se ne zna kolika ulaganja će biti potrebna da bi se pojedina poglavlja zatvarala. Kao jedno od „skupljih“ poglavlja navedeno je Poglavlje 27 – Životna sredina.\nTehnički i administrativni kapaciteti Srbije su na visokom nivou i postoji dobra koordinacija na vladinom i regionalnom nivou, što je ocenjeno kao dobar preduslov. Procena je da će se većina poglavlja zatvoriti u srednjem roku (3-5 godina), ali i da ne postoje „laka“ poglavlja koja se mogu zanemariti. Poglavlja 23 i 24, već je poznato, biće prva otvorena i poslednja zatvorena, i njima će se posvetiti posebna pažnja kao i poglavlju 35.\nKao jedno od važnih pitanje jeste normalizacija odnosa Beograda i Prištine i države članice EU pažljivo cene svaki korak u ovom procesu. Devenport je pohvalio dosadašnji napredak, posebno činjenicu da se sastanci dve strane u Briselu sada odvijaju bez kontroverzi i da su strane odlučne da ne blokiraju jedna drugu u svojim integracioniom procesima. Istaknuto je da ne postoji pritisak priznavanja Kosova kao uslov za ulazak Srbije u EU, iako je jasno da se mora raditi na unapređenju i normalizaciji odnosa. Proaktivnost je ključna i posvećenost će potvrditi kredibilitet Srbije kao partnera EU.\nOtvorena pitanja u odnosima sa susedima, uključujući i pitanja zaštite prava nacionalnih manjina, neće biti rešavana u okviru pristupnih pregovora, već je ostavljeno da se na njima radi u isto vreme, ali na bilateralnim osnovama. Uspeh u nalaženju obostrano prihvatljivih rešenja biće uzet u obzir pri donošenju odluke o zatvaranju poglavlja 30 i 31, o spoljnim odnosima i bezbednosti.\nOpšti zaključak je bio da je, u očekivanju međuvladine konferencije država članica Evropske unije i otvaranja pristupnih pregovora Republike Srbije, neophodno aktivno uključivanje svih zainteresovanih aktera i započinjanje razmatranja svih aspekata odnosa Srbije i EU, kao pripreme za izazove tog procesa.\nNa skupu su prisustvovali članovi Foruma za međunarodne odnose Evropskog pokreta u Srbiji, kao i predstavnici diplomatskog kora, državnih institucija, civilnog sektora, profesionalnih udruženja i studenti.\n*Od samog početka, Forum okuplja najistaknutijie spoljnopolitičke analitičare i znalce kao najvredniji resurs ove u nas jedinstvena institucija, u smislu članstva, stručnosti i demokratičnosti. Sastaje se svake srede pod chatam house rule i svestrano, uz uvodničare, razmatra aktuelne teme spoljne politike i međunarodnih odnosa. Forum teži da pruži doprinos građenju realnih predstava u našoj javnosti o današnjem izmenjenom svetu, našim mestu, interesima i šansama u njemu, kao i formiranju politike zemlje na tim osnovama.\nSastanak Foruma - Milica Delević\nSastanak Foruma - Michael Davenport\nSastanak Foruma - Marko Đurić\nSastanak Foruma - Matthew Palmer\nSastanak Foruma - Suzana Grubješić\nSastanak Foruma - Bogdan Lisovolnik\nSastanak Foruma - Oliver Ivanović\nSastanak Foruma - Nastasja Radović\nSastanak Foruma - Nj.E.Jean-Daniel Ruch\nSastanak Foruma - Dejan Radenković\nSastanak Foruma - Nj.E. Abdelkader Mesdoua\nSastanak Foruma - Vesna Pešić\nSastanak Foruma - Zoran Živković\nSastanak Foruma - Milan Ćulibrk\nSastanak Foruma - Slaviša Orlović\nSastanak Foruma - Dragoljub Žarković\nSastanak Foruma - Jova Ilić\nSastanak Foruma - Milovan Božinović\nSastanak Foruma - Nj.E. Jan Varso\nSastanak Foruma - Momčilo Pantelić i Ivan Vujačić\nSastanak Foruma - Jelica Kurjak\nSastanak Foruma - Dušan Spasojević\nSastanak Foruma - Ivo Visković\nJavni sastanak Foruma\nSastanak Foruma - Edita Stojović Karanović\nSastanak Foruma - Dejan Šoškić


Beta | 25. feb 2019.\n„Implementacija strategije će biti ključna, nju je potrebno iskoristiti kao sredstvo za rad na svim medijskim aspektima kojima se treba pozabaviti u cilju stvaranja zdravijeg medijskog okruženja“, rekao je Oricio u intervjuu agenciji Beta.\nOn je dodao da je medijska strategija „svakako veoma važno sredstvo“ i izrazio nadu da će tekst iz nacrta u najvećoj mogućoj meri ostati u konačnoj verziji.\nOricio je kazao da je OEBS, kao organizacija koja poseduje moć okupljanja i pouzdan je partner svima, dobio poziv s najvišeg nivoa da pomogne u izradi medijske strategije.\n„Uspeli smo da stavimo sve potencijalne zainteresovane strane oko istog stola. To nije bilo lako, bilo je veoma različitih ideja i gledišta, veoma različitih početnih polazišta. Mislim da je učinjen sjajan posao“, naveo je šef Misije OEBS-a.\nOn je kazao da se Radna grupa za izradu medijske strategije letos sastajala „dva puta nedeljno – u julu, avgustu, septembru, neumorno razmatrajući različite ideje“ i dodao da je OEBS ponudio pomoć u vidu ekspertize, ali da je suštinska ekspertiza došla iznutra, jer Srbija ima „fantastične medijske stručnjake“.