TeleGroup i ove godine podržao održavanje banjalučkog polumaratona | TeleGroup\nPouzdana radio komunikacija na Banjalučkom polumaratonu\nU cilju promocije sporta, edukacije, ali i zabave, TeleGroup je i ove godine podržao tradicionalni 6. banjalučki polumaraton koji se održao u nedelju, 11. oktobra, u Banja Luci, u organizaciji Trkačkog rekreativnog kluba.\nBanjalučki polumaraton je jedan od najznačajnijih sportskih događaja u Banja Luci i zato smo kao i prethodne godine bili na visini zadatka i obezbedili organizatorima bezbednu i pouzdanu komunikaciju kroz implementaciju savremenih radio-komunikacionih sistema. U saradnji sa našim partnerom Motorola Solutions, brendom broj jedan u svetu radio komunikacija, omogućili smo pouzdanu i nesmetanu komunikaciju tokom trajanja polumaratona gde je svaki trenutak važan, a rizici po bezbednost trkača i učesnika veliki.\nKako je dokazano da trčanje pored ostalog jača imunitet, ovaj banjalučki polumaraton bio je i u znaku promocije zdravlja i zaštite od pretnji po naše zdravlje. Trčanje pomaže da u periodu smanjenog kretanja ostanemo u kondiciji, te zaštitimo i svoje psihičko zdravlje. Upravo zbog toga, kao i svih tehničkih mera preduzetih tokom polumaratona kako bi učesnici u svakom trenutku bili zaštićeni od potencijalne zaraze virusom, slogan ovogodišnjeg Banjalučkog polumaratona bio je “Banja Luka trči odgovorno”.\n„Sve je prošlo u najboljem redu i svi učesnici pokazali su visok nivo odgovornosti prema trenutnoj epidemiološkoj situaciji. Našim najvećim uspehom smatram upravo održavanje jednog sigurnog događaja, danas, kada se većina svetskih događaja nije realizovala. Još jednom smo bili u prilici da promovišemo zdrav život kroz trčanje, Banjalučki polumaraton, Banjaluku i Republiku Srpsku“, izjavio je Vladimir Selec, direktor Banjalučkog polumaratona.\nBanjalučki polumaraton je 2015. godine proglašen za sportsku manifestaciju godine, a 2016. godine zaslužno je uvršten u program razvoja sporta Republike Srpske.


Izrešetan Arkanov telohranitelj\nIz političkih stranaka poručuju da ne znaju ništa o novoj rezoluciji o Kosmetu, koju je pomenuo Tomislav Nikolić, dok se u „državnom vrhu“ tvrdi da bi to mogao da bude prvi strateški dokument koji će usvojiti novi parlament. O formiranju vlade, odnos\nKako je u Kijevu počela druga „Narandžasta revolucija“ Stejt departmenta\nDok Viktorija Nuland (Victoria Nuland) iz Stejt departmenta nije rekla „J*beš EU“, malo ko od laika je znao za ambasadora Džefrija Pjata (Geoffrey Pyatt), njenog sagovornika u presretnutom telefonskom razgovoru. Od tada je izaslanik Vašingtona u Kije\nBRIKS opet na konju!\nIzostala је, na početku godine najavljivana, katastrofa takozvanih tržišta u razvoju (emerging market – zemlje kao što su Brazil, Rusija, Indija, Kina i Južnoafrička Republika - BRIKS...). Kretanja u ovim zemljama, koje se često označavaju skraćenico\nStranci neće PUPS u vladi zbog kočenja reformi\nNemački i ruski ambasador u Beogradu izjavili su da su zadovoljni stavom Beograda po pitanju spora vezanog za Krim. Češki predsednik je naznačio da je prekrajanje svetskih granica počelo upravo s primerom Kosova. Prištini je poručeno da će UN formira\nAmerički pritisak na EU oko Rusije\nSve indicije govore da Evropsku uniju očekuje, ukoliko se produbi sukobljavanje prema Rusiji, teška eknomska i energetska 2015. godina. Kriza u odnosima između EU i Rusije oko Ukrajine i prisajedinjenja Krima i vrsta ekonomskog rata koji je objavlj\nSrpska ekonomija - čista psihologija\nMakroekonomska stabilnost Srbije zasniva se na virtuelnim, psihološkim, a ne na realnim ekonomskim osnovama. Nema čvrstih temelja, već se stabilnost gaji na nadanjima, verovanjima i očekivanjima da će nova vlada sprovoditi reforme. Ovako ocenjuje e\nNATO gradi Bazu u Estoniji\nVojni aerodrom u estonskom gradu Amara pretvoriće se u vazdušnu bazu sa koje će Severnoatlantska alijansa preduzimati više izviđačkih letova u vazdušnom prostoru baltičkih država, saopštio je sinoć estonski ambasador u NATO Lauri Lepik. Biće to druga\nPredsedništvo naprednjaka danas o vladi\nNaprednjaci danas raspravljaju o programu, ali i eventualnim partnerima buduće vlade. Prognani iz Hrvatske trebalo bi da ostanu bez izbegličkog statusa, preporučuje UNHCR, jer je prošlo 20 godina od sukoba u bivšoj Jugoslaviji. Kriminalistička polici\nVučić najavio kabinet sa najviše 19 resora\nLider naprednjaka Aleksandar Vučić dobio je juče podršku na sednici predsedništva stranke za program, kako je rekao, agresivnog zapošljavanja, jačanja privatnog sektora i dramatične promene u javnim preduzećima. U SNS-u najavljuju boljitak 2016. godi\nErdogan, proislamski vođa Turske\nPremijer Turske Redžep Erdogan je, sa svojom Partijom pravde i razvoja, dobio vlast od 46 odsto birača na lokalnim izborima. Tako je Erdogan ojačao svoju poziciju kao lider Turske sa programom proislamske i turkofonske sadržine. U Turskoj je oko 52\nMEDVEDEV STIGAO U SRBIJU: Ruskog premijera na aerodromu dočekala Ana Brnabić (VIDEO)\npre 14 sati 5 minuta


U igri je i reaktiviranje programa Evropske centralne banke “kvantitativnog popuštanja”, odnosno otkupa obveznica u vrednosti od 2,6 hiljade milijardi evra\nEvropa je upravo pregurala jednu deceniju ekonomske stagnacije. Može se suočiti sa još jednom, ukoliko ne bude ubrzo delovala, ocenjuje CNN.\n“Deset godina nakon globalne finansijske krize, evropska ekonomija se oporavila, ali nije i oživela. Niska inflacija, niske kamatne stope i niski rast, postali su nova normalnost,” konstatuje američka televizija.\nNa to je u martu ove godine upozorila i Christine Lagarde, tadašnja direktorka Međunarodnog monetarnog fonda i buduća predsednica Evropske centralne banke. Ona je istakla da je evrozona u boljem stanju nego pre decenije, ali nije dovoljno snažna da izdrži još jednu ekonomsku krizu, odnosno “nije dovoljno otporna da ostane neoštećena od neočekivanih ekonomskih oluja”.\nMalaksalost evropske ekonomije može imati opasne lančane posledice. Još jedna izgubljena decenija bi produbila podele između urbanog i ruralnog dela starog kontinenta, lišila bi još više mladih ljudi posla i podstakla političku nestabilnost.\nPodrška ECB oslabljenoj privredi evrozone\nCarsten Brzeski, glavni ekonomista holandske banke ING, smatra da to čak može dovesti do raspada evrozone, koja ima 19 članica.\n“Veliki je rizik da se jednostavno prekasno probudimo i shvatimo da smo straćili previše vremena,” konstatuje Brzeski.\nStanje u Evropi podseća na izgubljenu deceniju u Japanu, odnosno period sporog rasta i niske inflacije tokom 1990-ih, od koje se ova zemlja na Dalekom istoku nikada nije u potpunosti oporavila.\nVidljivi su ključni simptomi dugoročne stagnacije – ili “japanizacije”, kako je naziva Brzeski.\nOd kraja 2018. inflacija u evrozoni je znatno ispod cilja od 2 odsto koji je postavila Evropska centralna banka (ECB) – u junu je iznosila 1,3 procenta. Istovremeno, bruto društveni proizvod (GDP) je prošle godine porastao 1,8 odsto, a ove godine se očekuje svega 1,2 procenta.\nSledeće godine situacija može biti još gora ukoliko se evrozona suoči sa haotičnim Bregzitom. Problem je i američko-trgovinski rat kao i pretnja Bele kuće da će uvesti sankcije na pojedine evropske proizvode, što naročito pogađa automobilsku industriju.\nZbog toga je, kako prenosi Frans pres, proizvodni sektor u evrozoni zabeležio najveći pad u poslednjih šest godina. Na udaru je, kako navodi BBC, pre svega nemačka privreda koja čini 0,29 odsto ekonomije evrozone, a koja je izrazito izvozno orijentisana. Na nju se negativno odražava smanjenje potražnje iz Kine, kao i pomenuti trgovinski rat Vašingtona i Pekinga.\nUsporen rast ekonomije evrozone, Italija u recesiji\nSituaciju dodatno komplikuju i sporovi Italije i Evropske komisije. Naime, populistička vlada u Rimu, koja se suočava sa ozbiljnim ekonomskim teškoćama i dugom od oko dve hiljade milijardi evra, odbija da se povinuje merama štednje kako bi ispunila kriterijume za članstvo u evrozoni.\nKamatne stope su na istorijskom minimumu kako bi se podstakao ekonomski rast. Predsednik Evropske centralne banke Mario Dragi ih nijednom nije povećao za svog osmogodišnjeg mandata.\nPojedini analitičari predviđaju da će ECB dodatno smanjiti kamate u septembru. Na to bi moglo da utiče i očekivani potez američkih Federalnih rezervi da krajem jula umanji kamatnu stopu. Međutim, Peter Chatwell, strateg finansijske grupacije Mizuho iz Tokija, sumnja da će to pomoći u “podsticanju održivog rasta inflacije”. Štaviše, procenjuje se da je tržište već ukalkulisalo smanjenje kamatne stope, prenosi Rojters.\nU igri je i reaktiviranje programa Evropske centralne banke “kvantitativnog popuštanja”, odnosno otkupa obveznica u vrednosti od 2,6 hiljade milijardi evra, koji je stupio na snagu 2015. godine u cilju “upumpavanja” svežeg novca u bankarski sistem kako bi se podstakla inflacija i time privredni rast, a koji je okončan krajem prošle godine.\nTo je nedavno nagovestio Mario Dragi što je izazvalo kritike predsednika SAD Donalda Trampa koji je optužio Evropsku centralnu banku za manipulaciju valutom čime se “nepravdeno kažnjava američka ekonomija”.\nDoduše, nezasposlenost koja je dostigla vrhunac od 26,5 miliona ljudi 2013. godine, pala je na 15,7 miliona, odnosno na nivo pre krize. Međutim, u pojedinim regijama, kao što su severnozapadna Španija, južni delovi Italije i Grčke – mnogi ljudi i dalje čekaju na radno mesto.\nMnoge oblasti “tek su počele sa se oporavljaju”, naveli su ekonomisti ING banke Bert Colijn i Joanna Konings.\nOporavak je slabašan da bi opravdao višegodišnju veoma nisku, čak i negativnu kamatu. Poslednji put kada je Evropska Centralna banka podigla kamatnu stopu – dug Portugalije je bio sveden na nivo “smeća” (junk), a Grčka je čekala na još jedan međunarodni paket pomoći.\nIz današnje perspektive, ne može se očekivati povećanje kamatnih stopa pre 2021. godine, procenjuju stručnjaci.\nEvrozona na jednom cilindru\nEvropska situacija u mnogo čemu podseća na slučaj Japana, koji završava treću deceniju niskog ekonomskog rasta, inflacije i kamatnih stopa.\nEvropska ekonomija nešto brže raste, ali, slično Japanu, njena populacija stari a sve veći broj penzionera je opterećenje za ekonomiju jer su oni skloniji štednji nego potrošnji.\nMeđutim, Japan ima efikasnije instrumente na raspolaganju za suočavanje sa teškoćama s obzirom na jednu centralnu banku i vladu.\nNezavršen posao: 20 godina od uvođenja evra\nS druge strane, ekonomska i politička integracija Evrope je i dalje nezavršen projekat. Iako je evro uveden kao zajednička valuta 1. januara 1999. godine, članice EU još uvek nisu u stanju da vode zajedničku fiskalnu politiku koja bi bila komplementarna sa monetarnom unijom.\nSvaka članica evrozone utvrđuje svoj budžet i poresku politiku, što znatno otežava posao Evropskoj centralnoj banci.\n“Evrozona još uvek hramlje i radi na jedan cilindar. Ne nazire se da će se to uskoro promeniti”, ističe Jonathan Gregory iz UBS Asset Management.\nStoga Carsten Brzeski upozorava da bi “japanizacija” mogla imati još pogubnije posledice po evropsku ekonomiju nego po japansku.\nRizik od raspada evrozone\nEksperti smatraju da bi usaglašena akcija vlada članica evrozone u cilju podsticanja potrošnje mogla da je trgne iz letargije, ali su male šanse da se to desi, pre svega zbog političkih podela između bogatijih zemalja poput Nemačke i onih koji se suočavaju sa problemima, kao što je slučaj Italije. Problem je što i Pariz i Berlin ne mogu da se dogovore o tešnjoj saradnji.\n“Tržište obveznica u Evropi – 10 godina nakon početka dužničke krize – nalazi se na nivou koji je Japanu trebalo 30 godina da dostigne”, ističe John Normand iz JPMorgan Chase.\nNegativne kamatne stope će takođe opterećivati evropske banke, zbog čega će državne obveznice biti sve manje privlačne. U ovom trenutku, investitori gube ukoliko drže desetogodišnje nemačke državne obveznice čekajući na njihovu naplatu.\n“Niski rast i niska inflacija počinju da utiču na ekonomiju na različite načine. Onda će se ponovo pojaviti sile raspada,” upozorava Brzeski (ilustrativna fotografija)\nNaime, kako prenosi Rojters, prinosi na nemačke obveznice su pali na -0,30 odsto. I kamata na francuske državne obveznice se nalazi na negativnoj teritoriji, tačnije - 0.056 procenata.\nCarsten Brzeski smatra da situacija može ubrzo postati neodrživa. On predviđa da će sukob između nacionalnih i evropskih interesa biti sve žešći dok će ekonomija posrtati, ali to neće rezultirati planom kojim bi omogućio Evropi da se trgne iz postojeće rutine.\n“Niski rast i niska inflacija počinju da utiču na ekonomiju na različite načine. Onda će se ponovo pojaviti sile raspada,” upozorava Brzeski.\nSvetske berze duboko u crvenom