\n„Potencijal je velik, a implementacija strategije je najvažniji i najteži deo, ne samo u Srbiji nego svuda“, dodao je on.\nOricio je kazao da je sloboda medija fundamentalni deo onoga što predstavlja vladavina prava, a da je bezbednost novinara važan aspekt slobode medija.\n„Napad na bezbednost novinara svako društvo i država treba da tretira kao direktan napad na samu državu“, naveo je Oricio.\nOn je rekao da je veoma važno da u takvim situacijama postoji brza reakcija vlasti, dodavši da je „potrebno raditi zajedno na kulturnom okruženju“ kako bi pretnje postale nezamislive, a hitra reakcija države uobičajena.\nUpozorio je da je u Srbiji nedavno bilo napada na novinare, da zbog toga stepen uzbune treba da bude visok i dodao da će OEBS nastaviti da pruža pomoć u toj oblasti.\nPotrebno je raditi na stvaranju boljeg medijskog okruženja u kojem treba da učestvuju sve zainteresovane strane – novinarska udruženja, mediji i novinari, rekao je Oricio.\nGovoreći o reformama u oblasti vladavine prava, Oricio je ocenio da sada postoji velika prilika za dovršavanje reforme koja bi rezultirala jačom nezavisnošću sudstva.\n„Postoje mnoge opcije, a naš skroman savet je da se ne treba opredeljivati za minimalnu opciju, nego da treba biti ambiciozan. Na Srbiji je da preuzme odgovornost za reforme i da odluči šta želi da postigne“, rekao je on.\nOricio je naveo da je vladavina prava suština transformacije i reforme i procesa modernizacije kroz koji Srbija prolazi i dodao da je OEBS od početka angažovan na pružanju pomoći Srbiji u toj oblasti.\n„Vladavina prava je nešto što se ne završava, to je proces, nije status, to je rast zemlje, slično rastu pojedinca“, dodao je Oricio.\nOricio je kazao da je važno da postoji mogućnost da građani čuju izveštaje nezavisnih tela u parlamentu kako bi videli šta ona rade i dodao da bi na taj način građani bolje razumeli ulogu tih tela i bolje ih koristili.\n„Ako ne grešim, prošlo je pet godina otkako je poslednji put nezavisno telo bilo u prilici da predstavi svoj izveštaj u parlamentu“, naveo je šef Misije OEBS-a.\nOn je rekao da nezavisna tela mogu da igraju ključnu ulogu, pod uslovom da su stvarno nezavisna, ali da je veoma važno da njihov regulatorni okvir bude jak, ali da je još važnija njegova primena.\nOricio smatra da bi transparentan izbor novog poverenika za informacije od javnog značaja bio jasan znak podrške vlasti tom nezavisnom telu.\nVeoma je važno da i građani i institucije mogu da osećaju da mogu da se oslone na nezavisna tela, dodao je Oricio.\nŠef Misije OEBS-a rekao je da od medija očekuje profesionalnost i ocenio da je „Beta kao novinska agencija veoma važan medij“.\n„Na primer, Betine vesti su poslednje što čitam uveče i prvo što čitam ujutru da bih znao šta se događa. Ali to radim jer znam da mogu da očekujem profesionalnost i platformu ideja koja se nudi čitaocu“, kazao je šef Misije OEBS-a.\nAndrea Oricio Medijska strategija OEBS\n← Krivokapić: Građanska pobuna na društvenim mrežama\nJovanović: Ne osećam se bezbedno, ćerka predsednika opštine mi fotografiše kuću →


Skupština Kosova odobrila novi sastav Vlade - Kosovo 2.0\nSkupština Kosova odobrila novi sastav Vlade\nPiše Jack Butcher - 03.02.2020\nPoslanici izglasali kabinet na čelu sa novim premijerom Aljbinom Kurtijem.\nKosovo je dobilo novu Vladu nakon što je Skupština Kosova glasala za koaliciju predvođenu Samoopredeljenjem (VV) i Demokratskim savezom Kosova (LDK).\nLider VV-a, Aljbin (Albin) Kurti, novi je premijer koji će biti na čelu kabineta sastavljenog od 15 ministara, te će imati 33 zamenika ministara.\nKako je u Skupštini potrebna prosta većina da bi se odobrio novi sastav Vlade, 66 poslanika je glasalo ‘za’, niko nije bio protiv, a 10 je bilo uzdržano.\nVV i LDK će predvoditi po šest ministarstava u novoj vladi, dok će na čelu tri ministarstva biti ministri iz manjinskih zajednica. Prema Ustavu Kosova, u svakoj vladi, koja ima više od 12 ministarstava, minimum tri ministarstva moraju na čelu imati ministre iz manjinskih zajednica, uključujući makar jednog ministra iz srpske zajednice.\nNova vlada ima i dva zamenika premijera: Avdulah (Avdullah) Hoti iz LDK-a postao je prvi zamenik premijera, dok Haki Abazi iz VV-a zauzima drugo mesto.\nKoalicioni sporazum je u nedelju u VV-u odobren unutrašnjim referendumom njegovih članova, dok je o ovom dokumentu u LDK-u glasao Upravni savet.