Naučno-stručni skup „Građevinarstvo, nauka i praksa 2020“\nU periodu od 10.03. do 13.03. 2020. godine u Kolašinu, u organizaciji Inženjerske komore Crne Gore - Strukovne komore građevinskih inženjera i Građevinskog fakulteta Univerziteta Crne Gore održan je naučno-stručni skup „Građevinarstvo, nauka i praksa 2020“.\nNa skupu je istaknuto da će obuka inženjera u Crnoj Gori za primjenu eurokodova biti najvažnija aktivnost za Komoru tokom ove godine, kao i da je krajnji rok za implementaciju eurokodova 1. avgust, od kada će se projektovati samo po eurokodovima.\nSkup je okupio je oko 250 učesnika iz regiona i Evrope, a na skupu je prijavljeno 138 naučnih i stručnih radova. U ime Instituta za standardizaciju Crne Gore, u petak 13.03. 2020. godine, prisustvovali Zoran Glomazić, direktor ISME, i Ljiljana Šoškić, vodeća inženjerka u sektoru za standarde, koja je i održala prezentaciju na temu „Standardizacija u oblasti građevinarstva u Crnoj Gori“ u cilju promovisanja aktivnosti na poslovima standardizacije iz oblasti građevinarstva.


Radio Tivat | Počeo sajam turizma u Novom sadu\n05 окт Počeo sajam turizma u Novom sadu\nPosted at 15:14h in Turizam\tby\tZora Krstovic\nU Novom Sadu danas je počeo Sajam turizma, 50. jubilani na kome turističku ponudu predstavlja Turistička organizacija Tivta. Sajam je otvorio potpredsjednik Vlade Vojvodine i pokarjinski sekretar za privredu i turizam, Ivan Đokovič, a na otvaranju je govorio i ambasador Crne Gore u Srbiji Branislav Mićunović.\nZvaničnom otvaranju sajma prethodio je nastup Balkanske lavine, Dragoljuba Đuričića koji su izveli bubnjarski oro jer je Crna Gora zemlja partner sajma.\nPotpredsednik Pokrajinske vlade i pokrajinski sekretar za privredu i turizam Ivan Đoković svečano je otvorio 50. međunarodni sajam turizma i 8. međunarodni sajam konjarstva i sersana. On je istakao da je Sajam turizma još jednom potvrdio da svojim kvalitetom i kontinuitetom predstavlja kulturnu instituciju ovog prostora i pokrajine Vojvodine. On je zahvalio Crnoj Gori, zemlji partneru na dobroj podršci i dobrim bilateralnim odnosima sa Vojvodinom i reciprocitetu u promociji turizma, kulture i privrede Vojvodine na teritoriji Crne Gore.\nCentralna tema ovogodišnjeg Sajma turizma je kultura raznolikost u Dunavskom regionu spajanje lokalnog, regionalnog i svega onog što predstavlja turističku dopunu kroz regionalnu saradnju i kulturu.\nAmbasador Crne Gore u Srbiji, Branislav Mićunović je naglasio da grad i prostor u kom postoji sajamska institucija 95 godina i Sajam turizma obilježava 50 godina postojanja, govori o respektu prema tom prostoru i o visokoj civilizaciji tog prostora.\n„Mi u Crnoj Gori tako osjećamo i Srbiju i Vojvodinu i Novi Sad i Novosadski sajam, zahvalni na tome što treću godinu zaredom odlično sarađujemo i što smo zemlja partner Sajma turizma. To govori o našim odnosima“, rekao je Mićunović.\nOn je ističući i značaj saradnje gradova podsjetio da su ovih dana uz Dane Crne Gore u Vojvodini održali Dani Tivta u Sremskim Karlovcima sa kojim je Tivat pobratim. Mićunović je pozvao na njegovanje tih odnosa i izrazio dobrodošlicu svima koji žele da dođu u Crnoj Gori. „Trudićemo se da budemo dobri domaćini kao i vi i hajmo zajedno uz Dragoljubove zvuke koji meni liče na putovanje da putujemo kroz ravnicu vojvođansku ili kroz crnogorske planine potpuno je svejedno. Sa ovim ubrzanim zvucima i ovim ritmom da idemo jedni ka drugima kao i uvijek.“, poručio je Mićunović.\nPored zemlje partnera Crne Gore, na sajmu su izlagači iz Austrije, BiH, Hrvatske, Mađarske, Republike Srpske i Slovenije.\nSvoju ponudu na zajedničkom štandu sa Nacionačnom turističkom i ostalim primorskim i Turističkim organizacijama sa sjevera Crne Gore predstavlja i TO Tivta. Akcenat je stavljen na promociju novogodišnjeg programa , kao i na vansezonskoj ponudi i turističkim paketima hotelijera, ali i brojni sadržaji koje Tivat ima tokom i van sezone.\nŠtand NTO i Turističke organizacije Tivta danas su posjetili i generalni konzul Crne Gore u Vojvodini, Dragan Kankaraš i predsjednica Opštine Tivat, dr Snežana Matijević.\nNastup Crne Gore na Sajmu turizma organizovan je u saradnji sa crnogorskom ambasadom u Srbiji, uz značajnu podršku generalnog konzula Crne Gore u toj zmlji Dragana Kankaraša, istakli su iz NTO.


Jeftini letovi iz Sao Tome i Prinsipa - Avio karte Sao Tome i Prinsipe - eSky.rs\nAvio karte Sao Tome i Prinsipe\nPretražite letove iz Sao Tome i Prinsipa\nProverite najbolje prilike za letove iz Sao Tome i Prinsipa\n✔ Postoje li posebne ponude za letove iz Sao Tome i Prinsipa na eSky.rs?\n✔ Mogu li se pobrinuti za osiguranje prilikom rezervacije leta iz Sao Tome i Prinsipa?\n✔ Ako rezervišem let iz Sao Tome i Prinsipa, mogu li da rezervišem ujedno i smeštaj?\n✔ Koje avio-kompanije nude letove iz Sao Tome i Prinsipa?\nBudite sigurni, da na eSky.rs ponuda letova iz Sao Tome i Prinsipa uključuje ne samo niskotarifne avio-kompanije, već i one koje su specijalizovane za visoki standard.\nPopularne avio kompanije iz Sao Tome i Prinsipa\nPopularni gradovi Jeftini letovi iz Sao Tomea Jeftini letovi iz Santo António Jeftini letovi Vila Moura


Academ Link - SANU danas bira nove akademike\nSANU danas bira nove akademike\nDanas se održava Izborna skupština Srpske akademije nauka i umetnosti na kojoj će biti razmatrano 26 kandidata za dopisne članove Akademije i 18 za redovne.\nKandidat za dopisnog člana Odeljenja za matematiku, fiziku i geonauke s dvotrećinskom podrškom je Željko Šljivančanin, kandidati za dopisne članove Odeljenja jezika i književnosti s većinom glasova su Jovan Delić, Zoran Paunović, Ljubinko Radenković i Mihajlo Pantić.\nS dvotrećinskom podrškom na Izbornu skupštinu za dopisnog člana Odeljenja hemijskih i bioloških nauka ide Tanja Ćirković Veličković, a sa većinom glasova Aleksa Obradović, Marjan Niketić i Pavle Pavlović.\nS većinom glasova na skupštinu idu Vlada Veljković, Slaviša Trajković i Dragoslav Šumarac za dopisne članove Odeljenja tehničkih nauka, dok su kandidati za Odeljenje istorijskih nauka s dvotrećinskom podrškom Dragan Vojvodić, Vujadin Ivanišević i Mira Radojević, a sa većinom glasova Đorđe Bubalo.\nSANU je tokom cele izborne procedure, koja je trajala godinu dana, bila izložena učestalim napadima, a Predsedništvo Akademije je sve optužbe koje se tiču neregularnosti i netransparentnosti procedure, pa sve do toga da je SANU u dubokoj krizi, odbacilo kao netačne i neargumentovane, javlja Tanjug.


FoNet portal :: Pretraga / tagId=29601\nTag: sećanje, Pogodaka: 24\nFilmski centar Srbije i Muzej žrtava genocida potpisali su danas sporazum o saradnji, sa ciljem organizacije i realizacije zajedničkih projekata i programa iz oblasti kulture, obrazovanja, kulture sećanja, umetnosti i naučno-istraživačke delatnosti.\nSećanje na Dadu\nObeležavanje godišnjice smrti novinarke "Duge" Radislave Dade Vujasinovic.\nSećanje na poginule pilote\nU danu kada se sećamo poginulih heroja 6. lovačkog puka, koji je aprila 1941. godine branio svoju zemlju, želeo sam da dođemo ovde, u kuću naše 204. vazduhoplovne brigade, koja je nastavljač njihove tradicije, poručio je danas ministar odbrane Srbije Nebojša Stefanović.\nSećanje na opsadu Sarajeva\nOrganizacije Žene u crnom i Inicijativa mladih za ljudska prava (YIHR) u Srbiji pozvale su danas građane da povodom 30 godina od početka opsade Sarajeva, učestvuju u mirovnoj akciji u sredu 6. aprila u Knez Mihailovoj ulici kod Ruskog cara.\nPredsednik parlamenta Ivica Dačić izjavio je danas, povodom Međunarodnog dana sećanja na žrtve holokausta, 27. januara, da je Srbija opredeljena da se na svaki način bori protiv zaborava, antisemitizma i svakog drugog vida relativizacije zločina iz Drugog svetskog rata.\nPutin odao počast\nDRUŠTVO/POLITIKA - predsednik Rusije Vladimir Putin na komemoraciji žrtvama opsade Lenjigrada, povodom obeležavanje 78. godišnjice bitke\nBorba za mir i jednakost\nPredsednik Nenačke Frank Valter Štajnmajer i predsednik izraelog parlamenta Miki Levi položili su vence na Memorijal žrtvama Holokausta, povodom Dana jevrejskog stradanja.


"Obezbijediti ekonomski prosperitet, ne sukobe" | MONDOBA\n13. August, 22:47\n"Obezbijediti ekonomski prosperitet, ne sukobe" 0 Podijeli Podijeli na facebook Podijeli na twitter Podijeli na viber Pošalji na mail\n22.10.2017. / 14:56 14:59\n"Obezbijediti ekonomski prosperitet, ne sukobe"\nAutor SRNA 22.10.2017. / 14:56 14:59\nPredstavnici Ujedinjene Srpske pozvali su danas političke subjekte u Republici Srpskoj da obezbijede građanima ekonomski prosperitet, a ne sukobe.\nKako kažu, građani žele konkretna djela i mjere koje će poboljšati životni standard i ubijediti ih da je Srpska pravo mjesto za život i podizanje porodice.\nNa konferenciji za novinare Ujedinjene Srpske ocijenjeno je da su protekla dešavanja u Narodnoj skupštini Srpske pokazala preveliku želju opozicije za vlašću, te njihovu malu ili nepostojeću želju za razvojem Srpske.\nGeneralni sekretar Ujedinjene Srpske Neven Stanić rekao je da su predstavnici opozicije pokazali da je njihov domet i poimanje parlamentarne borbe u rangu borbe ispred, a ne u Narodnoj skupštini.\n"Na svu sreću, pričamo o pojedincima, jer nisu svi takvog stava unutar opozicije. Na osnovu snimaka vidi se određena sramota i nezadovoljstvo na licima određenih poslanika kada su došli do radnog Predsjedništva parlamenta, jer su svjesni činjenice da je pogrešno to što rade i što su dio Saveza za promjene čiju politiku predstavljaju i implementiraju", rekao je Stanić.\nČlan Predsjedništva Ujedinjene Srpske Mile Aljetić rekao je da je Narodna skupština jedna od najznačajnijih državotvornih institucija Republike Srpske u kojoj moraju da se kreiraju politike i zakoni i da je kao takvu treba čuvati i poštovati.\n"Pokušaji izazivanja sukoba, pravljenje incidenata i prekidanje rada predstavničkog tijela, nisu razumljivi i nisu čin nekoga ko poštuje institucije svoje države. Institucije se poštuju tako što se djeluje u njima u skladu sa civilizovanim dijalogom i tako što se na demokratske i pravne načine ukazuje na eventualne nepravilnosti u njima", istakao je Aljetić.\nPredsjednik omladine Ujedinjene Srpske Banjaluka Miloš Rokvić poručio je da je neophodno jedinstvo i saradnja s ciljem donošenja najboljih mogućih rješenja i zakona, a na taj način i unapređenja života građana, kao i očuvanja suvereniteta, integriteta, mira i stabilnosti Srpske.\n"Svakom ozbiljnom i savjesnom građaninu nije interesantno, niti je svoj glas dao da gleda incidente, koji liče onima u rijaliti programima, u instuciji koja je nosilac zakonodavne vlasti", zaključio je Rokvić.


Predstavljena knjiga "Rat moje majke" Sayyede Zehre Hosseyni\nPredstavljena knjiga “Rat moje majke” Sayyede Zehre Hosseyni\nKnjiga “Rat moje majke” Sayyede Zehre Hosseyni koju je s perzijskog na bosanski jezik preveo Muamer Kodrić, a izdala “Dobra knjiga”, predstavljena je danas na sarajevskom Međunarodnom sajmu knjiga i učila, u “Makovoj hiži” ili “Bosanskoj kući”.\nS više od 150 izdanja u prvih pet godina po objavljivanju, romansirani ratni memoari Sayyede Zehre Hosseyni u Iranu uživaju ne samo status bestselera već predstavljaju svojevrstan kulturni fenomen.\nPriča o ratu i opsadi Horamšahra, ispričana iz ugla žene koja je u rat ušla kao tinejdžerka, a iz njega izašla kao supruga i majka četvero djece – jeste još jedno vrijedno svjedočanstvo o užasima rata i ljudskom bezumlju, ali i kazivanje o najvišim ljudskim vrlinama.\nPromovišući knjigu Aida Krzić je navela da je autobiografski roman “Rat moje majke” potresno svjedočanstvo o autoricinoj majci, ali i svim majkama od hazreti Have do majki koje će na kijametskom danu oko sebe svijati svoju djecu i štititi ih od patnji, nesreća i stradanja.\nOvaj roman, kako je ocijenila Krzić, fina je priča o porodici u kojoj su ljubav, razumijevanje, sklad, iskrenost, poštovanje, prisnost i saosjećanje vezivno tkivo i izvor sigurnosti.\nManifestacija “Knjigom u susret proljeću” od 18. do 24. februara


Saradnja APV i kineske pokrajine Guangdong - Uvoz iz Kine\nTokom susreta je bilo reči i o konkretizaciji dogovora, koji su definisani tokom nedavne posete državno - privredne delegacije Gungdonga Srbiji i AP Vojvodini. Posebnu pažnju sagovornici su posvetili mogućnosti za ulaganje kineskih kompanija u fabriku za proizvodnju električne rasvete, koja bi se nalazila na teritoriji Vojvodine.\nGosti iz Kine pokazali su veliko interesovanje za taj projekat i kao jedna od promotivnih aktivnosti, a u sklopu namere da se ta poslovna ideja uskoro i realizuje, planirano je da kod nas bude priređena izložba na kojoj će se predstaviti najznačajniji kineski proizvođači rasvete u okviru praznika koji ova provincija neguje.\nMilićević je tokom razgovora istakao da ideja o izgradnji fabrike rasvete u Srbiji treba da omogući da se ti proizvodi plasiraju na tržište ovog dela Evrope i naglasio spremnost da ponudimo nekoliko lokacija za taj projekat, te uputio poziv potencijalnim poslovnim investitorima iz Kine da obiđu te lokacije, kako bi sagledali njihove prednosti i potrebnu opremljenost u skladu sa zahtevima koje imaju.\nIstovremeno, Milićević je podsetio na napore koje Pokrajinska vlada ulaže u opremanje industrijskih poslovnih zona, što je ujedno i jedna od njenih prioritetnih aktivnosti na privlačenju investitora.\nMilićević i Jian su se složili da najavljeno uvođenja bezviznog režima za srpske i kineske državljane koji treba da se uspostavi do kraja godine i uvođenje direktne avio- linije između Beograda i Pekinga, treba da doprinese još boljem razvoju privredne i turističke saradnje Srbije i Kine, a u okviru toga i AP Vojvodine.\nProvincija Guangdong je najrazvijenija turistička pokrajina u Kini koja broji osam miliona poseta turista godišnje, a što je uz kulturno istorijsko nasleđe koju naša zemlja ima, dobar impuls za unapređivanje turisticke saradnje između naše dve zemlje.\nDelegacija iz Kine uputila ja zvaničan poziv Pokrajinskoj vladi za učešće na jesenjem Sajmu turizma 2017., koji će biti održan u glavnom gradu te kineske pokrajine.\nSledeća strana ⇨ Tri klanice čekaju izvoz za Kinu\nPrethodna strana ⇦ Put Novi Sad – Ruma sa tunelom kroz Frušku goru gradiće Kinezi


Najveći hakerski napad na informacioni sistem gradske uprave Novog Sada\nM. P. 3. marta 2020. 18:50\nInformacioni sistemi gradske uprave Novog Sada i gradskih preduzeća hakovani su tokom vikenda, a hakeri traže otkupninu u bitkoinu da bi otključali sisteme.\nHakerski napad na informacioni sistem Grada za Tanjug je potvrdio gradonačelnik Novog Sada Miloš Vučević koji ističe da su lični podaci Novosađana potpuno zaštićeni.\n„Ti podaci nalaze se na platformi koja nije bila predmet napada. Ovo je najveći hakerski napad na informacioni sistem gradske uprave Novi Sad i najverovatnije je izvršen iz inostranstva“, izjavio je Vučević.\nInformacioni sistem gradskih preduzeća i uprave, kaže Vučević, polako vraćamo u normalu.\nJKP „Informatika“ Novi Sad obavestila je sugrađane da su nadležne službe preduzeća uspele da pokrenu novi sistem i da rade na osposobljavanju gradskih službi.\nVeć od sutra će naplatna mesta JKP „Informatika“ Novi Sad nastaviti sa radom i biće moguće plaćati račune objedinjene naplate i vršiti ostale uplate kao i do sada.\nŠokantan izveštaj: Preti masovni hakerski napad na AUTOMOBILE u SAD,…\nSAD i Britanija opet optužuju: Ruski hakeri izvršili napade na rutere\n„Sa radom nastavlja Uprava za urbanizam i građani će moći da nastave sa procedurama koje su bile u zastoju zbog prekida u radu, a do kraja nedelje će ponovo biti pušten u rad i video-nadzor grada Novog Sada“, navodi se u saopštenju.


MZ Crmnica: Očekujemo da će nadležne institucije biti na visini zadatka – Portal Bar\nMZ Crmnica: Očekujemo…\nMZ Crmnica: Očekujemo da će nadležne institucije biti na visini zadatka\nOštro osuđujemo skrnavljenje i oštećenje grobnice crngorskog mitropolita Arsenija Plamenca koje je zabilježeno u selu Brčeli u Crmnici, saopštio je Privremeni odbor mjesne zajednice Crmnica.\n„Ovaj vandalski čin samo je jedan u nizu primjera uništavanja crnogorskog kulturno-istorijskog nasljeđa koji ne smije proći nekažnjeno. Ovakva dešavanja samo dokazuju da se Crna Gora i njeni građani nalaze pred ozbiljnim izazovom da brane temeljne vrijednosti građanske i sekularne države.\nMitropolit Arsenije Plamenac je bio duhovni i svjetovni poglavar, koji je svoj život posvetio pomirenju svih Crnogoraca, što nas dodatno obavezuje da u odnosu na njegov grob postupamo sa najvećom mogućom pažnjom, a ne da dozvolimo da to bude predmet nečasnih radnji nedostojnih lika i djela mitropolita Arsenija Plamenca.\nOčekujemo da će nadležne institucije biti na visini zadatka, da neće bježati od odgovornosti i da će učiniti sve što je u njihovoj nadležnosti da počinioci ovog nedjela budu adekvatno tretirani i u skladu sa zakonom kažnjeni kao i da se grobno mjesto vrati u prvobitno stanje“, navode iz Privremenog odbora MZ Crmnica u saopštenju.\nKako ističu, jedino tako bi se poslala jasna poruka svima onima koji pokušavaju da ugroze crnogorski identitet.\n„Sa stavovima iznešenim u ovom saopštenju nijesu se saglasili članovi Odbora Ilija Vasov Marković (DF), Nikola Dragišić (Demokrate) i Mladen Đuković (predstavnik sela Gluhi Do)“, dodaju u saopštenju.


Srbi u Istočnoj Evropi 2 - Marko Lopušina: knjiga | KorisnaKnjiga.com\nProces ujedinjavanja i saradnje među srpskim zajednicama u rasejanju započet je prvo u Trnavi, u jesen 2014. godine, a potom i u Bratislavi je 10. i 11. septembra 2015. godine. U Trnavi je održana Konferencija o Srbima u rasejanju, a u Bratislavi je održana Međunarodna konferencija Srba podunavskih zemalja. Na njoj je učestvovalo 22 predstavnika organizacija Srba iz pet podunavskih zemalja. Organizator je bilo Udruženje Srba u Slovačkoj, i njegov predsednik Stane Ribič.\nTri evropska saveza, Evropski savez folklornih društava iz Nemačke, Savez srpskih zemalja iz EU iz Češke, i Savez Srba iz podunavskih zemalja, iako tek u povoju, pokazala su da je rasejano srpstvo snažno i spremno da se uključi na svoj način u politički proces, ne samo približavanja, već i delovanja unutar EU.