\nNačela novog koalicionog sporazuma — koji tek treba da bude obznanjen za javnost — u skladu su sa inicijalnim predlogom koji je VV predložio u novembru, a nakon objavljivanja zvanično potvrđenih izbornih rezultata: VV i LDK će imati jednak broj ministara, predsedavajući Skupštine biće iz LDK-a, premijer iz VV-a, dok će se naredne godine odlučivati o tome ko će dobiti podršku da postane sledeći predsednik Kosova.\nObe partije su napravile ustupke u odnosu na svoje prvobitne stavove, a kako bi se postigao konačan koalicioni sporazum.\nZa vreme predizborne kampanje, Kurti je obećao da će svaka vlada koju bude predvodio imati samo 12 ministarstava. Međutim, kada mu je na konferenciji za novinare u nedelju postavljeno pitanje na tu temu, on je izjavio da je odluka da se broj ministarstava poveća na 15 doneta kako se ne bi gubilo dodatno vreme, jer bi više koštalo i više vremena oduzelo ako bi se u ovom trenutku krenulo u proces kreiranja manjeg broja “super-ministarstava”.\nNova vlada je, ipak, i dalje znatno manja od prethodne koja je bila predmet velikih kritika zato što je bila sastavljena od 21 ministra i više od 80 zamenika ministara.\nŠef poslaničkoga kluba VV-a, Glauk Konjufca, novi je ministar spoljnih poslova i dijaspore, a nakon što je izmešten sa pozicije predsedavajućeg Skupštine.\nNjegov prvobitni položaj otišao je u ruke Vjose Osmani, šefice poslaničke grupe LDK-a i kandidatkinje za premijerku iz redova te stranke. To je čini prvom ženom koja je stupila na ovo mesto.\nFotografija: Atde Mula / K2.0..\nIz LDK-a poručuju da bi se pozicija predsedavajućeg Skupštine mogla sledeće godine vratiti u ruke VV-a, a kao čin protivusluge za podršku njihovih partnera kandidatu LDK-a za predsednika Kosova onda kada poslanici budu glasali za naslednika predsednika Hašima Tačija (Hashim Thaçi). Međutim, lider partije, Isa Mustafa, nagovestio je u nedelju da će predsedavajući Skupštine biti na tom položaju do kraja mandata i da će se o novom predsedniku Kosova odlučivati dogodine.\nU poslednjih nekoliko sedmica, mesto predsedavajućeg Skupštine i pozicija kosovskog predsednika bili su dominantni u javnim diskusijama zbog kašnjenja u postizanju koalicionog sporazuma. LDK je u poslednje vreme insistirao na tome da segment o predsedavajućem mora da bude uvršten u sporazum, ma kakav on bio, ali je VV ostao nepokolebljiv pri tome da ovo ne treba da bude partijska tema, već da se o tome odlučuje u kasnijim fazama.\nU međuvremenu, čini se da je VV pokušao da predupredi LDK tako što je u decembru neočekivano nominovao Konjufcu za predsednika Skupštine, nakon čega su izjavili da on neće podneti ostavku na taj položaj.\nSrpska lista nije glasala za novu Vladu, uprkos tome što ova stranka u njoj ima dva svoja ministra. Politička partija koja ima podršku zvaničnog Beograda obezbedila je za sebe svih 10 poslaničkih mandata rezervisanih za srpske predstavnike u Skupštini Kosova, a nakon što je osvojila ubedljivu većinu glasova namenjenih srpskim kandidatima na oktobarskim izborima, iako je bilo izveštaja o tome da su birači bili žrtve zastrašivanja.\nU nedelju, kada je objavljena vest o potpisivanju koalicionog sporazuma između VV-a i LDK-a, šef poslaničkoga kluba Srpske liste, Igor Simić, izjavio je za Radio-televiziju Srbije da njegova stranka neće biti kočničar institucija. Pre glasanja za odobrenje sastava nove Vlade, srpski predstavnici jesu svojim glasovima podržali dvojicu srpskih ministara, što je i predviđeno Ustavom.\nKurti je ranije izjavljivao da neće sarađivati sa Srpskom listom zato što ona predstavlja tuđe “oruđe”, pa su ga tako poslanici opozicije na skupštinskoj sednici u ponedeljak kritikovali zbog neispunjenih obećanja.\nKosovska politička scena se nalazi u stanju neizvesnosti još od jula 2019, kada je tadašnji premijer Ramuš (Ramush) Haradinaj neočekivano podneo ostavku, rekavši da su ga u svojstvu osumnjičenog pozvali u Specijalizovana veća Kosova. Tako je nastala ustavna neizvesnost, jer je Haradinaj i narednih mesec dana predsedavao Vladinim sastancima.\nPrevremeni izbori naposletku su raspisani 22. avgusta, kada je Skupština glasala za svoje raspuštanje, dok su vanredni izbori zakazani za 6. oktobar. VV je izbio na prvo mesto na tim izborima, postavši tako najveća partija u Skupštini, sa 29 poslanika, dok se LDK našao na drugome mestu sa 28 poslaničkih mandata. PDK, stranka koja je bila na vlasti od 2007, izgurana je na treće mesto, dok je Haradinajev AAK — koji je formirao predizbornu koaliciju sa Socijaldemokratskom strankom — došao na četvrto mesto.