Živa legenda - Englez se upisao u istoriju snukera!\nNaslovna / SPORT+ / Ostali sportovi / Živa legenda - Englez se upisao u istoriju snukera!\n2018-12-10 17:57 > 17:57\nRoni O'Saliven osvojio rekordnu sedmu titulu na Otvorenom prvenstvu Ujedinjenog Kraljevstva.\nJohanson sve nasmejao: "We need odbrana and kontra, also good napad" (VIDEO)\nO'Saliven je bio bolji nad svojim velikim rivalom Markom Alenom sa 10:6. Englez je došao do ukupno 19. velikog trofeja iz turnira "triple krune", i uspeo da odbrani titulu na drugom po važnosti rangiranom turniru.\nO'Saliven je tako po broju osvojenih titula na Otvorenom prvenstvu Ujedinjenog Kraljevstva, nakon ove pobede prestigao Stiva Dejvisa, koji u svojoj riznici ima šest trofeja a prvu titulu je osvojio pre 25 godina, kao 17-godišnjak, da bi zatim pobeđivao i 1997, 2001, 2007, 2014, 2017.\n"Istorija je fantastična. Ne mogu da verujem. Igrao sam dobro, ali sam svakako morao da verujem u sebe jer je bilo jako teško. Odlično je ispisati stranice istorije, oboriti Dejvisov rekord", rekao je O'Saliven.\nOve godine, osim u Jorku, O'Saliven je osvojio Masters u Šangaju i titulu Šampiona šampiona.\n"U Premijer ligi ima nekoliko klubova koji su jači od Zvezde"\nProvokacija, provokacio pa...demonstrativno napuštanje konferencije\nSelektor operisan na VMA\nItalijani tvrde: Lekari su krivi za smrt Davidea Astorija?\nPrethodna Veliki uspeh Srbije u parastreljaštvu - dve medalje prvog dana


Darmanović: Sigurni smo u podršku SAD za članstvo u NATO\nCrna Gora je dobila garancije da će Senat Sjedinjenih Država ratifikovati Protokol o pristupanju NATO-u i očekuje da će postati punopravna članica na samitu krajem maja, kazao je za Rojters crnogorski ministar vanjskih poslova Srđan Darmanović.\nU intervjuu za Rojters, Darmanović je odbacio spekulacije da američki Senat možda neće ratifikovati Protokol jer administracija Donalda Trampa želi da poboljša odnose sa Rusijom.\nOn je kazao da je Crna Gora dobila garancije obe stranke u Senatu "da će se protokol ratifikovati 100 odsto".\n"Razumijemo da predsjednik Tramp želi da napravi određene pomake u odnosima sa Rusijom, posebno u borbi protiv terorizma, ali ne vidimo znake žrtvovanja osnovnih američkih nacionalnih interesa", kazao je Darmanović.\nIzvori u Kongresu, kako prenosi Rojters, navode da senatori Majk Li i Rend Pol blokiraju "brzo" odobravanje Protokola o pristupanju Crne Gore NATO-u. Senator Li, kako je naveo njegov saradnik, želi da se svi senatori pojedinačno izjasne o tom pitanju.\nLider republikanske većine u Senatu Mič Mekonel, navodi Rojters, mogao bi da prevaziđe njihove primjedbe zakazivanjem debate i izjašnjavanja o protokolu, što još nije učinio.\nRojters navodi da se Moskva protivi širenju NATO-a na Zapadnom Balkanu i podsjeća da su crnogorske vlasti prošle nedjelje saopštile da posjeduju dokaze da su državne strukture Rusije umiješane u plan da se zbaci Vlada na dan parlamentarnih izbora u oktobru prošle godine, kako bi se spriječilo učlanjenje Crne Gore u NATO, što Kremlj demantuje.\nUpitan šta je moglo motivisati Rusiju da zbaci crnogorsku Vladu, Darmanović je kazao da Rusija ne želi da cijeli Jadran i Mediteran bude pod NATO štitom, ali, kako je naveo, možda i novo geopolitičko oblikovanje na Zapadnom Balkanu.\nCrnogorski ministar je rekao da Rusija pokušava da pošalje poruku drugim zemljama u regionu koje žele da se učlane u EU i NATO.\n"Punopravno članstvo u NATO će promijeniti situaciju. Nije isto živite li pod članom 5 ili ne", kazao je Darmanović, misleći na mehanizam kolektivne odbrane NATO-a i princip da se napad protiv jedne članice saveza smatra napadom na sve.


Više autovanih LGBTQ+ olimpijaca u Tokiju 2020. nego na svim ostalim Olimpijskim igrama zajedno - Ovo su takmičari koji stvaraju istoriju sporta | Labris\nViše autovanih LGBTQ+ olimpijaca u Tokiju 2020. nego na svim ostalim Olimpijskim igrama zajedno - Ovo su takmičari koji stvaraju istoriju sporta\nTokijo 2020 ima najveći broj autovanih LGBTQ+ takmičara ikad, više nego sve letnje i zimske Olimpijske igre zajedno, kao i prve autovane trans i nebinarne takmičare u istoriji Olimpijskih igara.\n• Britanski skakač Tom Dejli osvojio je zlato u muškoj kategoriji sinhronizovanih skokova u vodu sa 10 m i rekao da se osećao „neverovatno ponosno da kaže da je gej muškarac i takođe olimpijski šampion“, nakon što nije verovao da bi mogao „da postigne bilo šta zbog toga ko je“ bio kao dete.\n• Skejtborder Alana Smit rekli su da su „ponosni“ jer su ostvarili svoj cilj da budu „vizuelna reprezentacija ljudima kao što su oni“ nakon što su postali prva autovana nebinarna osoba koja je predstavljala tim SAD-a.\n• Međunarodni olimpijski komitet saopštio je da istražuje gej bacačicu kugle i osvajačicu srebrne medalje iz tima SAD-a, Rejven Sonders, nakon što je na podijumu podigla u vis ukrštene ruke – gest za koji je rekla da je bio izraz podrške crncima, LGBTQ+ zajednici, kao i svim ljudima koji se suočavaju sa problemima mentalnog zdravlja.\n• Stefani Dolson, koja se javno autovala 2019. godine, pomogla je timu SAD-a da osvoji zlato u ženskom 3x3 basketu, a najmanje četiri igrača novozelandskog ragbi sedam tima koji je osvoji zlato su autovani pripadnici LGBTQ+ zajednice.\nMegan Rapino i Su Brd\n• Verenice, fudbalska i košarkaška zvezda Megan Rapino i Su Brd, predstavljale su tim SAD-a na Igrama u Tokiju nakon što su se upoznale tokom Olimpijskih igara u Riju 2016. To je svakako manje komplikovana situacija nego u slučaju američkih igračica softbola Amande Čajdester i Anise Urtez, koje su neki od jedinih verenih ili venčanih parova koji su se takmičili jedno protiv drugog na Igrama.\n• Novozelandska dizačica tegova Lorel Habard takođe je ispisala stranice olimpijske istorije kao prva autovana trans žena koja se takmičila na Igrama. Ona se zahvalila Međunarodnoj federaciji dizača tegova jer su pokazali „da je dizanje tegova aktivnost otvorena za sve ljude na svetu“.\nAmanda Čajdester i Anisa Urtez\n182. Najmanje toliko autovanih LGBTQ+ sportista se takmičilo na Igrama u Tokiju 2020, prema pisanju sajta Outsports. U Riju ih je bilo 56. U Londonu, 23.\nVelika većina autovanih LGBTQ+ sportista su žene, u skladu sa širim trendovima među elitnim sportistima. Broj autovanih LGBTQ+ žena premašuje broj autovanih muškaraca na Igrama u razmeri devet na prema jedan, i predstavljaju daleko više različitih sportova. Postoji više od 40 autovanih LGBTQ+ sportistkinja samo u ženskom fudbalu, sportu bez autovanih muškaraca.\nInternacionalni karakter Igara baca svetlo na ograničenja sa kojima se LGBTQ+ ljudi širom sveta suočavaju. U mnogim od zemalja učesnica homoseksualnost i tranrodnost su kriminalizovane – u nekima se čak kažnjavaju smrtnom kaznom ili telesnim kažnjavanjem, dok samo nekolicina zemalja dozvoljava istopolne brakove ili dopušta ljudima da legalno promene pol.\nMimo zakona, mnogi se susreću sa diskriminacijom, nasiljem i predrasudama zbog onoga ko su, a za neke od sportista samo učestvovanje na Igrama može predstavljati rizik za sebe.\nPlivač iz Tonga, Amini Fonua na primer, otvoreno je gej i predstavlja zemlju u kojoj homoseksualnost može biti kažnjiva zatvorskom kaznom od deset godina. Drugi spotisti, uključujući Habard, Kvin, Smit i Dejli bili su izloženi pogrdnim i uvredljivim rečima od strane stručnjaka koji su komentarisali Igre širom sveta, a o njima se pričalo i pisalo u pogrešnom rodu na TV prenosima i u zvaničnim olimpijskim biografijama.\n2016. godine The Daily Beast je objavio članak koji je optužen da je autovao nekolicinu gej sportista na Igrama u Riju. Korisnici Tiktoka i Tvitera su navodno isto to uradili u Tokiju. Svetsko takmičenje u fudbalu 2022. treba da se održi u Kataru, zemlji koja kažnjava homoseksualnost zatvorskom kaznom do tri godine. Dok katarski zvaničnici insistiraju na tome da su svi dobrodošli, odluka da Katar bude domaćin kritikovana je od strane grupa koje se bave zaštitom (ljudskih) prava. 2010. godine bilo je poziva na ostavku tadašnjeg direktora FIFA-e Sepa Blatera nakon što se šalio da gej navijači i igrači treba samo da se „suzdrže“ od seksa tokom takmičenja.\nNakon što je osvojio svoju treću olimpijsku medalju u isto toliko Igara, kao i svoje prvo zlato, dvadesetsedmogodišnji Britanac Tom Dejli podsetio se svog autovanja 2013. godine. „Uvek sam se osećao kao neko ko je sam i drugačiji i ko se ne uklapa“, rekao je. „Ima više autovanih sportista na ovim Olimpijskim igrama nego u svim ostalim do sada… Nadam se da bilo koja mlada LGBT osoba tamo negde može da vidi da, bez obzira na to koliko usamljeno se trenutno osećaš, nisi sam. Možeš da postigneš bilo šta.“\nPrevod: J. Aleksić


Evo kako se završila velika drama oko Nacionalnog stadiona u Tokiju koji će biti domaćin Olimpijskih igara 2020.\nNakon višegodišnje pompe, i skoro međunarodnog incidenta, koja se vodila oko izgradnje Nacionalnog stadiona u Tokiju, autori novog projekta Toyo Ito i Kengo Kuma predstavili su svoja dva potencijalna rešenja. Nakon što je projekat Zahe Hadid odbačen pod obrazloženjem da je njegova realizacija iziskivala velike troškove, šest meseci kasnije prikazana su dva idejna rešenja od kojih će jedno biti buduće mesto odvijanja Olimpijskih igara 2020.\nPrema predstavljenim renderima, oba rešenja zaista su dizajnerski uzdržanija i izgledaju povoljnije, ali da li su visoki troškovi (2 milijarde dolara) zaista pravi razlog odbijanja projekta Zahe Hadid, verovatno se nikada tačno neće ni znati.\nPrvi predlog ili Dizajn A karakteriše više nivoa koji na fasadi nose vegetaciju čitavim obimom, gde se ističe veza sa prirodom koja je karakteristična za japansku arhitekturu, piše Designboom.\nKod Dizajna B takođe se javlja drvo kao građevinski materijal, s tim što ovo rešenje ističe drvo na fasadi u formi niza drvenih stubova između kojih je ideja da se organizuje što više transparentnih površina.\nOba predloga detaljno će proučiti odabrani stručni tim a prema projektu izabranog rešenja radovi bi trebalo da počnu u toku naredne godine.\nMože se primetiti da je nova rešenja imaju daleko više zelenih površina nego na rešenju Zahe Hadid. Ovako je izgledalo Zahino futustičko rešenje kojeg su se gnušali japanski arhitekti:\nPogledajte šta je Zaha Hadid izjavila tokom spora koji se odvijao oko njenog projekta stadiona u Tokiju.\n#Kengo Kuma #nacionalni stadion #Olimpijada 2020 #stadion #Toyo Ito #Zaha Hadid\nUpoznajte održive, elegantne i pametne montažne kuće