\nMeđutim, prošlo je skoro dva meseca dok rezultati nisu bili formalno potvrđeni, a nakon podnošenja raznih žalbi, ponovljenog brojanja glasova i sudskih sporova.\nSporazum o uspostavljanju vladajuće koalicije sastavljene iz VV-a i LDK-a naposletku je postignut nakon četvoromesečnih pregovora između dveju partija. Pregovore je najviše kočila tema o mestu predsednika, gde je LDK insistirao na tome da VV treba da podrži kandidata iz redova LDK-a. Povremeno se činilo da će dogovor propasti.\nPredsednik Tači je 20. januara zvanično predložio Kurtija za premijera, a nakon što ga je lider VV-a obavestio o tome da je spreman da formira Vladu.\nOve dve stranke su 2. februara nagovestile potpisivanje koalicionog sporazuma, što je jedan dan pre isteka petnaestodnevnog roka koji je Kurti imao da predstavi sastav buduće Vlade, o čemu bi se zatim Skupština izjasnila.K\nNovi kosovski ministri\n1. Ministarstvo spoljnih poslova i dijaspore — Glauk Konjufca (VV)\n2. Ministarstvo pravde — Aljbuljena Hadžiju (Albulena Haxhiu, VV)\n3. Ministarstvo finansija i transfera — Besnik Bisljimi (Bislimi, VV)\n4. Ministarstvo privrede, zapošljavanja, trgovine, industrije, preduzetništva i strateških ulaganja — Rozeta Hajdari (VV)\n5. Ministarstvo zdravlja — Arben Vitia (VV)\n6. Ministarstvo za evropske integracije — Bljerim (Blerim) Reka (VV)\n7. Ministarstvo unutrašnjih poslova i javne uprave — Agim Veljiu (Veliu, LDK)\n8. Ministarstvo građevinarstva i zaštite životne sredine — Ljumir Abdidžiku (Lumir Abdixhiku, LDK)\n9. Ministarstvo poljoprivrede, šumarstva i ruralnog razvoja — Besian Mustafa (LDK)\n10. Ministarstvo obrazovanja, nauke, tehnologije i inovacija — Hikmeta (Hykmete) Bajrami (LDK)\n11. Ministarstvo kulture, omladine i sporta — Vljora Dumoši (Vlora Dumoshi, LDK)\n12. Ministarstvo odbrane — Anton Ćuni (Quni, LDK)\n13. Ministarstvo lokalne samouprave — Emilija Redžepi (6+)\n14. Ministarstvo za zajednice i povratak — Dalibor Jevtić (Srpska lista)\n15. Ministarstvo za regionalni razvoj — Ivan Milojević (Srpska lista)


Ambasador Srbije u MIP-u Rusije: Beograd neće proterivati ruske diplomate - Sputnjik Srbija\n13:26 30.03.2018 Preuzmite kraći link\nAmbasador Srbije u Rusiji Slavenko Terzić odazvao se pozivu Ministarstva inostranih poslova Rusije povodom slučaja trovanja ruskog obaveštajca Sergeja Skripalja i tom prilikom je ponovio stav Beograda da neće razmatrati pitanje proterivanja ruskih diplomata, imajući u vidu prijateljske odnose između dveju zemalja.\n„Po pitanju proterivanja ruskih diplomata Srbija ima jasan stav — to pitanje se ne razmatra“, rekao je Terzić.\nOn je podsetio da su Srbija i Rusija u prijateljskim odnosima i da će se ti odnosi razvijati i u budućnosti.\nTerzić je precizirao da je u Ministarstvo inostranih poslova Rusije došao u skladu sa standardnim diplomatskim protokolom sprovođenja konsultacija sa kolegama iz ruskog spoljnopolitičkog resora.\nPodsetimo, svim ambasadorima čije zemlje su preduzele neprijateljske korake protiv Rusije biće uručena protestna nota i saopšten spisak recipročnih mera Moskve.\nproterivanje diplomata, konsultacije, MIP Rusije, Sergej Skripalj, Slavenko Terzić, Srbija


Novi predsjednik Crvenog križa Federacije BiH Marko Sinanović iz Žepča - Hronika.ba\nBivšem predsjedniku Crvenog križa Federacije BiH Ivi Juričeviću posthumno je dodijeljeno najveće priznanje Crvenog križa koje je na sjednici preuzeo njegov sin.\nU Sarajevu je održana redovna sjednica Skupštine Crvenog križa Federacije Bosne i Hercegovine, kojom je predsjedavao Fadil Jahić. Sjednica je imala izvještajni i izborni karakter, jer je nedavno iznenada preminuo dosadašnji predsjednik Crvenog križa Federacije BiH Ivo Juričević.\nNjemu je posthumno dodijeljeno najveće priznanje Crvenog križa koje je na sjednici preuzeo njegov sin. Nakon što su usvojeni finansijski i izvještaj o radu CK Federacije BiH za proteklu godinu, prišlo se izboru predsjednika. Tako je većinom glasova prisutnih delegata, umjesto preminulog Ive Juričevića, za novog predsjednika Crvenog križa Federacije BiH izabran dugogodišnji aktivista crvenog križa Marko Sinanović iz Žepča.\nKao delegat sjednici je prisustvovao i Samir Pinjo predsjednik Skupštine Crvenog križa Općine Travnik, a upražnjena mjesta u predsjedništvu CK Federacije BiH popunili su Gordana Miljević iz Drvara i Marjan Lovrinović iz Novog Travnika. Za dopredsjednika Društva Crvenog križa/krsta BiH izabran je Drago Martinović iz Širokog Brijega.\nPosebna pažnja posvećena je informaciji o aktivnostima struktura crvenog križa u odgovoru na pojavu pandemije Koronavirusa, ali i još uvijek aktuelnoj situaciji migrantske krize u kojoj velike humanitarne akcije pod teškim uslovima provodi crveni križ naše zemlje. Pohvale za rad struktura crvenog križa Federacije BiH ovom prilikom dali su predsjednik i generalni sekretar Društva crvenog križa/krsta BiH, Husein Kličić i Rajko Lazić.\nPrethodni članakNezavisni blok (NB) Jajce priprema velike promjene za svoj grad\nNaredni članakMikrokreditne organizacije u BiH odobrile 25.632 zahtjeva klijenata za primjenu mjera odgode plaćanja mikrokredita


Takmičenja osoba sa invaliditetom – Semendria\nTakmičenja osoba sa invaliditetom\n03. decembar 2014. SPORT – Izvor: Šumadijapress – Povodom Međunarodnog dana osoba sa invaliditetom, u Smederevu, u subotu, 6. novembra biće održano takmičenje najuspešnijih strelaca i šahista.\nStrelci sa invaliditetom iz Srbije su aktuelni svetski i evropski prvaci, svetski rekorderi i učesnici najvećih svetskih takmičenja. Streljaštvo spada među tri najuspešnija sporta u Srbiji u kojem se takmiče osobe sa invaliditetom.\nNaime, strelištu smederevske Sportske dvorane biće održano 14. po redu takmičenje Lige u gađanju vazdušnom puškom za osobe sa invaliditetom. Sportsko umeće pokazaće 21 takmičar u ženskoj i muškoj seniorskoj konkurenciji, iz desetak gradova Srbije. Učestvovaće i Dragan Ristić iz Kragujevca, aktuelni apsolutni svetski rekorder, bivši svetski prvak, aktuelni svetski vicešampion, evropski šampion i osvajač velikog broja medalja, kao i članica streljačke paraolimpijske reprezentacije Srbije Jelena Pantović iz Smedereva i drugi takmičari iz Beograda, Zrenjanina, Smedereva, Loznice, Kragujevca, Šapca, Stare Pazove i Niša.\nIstog dana, u hotelu „Car“ u Smederevu počeće i takmičenje Lige u šahu paraplegičara i kvadriplegičara Srbije, koje se održava već osam godina zaredom. Na ovom takmičenju nastupiće četiri najbolje plasirane šahovske ekipe formirane iz udruženja paraplegičara i kvadriplegičara iz Beograda, Smedereva, Leskovca i Kragujevca.\nTakmičenja u streljaštvu i šahu se organizuju kao centralni događaj Saveza parplegičara i kvadriplegičara Srbije povodom obeležavanja 3. decembra, Međunarodnog dana osoba sa invaliditetom (OSI).\nDomaćin takmičenja je Udruženje paraplegičara Smederevo, a pokrovitelj i finasijer je Ministarstvo za rad, zapošljavanje, boračka i socijalana pitanja – Sektor za zaštitu osoba sa invaliditetom.\nU ovoj godini, u redovnom takmičenju u Ligi u streljaštvu učestvovalo 16 seniorki, 57 seniora i 17 ekipa, a na svakom redovnom kolu Lige prosečan broj učesnika je 55 do 60 takmičara i 25 do 30 pratilaca, što je sa organizatorima i službenim osobljem oko 100 angažovanih ljudi.\n« Vučić: “Tender za Železaru biće završen početkom januara”\nDeset zainteresovanih za Železaru »


Danas otvaranje ponuda za koncesiju na Koridoru 11 - Gradjevinarstvo.rs\n05.02.2015. | RTV\nPonude kineskih kompanija za koncesiju za izgradnju dela auto-puta od Beograda do Požege, naKoridoru 11 biće otovrene danas, rekli su agenciji „Beta“ u Ministarstvo građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture.\nPostupak dodele koncesije biće okončan do 31. marta, a u slucaju da bude potrebna druga faza i pregovori, biće okončan do 30. aprila, istakli su u Ministarstvu.\nPredmet koncesije su izgradnja i održavanje dela deonice auto-puta kod Beograda, dužine 17,6 kilometara od Surčina do Obrenovca i deonice od 30,9 kilometara između Preljine i Požege, kao i upravljanje, održavanje i korišćenje deonica od Obrenovca do Preljine, dužine 103 kilometra.\nPo ranijim informacijama, za tender su se kvalifikovale kineske kompanije CRBC (China Road and Bridge Corporation) i „Šandong haj-spid grup“ (Shandong Hi-Speed Group).\nAuto-put Beograd-Požege, deo je saobraćajnice koja bi trebalo da poveže Srbiju sa Crnom Gorom (Beograd-južni Jadran) i Rumunijom (do Temišvara).\nKineska grupa „Šandong haj spid“ već gradi dve deonice autoputa na Koridoru 11, od Obrenovca do Uba, i od Lajkovca do Ljiga, ukupne dužine 50 kilometara, što se finansira kreditom kineske „Eksim“ banke od 334 miliona dolara.\nPolovinom decembra 2014. završena je deonica od 12,5 kilometara između Uba i Lajkovca koju su gradile domaće firme „Planum“ i „Putevi Užice“ od 2010. godine.\nPo informacijama Ministarstva građevinarstva, saobraćaja i infrastrukure, izgradnja jednog kilometara prosečno je koštala šest miliona evra, a novac je obezbeđen iz budžeta Srbije.\nKompanija „Azvirt“ iz Azerbejdžana na Koridoru 11 gradi deonice od Ljiga do Preljine, dugu 40 kilometara. Radovi se finasiraju iz azerbejdžanskog kredita od 308 miliona evra, a plan je da se završe do 25. avgusta ove godine.