Počela konferencija OEBS-a o sedmoj sili u Jugoistočnoj Evropi - NDNV\nPočela konferencija OEBS-a o sedmoj sili u Jugoistočnoj Evropi\nPosted on Sep 20 2013 - 7:31pm by admin\nMinistar spoljnih poslova Albanije Ditmir Bušoti izjavio je juče otvarajući regionalni medijski skup u Tirani da je nova albanska vlada rešena da gradi otvorene i konstruktivne odnose sa svim susedima i zemljama u regionu i da očekuje od medija da to tome doprinesu.\nBušati je učesnike treće konferencije OEBS-a o medijima u Jugoistočnoj Evropi (SEEMC) pozvao da svojim preporukama i predlozima pomognu novoj albanskoj vladi da unapredi slobodu medija i slobodu izražavanja u skladu sa standardima OEBS-a.\nPredstavnica OEBS-a za slobodu medija Dunja Mijatović ocenila je na početku skupa da sloboda medija ne podrazumeva samo usvajanje odgovarajućih zakona već i njihovu primenu i transparentnost u procesu njihovog donošenja.\nMijatović je ocenila da su sloboda medija i izražavanja pogoršane širom regiona, uključujući i zemlje Zapadnog Balkana, navodeći da se novinarima i danas preti, hapse ih, batinaju i zatvaraju, dok ubistva novinara godinama ostaju nerasvetljena.\nPredstavnica OEBS-a naglasila je da su mediji opšte dobro kao voda i vazduh i da se problemi i izazovi s kojiam se suočavaju mediji u regionu moraju rešavati, a ne negirati.\nOna je izrazila nadu da će rasprave tokom dvodnevnog skupa u Tirani pomoći da se nađu odgovori na neke klučne izazove i dileme.\nUčesnici treće konferencije OEBS-a o medijima u Jugoistočnoj Evropi u više odvojenih sesija raspravljaju o statusu i finansiranju javnih servisa, regulatornim telima, digitalizaciji, važnosti medijskog zakonodavstva za obezbeđivanje nezavisnosti medija, pozitivnog okruženja i medijskog pluralizma, izazovima onlajn novinarstva, istraživačkom novinarstvu, transparentnosti vlasništva.


gospodo oficiri, podoficiri, vojnici i CL na službi u VCG,\nPozivamo vas da nam se pridružite na protestu ‘’Za istinu, pravdu i dostojanstvo’’.\nOdlučili smo da organizujemo proteste u vidu protestnog okupljanja i protestnog marša pod nazivom ''Za istinu, pravdu i dostojanstvo!'', u subotu 9. septembra 2017.g. s početkom u 10h na trgu Nezavisnosti u Podgorici.\nNaši zahtjevi su veliki i ozbiljni:\nISTINA o razlozima prestanka profesionalne vojne službe za vojnike i pored odličnih ocjena i preporuka dobijenih od njihovih pretpostavljenih,\nPRAVDA u skladu sa ISTINOM,\nDOSTOJANSTVO za sve nas koji smo u profesionalnoj službi u Vojsci jer nećemo dozvoliti da se bilo ko igra sa sistemom komandovanja i sistemom vrednovanja našeg rada, sa našim profesionalnim i ličnim sudbinama.\nRazlozi za naše nezadovoljstvo su, kao što već znate, nezakonito protjerivanje velikog broja vojnika po ugovoru iz Vojske Crne Gore i odbijanje Ministarstva odbrane da vodi socijalni dijalog o ovom problemu, takođe i ozbiljna prijetnja da se ovakav trend nastavi ukoliko se sada, u korijenu, ne zaustavi.\nPosledice su prestanak službe u VCG vojnicima (građanima u uniformi) koji to ničim nisu zaslužili, i tako neočekivano ostali bez sredstava za ličnu egzistenciju.\nPosledice su u potpunoj i nezapamćenoj degradaciji sistema komandovanja, osposobljavanja i ocjenjivanja u Vojsci, u značajnom narušavanju morala, u nametanju straha, zavisnosti i drugih nemoralnih kriterijuma naspram rezultata rada, discipline i odgovornosti na kojima počivaju sve savremene vojske.\nPosledice su u nametanju evidentne i otvorene diskriminacije i podjela u Vojsci što zaslužuje opšte građansko nezadovoljstvo.\nPosledice se ogledaju u sramoćenju komandnog odnosno oficirskog kadra po čitavoj vertikali komandovanja jer nisu u stanju da objasne razloge ministrovih odluka svojim potčinjenima niti sebi samima.\nPosledice su i u stvorenom nepovjerenju i nesigurnosti pripadnika Vojske u svoju profesionalnu i ličnu budućnost. Posledica je i potpuno uništen socijalni dijalog čime se ignorišu SOVCG i zaposleni kao socijalni partner. Idr.\nPridružite nam se 9. septembra, na trgu Nezavisnosti, da na zakonit i demokratski način tražimo istinu i pravdu i da sačuvamo dostojanstvo.


Zlatna tajna Titovog sefa i mutne radnje srpskih moćnika | Borba Info\nHome/Iza ogledala/Zlatna tajna Titovog sefa i mutne radnje srpskih moćnika\nZlatna tajna Titovog sefa i mutne radnje srpskih moćnika\n17/02/2021\tIza ogledala Leave a comment\nKomisija je 2013. godine popisala, između ostalog, oko 30 kilograma zlata, kao i poluge od srebra i platinaste pločice. Pronađeno je i više od 2.600 zlatnika i 150 komada nakita, neki sa likom kralja i kraljice.\nU vrećama je nađeno i ordenje, medalje, plakete, srebrno posuđe, upotrebni predmeti od zlata, uključujući krunu kraljice Marije, numizmatička zbirka, novac\nPosebnu pažnju javnosti izaziva takozvani depo 555 u Narodnoj banci Srbije, poznatiji kao „Titov sef” sa raznim dragocenostima.\nSve stvari iz depoa 555 popisala je državna komisija, na osnovu odluke nekadašnjeg Predsedništva SFRJ od marta 1982. Popis i spisak sa stvarima predat je do kraja juna iste godine na čuvanje trezoru NBJ, sa oznakom „državna tajna”, a obuhvata stvari koje su se nalazile u objektima Memorijalnog centra „Josip Broz Tito”.\nPrema zaključku Predsedništva SFRJ, svi predmeti i novac predati su NBJ zapisnički, sa obavezom da izvrši stručnu procenu vrednosti predmeta, koji imaju istorijsku i arheološku vrednost i ustupi odgovarajućim muzejskim ustanovama u Jugoslaviji, a ostale predmete da deponuje u zlatne rezerve zemlje ili proda na aukciji. Zbog toga se špekuliše, da je moguće da je znatan broj dragocenosti Josipa Broza Tita i porodice Karađorđević u međuvremenu nestao, bilo da je „aukcijski prodat”, bilo da je prenet u državne zlatne rezerve.\nTitovo ordenje, prema odluci Predsedništva SFRJ, nije pohranjeno u trezor NBJ. Imajući u vidu da neka od njih imaju veliku materijalnu vrednost, predloženo je da porodica Broz dobije kopije, a da zavisno od prirode odlikovanja, država ponudi materijalnu nadoknadu naslednicima, dok bi se originalni orden zadržao u javnom vlasništvu. Međutim, neka vredna Titova odlikovanja našla su se na nekim poznatim svetskim aukcijama.\nU februaru 2013. tadašnji predsednik Srbije Tomislav Nikolić, formirao je tročlanu državnu komisiju koja je, neovlašćeno, bez sudskog rešenja, otvorila i pregledala sef u NBS. Samom popisu stvari nije prisustvovao niko od predstavnika suda, pošto je komisija obavestila da njihovo prisustvo nije potrebno. To je urađeno mimo zakona, pošto je jedino sud pred kojim se vodila ostavinska rasprava mogao da popisuje stvari iz sefa.\nOtvaranju sefa bez zainteresovanih strana, nije prisustvovao niko od članova porodice Broz, niti njihovi advokati. Ubeđeni su da su najvrednije stvari iz ovoga sefa nestale, još početkom devedesetih godina prošlog veka.\nDa je Titov sef poharan, jer nedostaju razni vredni predmeti tvrdi Titov unuk Josip Joška Broz predsednik KPS-a. Navodi da ne zna zašto Nikolić nije hteo da neko od porodice prisustvuje otvaranju sefa, te da oni i dalje ne znaju šta je sve komisija tada popisala.\nBroz kaže da „sudstvo neće da se zamera vlasti i da je zato njegov postupak najduži u istoriji”. Zastupnik Brozovih u ranijoj izjavi za medije izrazio je sumnju da porodica verovatno neće dobiti ništa, jer se od početka grešilo. Nisu prisustvovali otvaranju sefa, tako da je sve što je popisala komisija za porodicu irelevantno, a dobijeno je i neko veštačenje bez suda.\nKomisija je 2013. „decidirano” navela da pokretnosti iz ovog sefa ne spadaju u Titovu zaostavštinu i podržala nalaz veštaka da je to bilo vlasništvo Karađorđevića, ali ni do danas se ne zna kompletan spisak predmeta u sefu. Prema dostupnim podacima, u sef je pohranjeno 11 platnenih vreća sa raznim dragocenostima.\nKomisija je tada popisala, između ostalog, oko 30 kilograma zlata, kao i poluge od srebra i platinaste pločice. Pronađeno je i više od 2.600 zlatnika i 150 komada nakita, neki sa likom kralja i kraljice. U vrećama je nađeno i ordenje, medalje, plakete, srebrno posuđe, upotrebni predmeti od zlata, uključujući krunu kraljice Marije, numizmatička zbirka, novac…\nOvde je reč, uglavnom, o zlatu za koje se ne zna kako se našlo u Titovoj rezidenciji i čemu je trebalo da služi, kao i jednom broju dragocenosti i odlikovanja iz zaostavštine porodice Karađorđević. Špekuliše se da je moguće da je ovo zlato bilo uzeto iz državnih zlatnih rezervi, kako bi bilo na raspolaganju Titu i rukovodstvu zemlje u slučaju neke nužde ili nepredviđenih okolnosti, kao što su agresija na zemlju ili neke slične okolnosti.\nPrvom osnovnom sudu u Beogradu, gde su Brozovi vodili ostavinsku raspravu o Titovoj imovini, stigao je 2013, posle nalaza komisije i veštačenja, podnesak naslednika Karađorđevića, koji su prvi put na ovaj način tražili da vide šta se nalazi u depou 555, i da se uključe u ostavinski postupak, ali sud to nije dozvolio. U svom obraćanju javnosti krajem 2018, prestolonaslednik Aleksandar rekao je da „članovi dinastije imaju dokaze da ovo blago pripada njihovoj porodici”.\nOstavinska rasprava Brozovih počela je još 14. decembra 1983. Novi momenat desio se 2002, odlukom Saveznog ustavnog suda. Otvoren je nov proces, u kome treba utvrditi šta su Titove lične stvari.\nOd kada je ovaj sud utvrdio da taj zakon nije saglasan sa Ustavom, na delu je čista otimačina, jer su „vladari” Srbije poništili Titovo političko i antifašističko nasleđe, ali otimaju naslednicima njegovu pokretnu zaostavštinu, pri čemu ne biraju sredstva vršeći i nezapamćen pritisak na pravosuđe – istakla je ranije Svetlana Broz, Titova unuka.\nOna je podsetila da se ostavinska rasprava o Titovoj imovini dugo vodi, zato što je nekadašnje „Predsedništvo SFRJ uticalo na donošenje zakona o upravljanju Titovim stvarima, jer je želelo da sačuva – lik i delo Josipa Broza Tita, pa su naslednici bili onemogućeni u ostvarivanju svojih prava zbog ideoloških razloga”.\nPredmet o ostavinskoj raspravi o Titovoj imovini iz Prvog osnovnog suda prešao je u nadležnost Višeg suda u Beogradu, a izgleda trajaće još dugo, jer se tačno ne zna ni šta je Titova imovina koju naslednici treba da dele.\nSadržaj sefa 555 Karađorđevići su tražili i u postupku restitucije, a budući da su posebne zahteve podneli naslednici kralja Petra Drugog, prinčeva Tomislava i Andreja, i kneza Pavla i kneginje Olge, Agencija za restituciju moraće da raščisti šta je čije i da li se može vratiti u naturi ili će ući u ukupan iznos obeštećenja. Prvi osnovni sud u Beogradu odbio je 2016. da bilo šta od stvari iz sefa vrati Titovim naslednicima, ali i Karađorđevićima.\nŠta se nalazi na spisku, komisija navodno ne može da objavi sve dok vlada Srbije ne skine oznaku tajnosti sa tog predmeta?! U sefu se nalaze, uglavnom, sve stvari sa spiska, koji je sačinilo Predsedništvo SFRJ, rečeno je nezvanično u Nikolićevom kabinetu 2017, a preneli neki mediji.\nOvo zvuči neverovatno, ako je u međuvremenu od 1982. do 2013. nestalo dosta vrednih stvari, kako tvrde Brozovi. To stvara sumnju da su nestale, pre svega, Titove stvari i dragocenosti bez njegovih ličnih oznaka, a ostavljene pokretnosti Karađorđevića sa njihovim žigovima i drugim oznakama, jer je Nikolićeva komisija tvrdila da se u sefu nalazi, uglavnom, blago kraljevske dinastije.\nTek kada se ovaj zamršeni sudski postupak završi, ponovo popišu sve stvari u depou 555 i sačinjeni novi spisak uporedi sa ranijim spiskom Predsedništva SFRJ, a zatim to obelodani, javnost i naslednici će biti u mogućnosti da saznaju šta se nalazi u tajanstvenom sefu i šta nedostaje.\nDejan Jovović (politika.rs)\nEkonomista, naučni savetnik\nPrevious VUČIĆ: Dali smo pare za vakcine Briselu a kada su nas prevarili okrenuli smo se Rusiji i Kini\nNext Korona promenila svetski poredak\nAtlantski Vuk ima lice koje bi samo majka mogla voleti ali je iznenađujuće umiljato. I …


Foto: Arhiva | "Džombić urgirao da se odobri kredit prezaduženoj firmi"\nDragan Sladojević 19.01.2022 08:00\nBANJALUKA - Aleksandar Džombić, bivši predsjednik Vlade Srpske, optužen je da je, između ostalog, pozvao Milenka Pavlovića, tadašnjeg direktora Investiciono-razvojne banke Republike Srpske (IRB RS), kako bi ga ubijedio da treba da prihvati zahtjev za kredit zvorničkog preduzeća "Energolinija", koje je bilo prezaduženo.\nNavodi se to u optužnici Republičkog javnog tužilaštva protiv Džombića, koju je potvrdio Okružni sud u Banjaluci, a koja je u posjedu "Nezavisnih novina". Prethodno je, dodaje se, 10. novembra 2011. godine Kreditni odbor IRB RS odbio zahtjev "Energolinije" za dodjelu kredita, jer je bila prezadužena i imala je problema u izvršavanju obaveza, a koje su 30. septembra 2011. godine iznosile 35.559.623 KM. Sve je, dodaje se, jasno ukazivalo da postoji visok rizik da "Energolinija" neće biti u stanju da uredno vraća kredit.\n"Optuženi je kao predsjednik Vlade Republike Srpske pozvao direktora IRB-a radi ubjeđivanja da zahtjev za kredit 'Energolinije' treba da prihvati, na šta ovaj nije želio da pristane, već je podnio ostavku na mjesto direktora IRB-a", ističe se u optužnici. Nakon toga je, dodaje se, "Energolinija" Zvornik 18. januara 2012. godine ponovo podnijela zahtjev za kredit IRB RS u iznosu od 19.476.650 KM.\n"Potom je Džombić, u svojstvu premijera, 26. januara 2012. godine potpisao zaključak Vlade Srpske kojim se zadužuje IRB da ponovo obradi zahtjev za kredit 'Energolinije' i da se on uputi u proces odlučivanja, što je bio pritisak da se zahtjev za kredit 'Energolinije' ponovo razmatra i usvoji", navodi se u optužnici. Potom je, dodaje se, Odjeljenje za plasmane pravnim licima IRB RS dalo mišljenje po kome se "Energoliniji" može odobriti kredit do dva miliona maraka.\n"Nakon toga je 13. februara 2012. godine Kreditni odbor IRB RS usvojio prijedlog po kome se Kreditnom odboru Skupštine akcionara IRB-a predlaže da 'Energoliniji', rukovodeći se finansijskim izvještajima i kreditnim potencijalom klijenta, uslovljavajući to i donošenjem odluke Garantnog fonda o davanju garancije od 1.500.000 KM, odobri kredit do 6.240.000 KM", navodi se u optužnici. Zatim je, navodi se u optužnici, Džombić kao predsjednik Vlade i predsjednik Kreditnog odbora Skupštine akcionara IRB RS ponovo napravio sporne poteze.\n"Džombić je 16. februara 2012. godine potpisao odluku koju je donio Kreditni odbor Skupštine akcionara IRB RS, pošto je prethodno uticao na članove ovog odbora da se takva odluka i donese, kojom se 'Energoliniji' odobrava kredit u iznosu od 19.400.000 KM", navodi se u optužnici, u kojoj se dodaje da je bio svjestan da je korisnik kredita kreditno nesposoban i da neće moći vraćati novac. Jemci su, ističe se, bili firme "Alumina" i "Alusil", a ugovor je potpisan 10. maja 2012. godine, nakon čega je 19.400.000 KM isplaćeno "Energoliniji" 31. maja.\n"Sredstva su samo djelimično bila upotrijebljena za investiciju za koju su tražena i to 10.654.878 KM, a dio sredstava je iznesen iz BiH", navodi se u optužnici.\nPotom je, dodaje se, "Energolinija" kao korisnik kredita iz vlastitih izvora izmirivala obaveze po ovom kreditu dospjele samo do novembra 2012. godine.\n"Nakon toga je obavezu vraćanja preuzela 'Alumina', koja je tu obavezu izvršavala samo do 31. decembra 2014. godine", ističe se u optužnici. Pri tome je, naglašeno je, nanesena šteta u iznosu nevraćenog kredita IRB-u RS od 19.400.000 KM, na čiji teret je pala obaveza vraćanja kredita, pošto vraćanje glavnice kredita nije bilo ni počelo. Džombić, kojeg terete za zloupotrebu službenog položaja ili ovlaštenja, rekao je da optužnicu još nije ni dobio.\n"Nisam dobio optužnicu kući. Kada je pročitam, mogao bih se izjasniti", rekao je Džombić za "Nezavisne novine".


Traži se provjera ustavnosti odbacivanja zabrane negiranja genocida u RS – Jedinstvena Bosna i Hercegovina\nObjavljeno\t 14. Oktobra 2021. od strane\thaler / Nema komentara na Traži se provjera ustavnosti odbacivanja zabrane negiranja genocida u RS\nU Službenom glasniku RS je objavljen ukaz o proglašavanju dva zakona u RS. Prvi se odnosi na neprimjenjivanje Inzkovog zakona u RS, a drugi se odnosi na zabranu “omalovažavanja i izrugivanja” RS-a.PROČITAJTE I OVO:Most: Može li se povući Inzkov zakon o genocidu?\nU članu 2 piše da “nadležni organi RS neće sarađivati sa nadležnim organima BiH u pogledu primjene odluke visokog predstavnika”, dok se u članu 3 precizira da će zakon RS stupiti na snagu dan nakon objavljivanja u Službenom glasniku RS.\nZastupnici u NSRS-u usvojili su i Zakon o dopuni Krivičnog zakonika Republike Srpske, odnosno izmjene ovog zakona, kojim će biti kažnjivo nazivanje Republike Srpske genocidnom tvorevinom.PROČITAJTE I OVO:Skupština RS-a proglasila zabranu negiranja genocida ‘neprimjenjivom’\nKazna zatvora od šest mjeseci do pet godina predviđena je “ako je djelo izvršeno na način da se Republika Srpska označi kao agresorska ili genocidna tvorevina ili njeni narodi agresorskim ili genocidnim”.PROČITAJTE I OVO:Dodik i ostali prijavljeni za negiranje genocida odbijaju saslušanje\nKlub Bošnjaka u Vijeću naroda pokrenuo je 5. augusta mehanizam zaštite vitalnog nacionalnog interesa, odnosno uložio veto na te zakone.PROČITAJTE I OVO:Nema saglasnosti o vetu Bošnjaka, akti proslijeđeni Ustavnom sudu RS\n“Ovo je do sada nadirektniji udar na Dejtonski mirovni sporazum”, izjavio je Bakir Izetbegović, lider SDA, nakon odluke predsjednice RS kojom odbacuje zabranu negiranja genocida od 23. jula 2021.\n“Ne možete na njega (Dejtonski sporazum) udariti, a da ne udarite na mir. Očekujemo da se OHR upusti u borbu sa secesionističim politikama u RS”, rekao je Izetbegović.\n“Krivični zakon BiH i nikakvi entitetski ukazi ne mogu ga osporiti i sve drugo je neprimjenjivo. Ovaj ukaz ne znam da će uopšte biti validan i mislim da će Tužilaštvo BiH nastaviti raditi svoj posao”, kazao je Duraković.PROČITAJTE I OVO:Duraković: Političkim nasiljem u Srebrenici se nameće podobni Bošnjak\n“Jedini mogući pravni put da se eventualno ospori zakon visokog predstavnika bio je Ustavni sud BiH, jer je RS imala pravo preko tzv. legitimnih podnosilaca zahjeva da pokrene postupak i traži od tog suda donošenje odluke kojom bi se ovaj zakon proglasio neustavnim”, istaknuo je.Ovdje se radi o sukobu dva zakona koji nisu jednake hijerarhijske snage, tako da se uvijek primjenjuje princip da jači zakon derogira slabiji. U ovom slučaju ‘lex Incko’ derogira zakon RS u svakoj konkretnoj situaciji.Nedim Ademović, stručnjak za ustavno pravo\nKako je kazao, ‘’Inzkov zakon apsolutno zadovoljava sve ustavne standarde i poželjan je za uspostavljanje pravnog mira u BiH”.\nKada je riječ o drugom zakonu koji se odnosi na zabranu “omalovažavanja i izrugivanja” RS-a, koji je ukazom predsjednice RS, takođe stupio na snagu, Ademović je ocijenio da takva ideja nije loša.\n“Sjedinjene Američke Države podržavaju ključnu ulogu koju visoki predstavnik ima u praćenju i pružanju podrške provedbi civilnog aspekta Dejtonskog mirovnog sporazuma. Sjedinjene Države snažno podržavaju teritorijalni integritet i suverenitet BiH kao jedne države sa dva entiteta i Brčko distriktom”, navodi Ambasada SAD-a u Sarajevu.\n“Sigurnost i prosperitet svih u BiH ovisi o tome da njihovi lideri rade kroz odgovarajuće institucije i da rade zajedno na promicanju izgradnje povjerenja, međusobnog poštovanja, pomirenja i funkcionalnosti”, dodaje se u odgovoru.\nNi jedan od citiranih sagovornika nije želio da mu bude objavljen puni identitet. EMBED PODIJELI\nDvadeset osmog jula stupile su na snagu dopune Krivičnog zakona BiH kojim se zabranjuje negiranje genocida i drugih ratnih zločina. Dopune su zvanično objavljene u Službenom listu BiH 27. jula.PROČITAJTE I OVO:Inzkov Zakon o zabrani negiranja genocida stupa na snagu 28. jula