Niška televizija » Panika ne doprinosi rešavanju problema\nPanika ne doprinosi rešavanju problema\nObjavljeno 26.02.2013. 15:20\nPremijer Srbije Ivica Dačić zatražio je da se momentalno prekine širenje panike po pitanju prisustva štetnog aflatoksina u mleku i ocenio da izazivanje panike i ugrožavanje domaćih proizvođača sigurno nije motivisano brigom o zdravlju ljudi.\nDačić je medijima rekao da je Vlada Srbije imala sednicu po ovom pitanju i da je najvažnije da sistem funkcioniše, a da stvaranje atmosfere panike ne doprinosi sistemskom rešenju.\n„Ako nadležni organi kažu da u nekim proizvodima postoji štetna materija i da su oni povučeni iz prodaje, a da su ostali proizvodi zdravi, ja onda stojim iza reči svog ministra – Gorana Kneževića. Niko u ovoj Vladi nije, valjda, lud da truje svoje građane”\nI dok se kod nas još ne stišava bura oko toksičnog mleka i stočne hrane, u regionu je već na pomolu novi skandal, prenose agencije.\nU 16 evropskih zemalja prodavalo se konjsko meso kao govedina, a poslednjih dana Ministarstvo poljoprivrede u Nemačkoj vodi istragu protiv poljoprivrednika koji su prodavali jaja pod oznakom – organski proizvod, iako nisu ispunili te kriterijume.\nNa sastanku u Briselu, resorni ministri poručuju da zdravlje ljudi nije ugroženo, ali zahtevaju bolju kontrolu i obeležavanje hrane na tržištu. Ministri se slažu da je problem u pogrešnoj klasifikaciji mesa i jaja i da Evropska unija mora da uvede bolje kontrole, kako bi se vratilo poverenje kupaca u prehrambene proizvode.\nNemoguća kontrola svih poljoprivrednika\nProstor „Niške banke“ velika ušteda za Grad


Gimnazijalci u borbi protiv nejednakosti i diskriminacije - JuGmedia\nGimnazija „Stevan Jakovljević“ iz Vlasotinca u saradnji sa Edukacionim centrom iz Leskovca realizuje projekat „Reaguj na neravnopravnost!“. To je u stvari obuka za nastavnike i učenike, koja se implementira kroz projekat ARISE – Akcija za smanjenje nejednakosti u obrazovanju.\nRealizatori projekta su predstavnici Učeničkog parlamenta, Milena Ristić i Miljana Icić, koje su održale radionice na tamu diskriminacije učenicima naše škole, a predstavnici nastavnika su Dragana Kostić, profesor filozofije i Dragana Stanković, školski psiholog.\nSvrha projekta je podizanje svesti učenika o diskriminaciji i nejednakosti, preprekama uključivanja dece i mladih niskog SES-a te izazivanje solidarnosti među vršnjacima i preuzimanje odgovornosti u rešavanju problema.\nO temama koje se obrađuju kako bi došlo do smanjivanja nejednakosti i diskriminacije u školi, govorila nam je psiholog Dragana Stanković.\n„Projekat traje dva meseca, a posle obuke u Gimnaziji sprovodimo edukaciju za učenike osnovnih škola. Bavimo se problemima mladih sa niskim socio-ekonomskim statusom, onda šta je diskriminacija i generalno koje su predrasude i stereotipi kod mladih ljudi“, zaključila je Dragana Stanković.


Zaposleni u gradskim industrijama i uslužnom sektoru prisustvuju vojnoj obuci izvan Lavova, Ukrajina 25. januar 2022. Više od 14.000 ljudi je ubijeno u istočnim regionima Donjeck i Lugansk, za skoro osam godina borbi između pobunjenika koje podržava Rusija i ukrajinskih snaga.\nSkoro osam godina nakon što je Rusija zauzela ukrajinsko poluostrvo Krim i podržala separatističke borce na istoku Ukrajine, bivša sovjetska republika postala je žarište potencijalno najopasnijeg sukoba između Istoka i Zapada od Hladnog rata.\nNa Zapadnom Balkanu, Kosovo i Severna Makedonija - članica NATO saveza, pružili su podršku Ukrajini.\nKosovske bezbednosne snage su se stavile na raspolaganje Sjedinjenim Američkim Državama (SAD), a Severna Makedonija analizira mogućnost učešća u slučaju eventualne NATO intervencije.\n"Rusko raspoređivanje oružanih snaga provokativan je i destabilizirajući čin koji umanjuje sigurnost evropskog kontinenta", izjavila je ministarka odbrane Severne Makedonije Slavjanka Petrovska.\nDok dva člana Predsedništva Bosne i Hercegovine, Željko Komšić i Milorad Dodik ćute, treći – Šefik Džaferović podržava "napore na zaštiti teritorijalnog integriteta" Ukrajine.\nIz institucija Crne Gore i Srbije nije odgovoreno za Radio Slobodna Evropa (RSE) kakav je odnos prema ukrajinskoj krizi, a zvaničnici ovih država nisu se oglašavali po pitanju rusko-ukrajinskog konflikta.\nDiplomatske akcije Zapada, kako bi se sprečio konflikt u Ukrajini, u toku su. U Parizu su 26. januara započeti razgovori zvaničnika Francuske, Nemačke, Rusije i Ukrajine.\nSAD i saveznici su upozorili da bi se Rusija mogla suočiti sa nikad težim sankcijama ako se odluči da napadne Ukrajinu, Pentagon je stavio deo trupa u pripravnost, a deo članica NATO saveza raspoređuje opremu u istočnoj Evropi.\nRusija poriče planove za invaziju na Ukrajinu, uprkos tome što je na granicama rasporedila oko 100.000 vojnika.\nNa izjavu iz Hrvatske reagovala i Ukrajina\nUkrajinska kriza izazvala je i diplomatsku krizu sa Hrvatskom - članicom EU i NATO saveza. Na izjavu predsednika Hrvatske Zorana Milanovića reagovalo je 26. januara ministarstvo spoljnih poslova Ukrajine - pozivom hrvatskoj ambasadorki u Kijevu Anici Džamić na razgovor i upućivanjem protestne note Zagrebu.\nMilanović, koji je i vrhovni zapovednik hrvatskih oružanih snaga, najavio je 25. januara da će – ako dođe do eskalacije situacije u Ukrajini - hrvatsku vojsku povući.\nViše od 250 hrvatskih vojnika nalazi se na granici Poljske i Litvanije sa Rusijom, gde je u toku NATO misija "ojačane prednje prisutnosti".\nNagađanja u hrvatskim medijima o broju vojnika iz Hrvatske koji bi se pridružili eventualnoj NATO intervenciji, Milanović je negirao.\nMilanović (na fotografiji, septembar 2020.) je najavio da će - ako dođe do eskalacije situacije u Ukrajini - hrvatsku vojsku povući\n"Ja ne znam ništa o tome, a vrhovni sam zapovjednik Hrvatske vojske. Gledam priopćenja po kojima NATO pojačava prisutnost, šalje neke izvidničke brodove. Mi s tim nemamo ništa i nećemo imati ništa. To garantiram. Ne samo da neće slati, nego ukoliko dođe do eskalacije, povući će se do zadnjeg hrvatskog vojnika", izjavio je Milanović.\nHrvatski predsednik je ocenio i da Ukrajini "nije mesto u NATO-u", a državu je nazvao "korumpiranom".\nUkrajinsko Ministarstva spoljnih poslova saopštilo je da Milanovićeve izjave vređaju sećanje na Ukrajince i strance koji su dali svoje živote za budućnost Evrope.\nIzrazili su duboko razočaranje zbog toga što je predsednik Hrvatske uputio primedbe o članstvu Ukrajine u NATO-u i neadekvatnoj pomoći toj zemlji "u pozadini ruske agresije".\nZbog Milanovićevih izjava Ukrajini se 25. januara javno izvinio hrvatski premijer Andrej Plenković.\nBezbednosne snage Kosova uz SAD\nPodrška Kosova Ukrajini došla je sa državnog vrha – od predsednice Vjose Osmani i ministarstva odbrane.\nDa Kosovo stoji uz Ukrajinu i podržava njen suverenitet i teritorijalni integritet nakon ruske agresije 2014. godine i nedavnog gomilanja ruskih trupa na granicama, stoji u ranijem odgovoru kabineta predsednice Kosova za RSE.\nDodaje se da Kosovo ne podržava samo Ukrajinu, već i saveznike – Sjedinjene Američke Države i NATO, kao i sve države koje žele da unaprede demokratske vrednosti.\n"Republika Kosovo je odlučna u svojoj evroatlantskoj orijentaciji, tako da radimo zajedno sa našim saveznicima u borbi protiv autokratskih režima, uvek u odbrani slobode i demokratije", saopšteno je iz kabineta.\nPredsednica Kosova Vjosa Osmani izrazila je podršku Ukrajini i u Tviter objavi 22. januara.\nOsmani (na fotografiji, septembar 2021.) dala je podršku Ukrajini\nBezbednosne snage Kosova spremne su da budu uz američke u svakoj misiji gde je to potrebno, naveli su u Ministarstvu odbrane Kosova za RSE. Podsetili su da su se Bezbednosne snage Kosova razvijale uz podršku SAD.\n"SAD najbolje znaju koje se komponente kosovskih snaga mogu angažovati u eventualnim operacijama u odbrani evroatlanskih vrednosti, što je i vizija i aspiracija Kosova", dodaje se u odgovoru.\nBezbednosne snage Kosova su u procesu transformacije u vojsku Kosova. Skupština Kosova je 2018. usvojila izmene zakona koje to omogućuju, a predviđeno je da transformacija traje deset godina. Sjedinjene Države podržavaju ovaj proces.\nKosovo teži članstvu u NATO savezu.\nNATO na Kosovu ima mirovnu misiju KFOR, koja je tu od juna 1999. godine, kada su se nakon rata srpske snage povukle.\nRusija, ali ni Ukrajina, ne priznaju nezavisnost Kosova, koja je proglašena 2008. godine.\nIljir (Ilir) Meta, predsednik Albanije, ponovio je da ta država podržava suverenitet i teritorijalni integritet Ukrajine, te pozvao na vraćanje diplomatiji.\n“Vojna agresija na Ukrajinu nedvosmilena je pretnja evropskoj sigurnosti i teško kršenje međunarodnog prava”, naveo je Meta u objavi na Facebook-u od ponedeljka, 24. januara.\n“Pridružujem se brizi naših partnera iz NATO-a zbog nezabeleženog porasta broja ruskih trupa i vojne tehnike na granicama s Ukrajinom i pretnje vojnom agresijom na suverenu i prijateljsku državu”, napisao je Meta.\nAlbanija je članica NATO-a od 2009. godine.\nRuske vojne akcije za Skoplje 'provokacija'\nSeverna Makedonija podržava diplomatske akcije za mirno rešavanje spora u Ukrajini, a ministarka odbrane Slavjanka Petrovska je izjavila i da vojska analizira mogućnost učešća ako eventualno dođe do intervencije NATO-a.\nOna je u izjavi lokalnim medijima objasnila da je angažovanje vojske Severne Makedonije definisano konvencijom o savezničkim snagama pod komandom NATO saveza u Evropi i da svaka država članica po potrebi stavlja na raspolaganje svoju opremu i vojne jedinice.\nOdluku o angažovanju vojske donosi Vlada, ali i predsednik države kao vrhovni vojni zapovednik.\nPetrovska je naglasila da Severna Makedonija u potpunosti podržava suverenitet i teritorijalni integritet Ukrajine, a da institucije prate razvoj događaja u toj državi i na njenim granicama.