Haos u Beogradu: Incidenti na protestu taksista, radikalne metode najavljene i za sutra - BIGportal.ba\n14 Oktobra, 2019 14 Oktobra, 2019 052\nU Beogradu je danas održan 11. protest taksista zbog poslovanja udruženja ”CarGo”, ovoga puta, kao što su i najavili, bio je “radikalizovan”, a pored velikih gužvi zabeleženi su i prvi incidenti i hapšenja.\nKako prenosi Blic, prvi protest po “radikalizovanim metodama”, završen je u 16.46 kada su taksisti počeli da se razilaze i oslabađaju glavne gradske saobraćajnice.\nTaksisti su se okupili ispred zgrade Vlade Srbije u Nemanjinoj ulici gdje su potvrdili da će protesti i blokade po današnjem sistemu biti nastavljene i narednih dana.\nGradski prevoz u prestonici je od 14 časova bio u skoro potpunom kolapsu, posebno kada je riječ o širem centru grada.\nTrolejbuski saobraćaj je potpuno obustavljen, tramvaji su vozili izmjenjenim trasama, a autobusi na mnogim lokacijama su stajali.\nSerija manjih ili većih incidenata zabilježena je na gradskim ulicama, prije svega zbog blokade javnog gradskog prevoza.\nU blizini zgrade Vlade Srbije u Nemanjinoj ulici policija je uhapsila dvojicu muškaraca, od kojih je barem jedan taksista.\nNeprijatnost su doživjeli i reporteri Blica koji su se nalazili na Savskom trgu, kada je reporter snimao žestoku raspravu između građana i taksista.\nTo se nije dopalo jednom od taksista, koji je prvo počeo da ga verbalno vrijeđa, a zatim i da se zaleće ka novinaru, prenosi Blic.\nPrema najavi taksista, situacija na ulicama Beograda sutra će biti slična današnjoj, pošto će protesti biti nastavljeni po “radikalizovanim metodama”, u vrijeme kada počinje poslijepodnevni špic, od 14 do 17.\nKolona automobila sa novobeogradske strane će se prvo sliti na Gazelu, dok će druga potpuno blokirati Slaviju, ali i sve saobraćajnice u krugu od barem jednog kilometra.\nTo znači da će pored uobičajenih lokacija koje će biti zatvorene, poput Trga Nikole Pašića, Ulice kneza Miloša, Takovske, poteza od Slavije do Savskog trga, dela Bulevara kralja Aleksandra, saobraćaj biti potpuno paralisan u Bulevaru oslobođenja, Makenzijevoj, Beogradskoj, Kralja Milana i ostalim saobraćajnicama koje vode od Slavije u različite delove grada, navodi Blic.


Gasni šok iz Moskve / Srbija / zone / home page - Osservatorio Balcani e Caucaso Transeuropa\nGasni šok iz Moskve\nSrbija između svetskih sila 13.05.2016.\nČinjenica da je u snabdevanju gasom Rusija Srbiju stavila u istu ravan sa drugim zemljama regiona pokazuje da Putin tokom posete koja je u Beogradu opisana kao istorijska nije dobio ono što je želeo. Srbija, uprošćeno rečeno, nije ponudila onaj stepen političkog i ekonomskog savezništva koji bi trenutno odgovarao Moskvi\n07.11.2014. - Dragan Janjić Beograd\nSamo nekoliko nedelja po završetku posete ruskog predsednika Vladimira Putina Srbiji iz Moskve je stigao hladan tuš u vidu smanjenja isporuka gasa Srbiji za gotovo 30 odsto. Nekako u isto vreme mediji su preneli sumorne prognoze britanskih meteorologa da će predstojeća zima u Evropi biti jedna od najhladnijih u proteklim decenijama. Sasvim dovoljno da kod stanovništva izazove zabrinutost, pogotovo ako se ima u vidu da Srbija kupuje samo ruski gas.\nIspostavilo se, dakle, da ni pomeranje prilagođavanje proslave godišnjice oslobođenja Beograda datumu Putinove posete Srbiji (sa 20. na 16 oktobar), ni vojna parada u čast ruskog predsednika, ni insistiranje na istorijskoj povezanosti i neraskidivom bratstvu dva naroda nisu doneli rezultate koje su priželjkivale vlasti u Beogradu. Bratstvo i krupne reči o istorijskom prijateljstvu su jedna, a ugovorni odnosi i ekonomski interesi sasvim druga stvar.\nIsporuke su smanjene zbog srpskog duga za gas od 200 miliona evra. Premijer Aleksandar Vučić je, u nastojanju da popravi stvari koliko je to moguće, 5. novembra telefonom razgovarao sa Putinom. Kako je saopšteno iz srpske vlade, uspeo je da dogovori povoljnije uslove za otplatu duga. Detalji nisu navedeni, ali se na osnovu ranijih informacije iz srpske vlade može pretpostaviti da se rešenje svodi na podelu duga u dve ili više tranši.\nProblem srpskih dugova izvesno je bio na dnevnom redu tokom nedavne posete Putina Beogradu, ali odluka Moskve o smanjenju isporuka zbog duga pokazuje da tada nije bilo suštinskog dogovora. Kad je postalo jasno da se isporuke stvarno smanjuju, Vučić se našao u situaciji da moli ruskog predsednika za ustupke. Telefonski poziv je, dakle, izbuđen korak, neka vrsta urgentne mere pred predstojeću zimu, i ne podrazumeva dugoročnom rešenju.\nRusija je isporuke gasa smanjila svim zemljama regiona koje su joj dužne za ranije isporuke. Javnost u Srbiji, a verovatno i dobar deo vladajućeg bloka, su očekivali da će bratska Rusija ipak imati više razumevanja za poziciju svog najvažnijeg prijatelja i saveznika u regionu i da će isporuke gasa biti nesmetano nastavljene u istom količinama kao i ranije. Razumevanje ruske strane se svelo na delimični reprogram duga, i to tek pošto je srpski premijer zamolio za ustupke.\nSrpske vlasti su, sudeći prema navodima srpskih medija, očekivale da će poseta Putina dovesti do makar delimične korekcije ugovora (tzv. energetski aranžman) potpisanik u decembru 2008. godine kojim se ruskoj strani praktično daje gasni i naftni monopol i pravo eksploatacije srpskih rezervi gasa i nafte po izuzetno niskoj rudnoj renti. Prema navodima pojedinih medija srpske vlasti su pokušale da nisku rudnu rentu iskoriste kao argument za smanjenje duga za gas. Putin, međutim, nije prihvatio povezivanje “energetskog aranžmana” i cena gasa koji Srbija dobija od Rusije.\nPremijer Vučić je svakako razočaran, ali nije našao načina da privoli ruske partnere da promene stav. Ugovori o energetskom angažmanu sklopljeni su još u vreme kada je predsednik Srbije bio lider Demokratske stranke (DS) Boris Tadić, a njegov politički partner Vojislav Koštunica, lider Demokratske stranke Srbije (DSS). Pri sklapanju tih ugovora se, očigledno, nije vodilo računa o svim aspektima i mogućim posledicama.\nKoštunica je slovio kao politički lider blizak Moskvi, a Tadić i on su se, praktično, utrkivali ko će imati važniju ulogu u sklapanju energetskog aranžmana sa Rusijom. Jedan od političkih faktora u tom poslu je bio stav da Rusija treba da štiti srpske pozicije u odnosu na Kosovo. Tadić, koji je slovio kao proevropski političar, prihvatio je takav pristup kako bi umirio desnicu i ultradesnicu i sprečio osipanje podrške njegovoj DS.\nU takvim okolnostima se nije previše mislilo na stručni deo ugovora koji se sklapaju sa Rusijom, pa ni na sve posledice koje ugovori mogu da proizvedu u budućnosti. Rusija je, pak, u svakom trenutku znala šta radi i šta može a šta ne može da se nađe u ugovorima, pažljivo je vodila računa o detaljima, uključujući visinu rudne rente, i nije predviđala nikakve izuzetke.\nČinjenica da je u snabdevanju gasom Rusija Srbiju stavila u istu ravan sa drugim zemljama regiona pokazuje da Putin tokom posete koja je u Beogradu opisana kao istorijska nije dobio ono što je želeo. Srbija, uprošćeno rečeno, nije ponudila onaj stepen političkog i ekonomskog savezništva koji bi trenutno odgovarao Moskvi, suočenoj sa rastućom krizom na istoku Ukrajine i sve zategnutijim odnosima sa Briselom i Vašingtonom.\nSrpska strana je još pre dolaska Putina najavila da želi da pokrene postupak koji bi rezultirao povećanjem rudne rente, ali izgleda da vlada i premijer Vučić za tako nešto nemaju snage. Revizija ugovora nije po volji ruskim partnerima i u ovom trenutku je teško zamisliti da bi oni na to pristali dobrovoljno. Jednostran potez Beograda bi u takvim okolnostima mogao da rezultira pogoršavanjem odnosa, a samim tim i urušavanjem energetske stabilnosti Srbije.\nVučić jeste nasledio problem od Tadića ali se, u suštini, nalazi u sličnoj poziciji u kakvoj je bio Tadić pri sklapanju energetskog aranžmana sa Rusijom. Ako povuče neki odlučan potez koji bi iznervirao Moskvu, rizikuje da se suoči sa nezadovoljstvom nacionalista i ultranacionalista koji gaje sentimente prema Rusiji, ali i da produkuje probleme u snabdevanju gasom i naftom. Nevolja je u tome što upravo među nacionalistima i ultranacionalistima vladajuća stranka ima najsnažniju podršku.\nNa međunarodnom planu Rusija, naravno, nastoji da izvuče korist iz činjenice da uživa simpatije u Srbiji i da na raspolaganju ima srpski gasni i naftni monopol. Rusija od ranije želi da učvrsti status centra za vanredne situacije (intervencije u poplavama, zemljotresima i slično) koji sa Srbijom ima u gradu Nišu (centralna Srbija).\nRuska strana želi diplomatski status za svoje osoblje, ali je logično pretpostaviti da Brisel i Vašington, kao i NATO, na tako nešto ne gledaju sa odobravanjem. U trenutku kada se na istoku Ukrajine vodi rat koji Zapad povezuje sa ruskom vojnom podrškom ukrajinskim separatistima, davanje potpunog imuniteta ruskom osoblju u centru za vanredne situacije u srcu Balkana sa stanovišta Brisela i Vašingtona nije dobrodošlo.\nTeško je zamisliti da centar u Nišu i status ruskog osoblja nisu bili jedna od tema tokom Putinove posete Srbiji. U srpskim medijima, međutim, još nije objavljeno da li su svi problemi rešeni, kakav će biti status ruskog osoblja i kakve su perspektive same baze u Nišu. Hteo ne hteo, Vučić polako klizi ka situaciji u kojoj se mora izjasniti na čijoj je strani. Suočen sa unutrašnjim problemima, on želi sadašnji status da zadrži što je moguće duže i da u javnosti ne „podgreva“ ionako vruće teme.