\nPetrovska (na fotografiji, januar 2022.) je kazala da makedonska vojska analizira mogućnost učešća ako dođe do intervencije NATO-a\n"Rusko raspoređivanje oružanih snaga provokativan je i destabilizirajući čin koji umanjuje sigurnost evropskog kontinenta. Severna Makedonija podržava napore NATO-a i OEBS-a da smire napetu situaciju. Stabilnost Evrope trebalo bi da bude cilj svih", izjavila je ministarka odbrane.\nDodala je da Rusija nije uputila zahtev Severnoj Makedoniji da se povuče iz NATO alijanse, kao što je to zatraženo od Bugarske i Rumunije.\nMinistarka odbrane Slavjanka Petrovska na dužnost je stupila 16. januara, kada je u Severnoj Makedoniji izglasana nova Vlada koju predvodi koalicija Socijaldemokratskog saveza (SDSM) i albanske Demokratske unije za integraciju (DUI).\nU BiH odgovorio samo jedan član Predsedništva\nČlan Predsedništva Bosne i Hercegovine Šefik Džaferović istakao je u odgovoru za RSE da BiH poštuje suverenitet i teritorijalni integritet Ukrajine u njenim međunarodno priznatim granicama.\n"Podržavam napore koji se preduzimaju na zaštiti njenog teritorijalnog integriteta, smirivanju tenzija i osiguranju mira i stabilnosti. Nadam se da će postojeći formati diplomatskih pregovora dovesti do deeskalacije trenutne situacije", saopštio je Džaferović.\nIz kabineta druga dva člana Predsedništva Željka Komšića i Milorada Dodika nije odgovoreno za RSE na pitanja o ukrajinskoj krizi.\nDžaferović (prvi levo) odgovoru za RSE je rekao da BiH poštuje suverenitet i teritorijalni integritet Ukrajine, dok Komšić (u sredini) i Dodik (prvi desno) nisu odgovorili na upit RSE o ukrajinskoj krizi (avgust 2021.)\nČlanovi Predsedništva BiH do sada nisu bili saglasni o stavovima na unutrašnjem i spoljnopolitičkom planu.\nDeo analitičara ocenjuje da Dodik, lider vodeće partije u bh. entitetu Republika Srpska - Stranke nezavisnih socijaldemokrata (SNSD), uživa podršku Rusije. Dodik je na meti kritika Zapada zbog secesionističke politike - blokade institucija BiH i političkih poteza kojima pokušava da državne nadležnosti prenese na entitet Republiku Srpsku, iako je to protivno Ustavu.\nDodik, koji je pod američkim sankcijama, protivi se i ulasku BiH u NATO.\nCrna Gora u NATO, ali ćuti\nZvaničnici Crne Gore, države koja je od 2017. godine članica NATO saveza, nisu se oglašavali po pitanju ukrajinske krize.\nNa upite RSE nije odgovoreno iz Ministarstva vanjskih poslova i kabineta predsednika države Mila Đukanovića.\nCrna Gora se trenutno suočava sa političkom krizom, uz mogućnost da padne vlada premijera Zdravka Krivokapića.\nKrivokapićeva Vlada izabrana je 4. decembra 2021. glasovima poslanika prosrpskog Demokratskog fronta (DF), Demokrata i Građanskog pokreta URA. Ta koalicija je u avgustu 2020. pobedila na izborima, čime je Demokratska partija socijalista Mila Đukanovića nakon tri decenije vlasti prešla u opoziciju.\nIako je njegova stranka u opoziciji, Milu Đukanoviću traje mandat na mestu predsednika Crne Gore.\nKritičari Vlade u Crnoj Gori isticali su mogućnost porasta ruskog uticaja, uz ocenu da je Demokratski front proruski nastrojen.\nSrbija se ne oglašava\nVlast u Srbiji, predvođena Srpskom naprednom strankom koju vodi predsednik države Aleksandar Vučić, nije se oglašavala povodom ukrajinske krize. Na upit RSE nije odgovoreno iz Ministarstva spoljnih poslova.\nNajavljeno je da će se 27. januara predsednik Srbije sastati sa ambasadorom Rusije u Beogradu Aleksandrom Bocan-Harčenkom, ali agenda sastanka nije saopštena.\nZa 27. januar je najavljen sastanak Vučića (desno) i Bocan-Harčenka (levo), ali sa još nepoznatom agendom (novembar 2019.)\nSrbija nije članica NATO saveza, a skupštinskom rezolucijom iz 2007. deklarisala se kao vojno neutralna država, bez pripadnosti bilo kom vojnom bloku u svetu.\nIako je Srbija je kandidat za članstvo u Evropskoj uniji, u godišnjim izveštajima institucija EU ponavlja se zabrinutost zbog ruskog uticaja. Rusija u Srbiji drži monopol u energetskom sektoru, produbljuje vojnu saradnju i pruža podršku Beogradu koji se protivi nezavisnosti Kosova.\nZakharova: Odbrana Srbije u velikoj meri zavisi od reakcije Rusije na pretnje Beogradu\nPutin poručio Vučiću da će Srbija imati dovoljno gasa\nSrbija nije uskladila svoju spoljnu politiku sa evropskom i do sada nije uvela sankcije Moskvi. Sankcije EU su na snazi nakon ruske aneksije ukrajinskog poluostrva Krim 2014. godine.\nUprkos zapadnim kritikama, Srbija oružje nabavlja od Rusije, a poslednji dogovor sklopljen je krajem 2021. godine, u momentu kada su oči Zapada bile uprte u Moskvu zbog tenzija u Ukrajini.\nRusija je, pored aneksije Krima, 2014. godine podržala i separatističku pobunu u istočnoj Ukrajini.\nViše od 14.000 ljudi je ubijeno u regionima Donjeck i Lugansk, za skoro osam godina borbi između pobunjenika koje podržava Rusija i ukrajinskih snaga, a mirovni sporazum iz 2015. je daleko od ispunjenja.