Policija u Sarajevu: Kazne za nepoštivanje mjera zabrane kretanja su do 1.500 KM - informativa.ba\nVijesti Lokalne vijesti Policija u Sarajevu: Kazne za nepoštivanje mjera zabrane kretanja su do 1.500 KM\nPolicija u Sarajevu: Kazne za nepoštivanje mjera zabrane kretanja su do 1.500 KM\nUprava policije Ministarstva unutrašnjih poslova KS će provoditi mjeru o zabrani kretanja osoba mlađih od 18 i starijih od 65 godina na području Kantona Sarajevo i za nepoštivanje tih mjera će moći izdavati prekršajne naloge na način da se kazne novčanom kaznom od 500 do 1.500 KM.\n"S obzirom na to da je Federalni štab civilne zaštite donio Naredbu o zabrani kretanja osobama mlađim od 18 i starijim od 65 godina, ovom prilikom, uvažavajući činjenicu da su za provođenje iste zadužena kantonalna ministarstva unutarnjih poslova, apelujemo na građane Kantona Sarajevo da se strogo pridržavaju navedene naredbe", saopćeno je iz Uprave policije MUP-a KS.\nNaglasili su da će policijski službenici Uprave policije MUP-a KS vršiti obilazak terena (ulica, parkova, igrališta i drugih površina) s ciljem kontrole poštivanja naloženih mjera.\n"U slučaju da se uoče pojedinci koji se ne pridržavaju naloženih mjera, isti mogu biti sankcionisani od strane policijskih službenika izdavanjem prekršajnog naloga na način da se kazne novčanom kaznom od 500,00 do 1500,00 KM, zbog ne postupanja po naredbama ili rješenjima nadležnih organa kojim se ograničava ili zabranjuje pristup, kretanje ili zadržavanje na određenom mjestu", stoji u saopćenju MUP-a KS.\nU slučaju da je riječ o djeci, odnosno, maloljetnicima, za prekršaj mogu odgovarati roditelji, odnosno, staratelji, te se istima mogu izreći novčane kazne od 400,00 do 1200.00 KM.\n"Pored roditelja, odnosno, staratelja, ako se radi o maloljetnicima uzrasta od 14 do 16, odnosno, od 16 do 18 godina, obzirom da su isti prekršajno odgovorni, takođe i protiv istih mogu biti preduzete mjere u skladu sa Zakonom o prekršajima, te se pokrenuti prekršajni postupci podnošenjem zahtjeva za pokretanje prekršajnog postupka nadležnom sudu", navodi se u saopćenju.\nIstiču da zbog svega navedenog skreću pažnju roditeljima, odnosno, starateljima da utiču na djecu, odnosno, maloljetnike i spriječe kršenje Naredbe o zabrani kretanja navedenih kategorija, kao što apelujemo i na starije od 65 godina da se suzdrže od bilo koje vrste kretanja van svog stambenog prostora.\n"Pokažimo maksimalnu odgovornost u odnosu na stanje u kojem se nalazimo i poštujmo naredbe i upute nadležnih organa i institucija, kao i policijskih službenika Uprave policije MUP-a Kantona Sarajevo", navodi se u saopćenju Uprave policije MUP-a KS.


Ko je u Beogradu glavni takmac naprednjacima uoči izbora? – DnevniZurnal\nKo je u Beogradu glavni takmac naprednjacima uoči izbora?\nPosted by Napisao admin May 6, 2021 14 Views\nIstraživanja javnog mnjenja koja je nedavno objavio Ne davimo Beograd govore da je ta inicijativa u Beogradu izjednačena na drugom mestu, iza Srpske napredne stranke, sa Strankom slobode i pravde Dragana Đilasa, a da se nalazi ispred Socijalističke partije Srbije i SPAS-a Aleksandra Šapića, koji bi takođe prešli cenzus ukoliko bi izbori bili održani danas.\nKako se dalje navodi u saopštenju NDB, nakon 3,44 odsto, koje je pokret osvojio na gradskim izborima 2018. godine, istraživanja u koja su imali uvid pokazuju da je u ovom trenutku podrška u Beogradu više od šest procenata birača, da u centralnim gradskim opštinama imaju 11 odsto, dok su na nacionalnom nivou samostalno blizu cenzusa.\nNa pitanje o tome ko je u ovom trenutku najveći politički konkurent naprednjacima u glavnom gradu, odnosno da li se NDB, uoči predstojećih izbora, ispostavlja kao jedna od najrelevantnijih političkih snaga (uprkos značajno manjoj podršci u odnosu na SNS) tik uz takozvane tradicionalne, i po unutrašnjoj strukturi i po iskustvu delovanja – opcije, sagovornici Danasa iz oblasti istraživanja javnog mnjenja i analize, slažu se da to jeste slučaj.\nRazume se, slažu se i u konstataciji da, generalno, opozicija vrlo loše stoji u odnosu na vladajuću stranku, kao i da je važno pitanje o tome da li i na koji način će se organizovati godinu dana pre izbora.\nDa li će nastupiti u više kolona uz međusobni dogovor o nenapadanju i saradnju u situacijama u kojima je to moguće i poželjno sa stanovišta jačanja opozicione osnove.\n– NDB ima izuzetno intenzivnu komunikaciju i saradnju sa građanima na lokalnom nivou. Oni su kroz lokalne akcije i angažovanje oko ekoloških i komunalnih problema u Beogradu izgradili poziciju ne samo u odnosu na vlast već i u odnosu na druge opozicione organizacije. U tom smislu ne čudi povećanje podrške; štaviše velike su šanse da će ona rasti kako aktivnosti ove inicijative postanu vidljivije i van centralnih beogradskih opština. Prednost ove inicijative je što je potekla odozdo i kandiduje nove ljude koji pokazuju energiju i volju da grad učine boljim mestom za život. S druge strane, izgradnja organizacije na nacionalnom nivou će se pokazati kao znatno izazovniji zadatak i na tom nivou su verovatno u prednosti političke partije koje već imaju kakvu takvu vidljivost i bazu širom zemlje – ocenjuje za Danas Jelena Lončar, asistentkinja na Fakultetu političkih nauka.\nUpitana da li je NDB ili SSP glavni konkurent i ko od ove dve političke organizacije predstavlja veću opasnost za SNS u Beogradu, sagovornica Danasa kaže da obe organizacije mogu na svoj način da budu konkurencija SNS u Beogradu.\n– One imaju različite ideološke i programske pozicije i mogu da mobilišu različite grupe birača, što je svakako poželjno. Ukoliko između opozicionih partija i inicijativa dođe do neke vrste dogovora o nenapadanju i saradnje u domenu obezbeđivanja poštenih izbornih uslova i slobode medija, moguće je očekivati značajan izborni uspeh opozicije, makar u Beogradu – kaže Jelena Lončar.\nIzlazak opozicije na izbore u više kolona je, tvrdi ona, sve izvesniji, ocenjujući to kao dobro.\n– Građani imaju različita identitetska polazišta, interese i percepcije o politici i političkim akterima i važno je da na izborima imaju mogućnost da glasaju za opcije koje su im ideološki ili programski bliže. Naravno, dogovor o razumevanju i nenapadanju do kog iz potpuno neverovatnih razloga i dalje ne dolazi je ključan – napominje naša sagovornica.\nKako zaključuje, veliki deo opozicije troši vreme na međusobna napadanja umesto na jasniju komunikaciju sa građanima oko ključnih problema u gradu i državi i predstavljanje svojih programskih rešenja.\nNDB bez balasta prošlosti\n– SSP i NDB, to su političke organizacije koje se danas izdvajaju kao najsnažnije u gradu ali se radi o programski i koncepcijski drugačijim organizacijama, s drugačijim pristupom, istorijom, temama. Najbitnije, radi se o organizacijama koje svoju popularnost vuku iz različitih izvora: NDB popularnost vuče iz aktivizma i lokalnih inicijativa dok je popularnost SSP bazirana na ulozi njihovog lidera koji se promovisao kao gradonačelnik (Dragan Đilas) i na osnovu strateškog pozicionioranja, jer se SSP nametnuno kao vodeća stranka u bojkot bloku. Za SNS su upravo zbog njihove različitosti, obe organizacije važni konkurentni jer mogu da motivišu različite birače, da pokreću različite teme i da komuniciraju drugačije poruke – ocenjuje za Danas Bojan Klačar, izvršni direktor Centra za slobodne izbore i demokratiju.\nPrema njegovim rečima, NDB može biti jači protivnik u slučaju da se ne dođe do nekog velikog ukrupnjavanja u opoziciji.\n– Važi i obrnuto, SSP može da raste ukoliko postane stožer neke veće koalicije i tada bi rejtinzi NDB padali jer je njihova podrška meka i ljudi bi se opredeljivali strateški, odnosno ka onima koji imaju veće šanse a to bi bila ta veća koalicija. NDB ima jednu prednost u odnosu na SSP ali i u odnosu na većinu drugih stranaka: oni su jedina organizacija suštinski nastala van podela koje su oblikovale politički život u Srbiji do 2012. godine i nemaju nikakav balast prošlosti. Naruku im idu i nove teme koje se otvaraju, poput ekologije kao i rast stranaka baš na toj agendi. Primer su Zeleni u Nemačkoj. SSP se profiliše kao vodeća stranka u opoziciji i iz toga vuku svoju snagu – napominje Klačar.\nKomentarišući nedavne izjave predsednika Srbije i naprednjaka Aleksandra Vučića da što se tiče izbora u Beogradu veruje da njegovi politički protivnici imaju ogromnu šansu, da su favoriti na tim izborima, odnosno da su šanse SNS nevelike, sagovornik Danasa kaže da Vučićevu izjavu treba razumeti dvojako.\n– Vučić dobro razume šta su izbori i da na izborima dobar rezultat neće doći slučajno, a drugi aspekt treba razumeti kao slanje poruke svojim ljudima i članovima da na vreme razmišljaju o izbornoj strategiji i taktici, uz zadržavanje tenzije među njima koja treba da ih dodatno motiviše i da se izbegne uljuljkivanje na konto stare slave ili Vučićević rejtinga. SNS je u drugačijoj poziciji u Beogradu u odnosu na nacionalni nivo i tu poruku treba razumeti kao motivišuću za sopstveno članstvo – kaže Klačar.\nStrah SNS od ugrožavanja u prestonici\nDejan Bursać, istraživač saradnik u Institutu za političke studije, kaže za Danas da je sigurno da NDB ima određenu podršku u Beogradu, pre svega jer je to beogradska inicijativa a i priroda tema kojima se bave je takva.\n– Takođe, ekološke teme kojima se oni bave počinju u poslednje vreme da dominiraju određenim delovima opozicionih grupa. Međutim, govoriti o tome ko je veći takmac SNS, u situaciji kada se naprednjaci cene na 35, 40, 45, pa možda i 50 odsto u Beogradu, a ove stranke se raspravljaju koja ima pet ili šest odsto, jasno je da se ne radi o konkretnim takmacima. S druge strane, činjenica je da će SNS pokušati da razbije to neko potencijlano opoziciono jedinstvo u Beogradu jer su i oni svesni da im je tu manja podrška, pre svega zbog ekonomskog statusa stanovništva, odnosno većeg broja ekonomski nezavisnih građana u odnosu na ostatak Srbije. Takođe, u Beogradu ima i slobodnih medija, tu je i veća penetracija interneta… – ocenjuje Bursać.\nKako navodi, posebno treba uzeti u obzir prošlogodišnji bojkot, kada je izlaznost u Beogradu bila ispod 40 odsto, što je značajno niže od republičkog proseka i najniža izlaznost ikada u Beogradu, od devedesetih godina.\n– Činjenica je da postoji strah kod SNS da bi opozicija, ako bi uradila sve kako treba, mogla da ugrozi SNS u prestonici. Nisam, međutim, siguran koliko smo blizu tog ishoda iz prostog razloga što vidimo da je opozicija prilično posvađana, da nisu ni sigurni da li idu ili treba ići na izbore, kao što nisu načisto u koliko kolona treba ići na te izbore. Samim tim vidimo da čak i u Beogradu, gde možda postoji neka šansa za opoziciju, dobrim rezultatom, ne pobedom, lideri stranke opozicije ne mogu da se dogovore i nastupe jedinstveno, u smislu međusobnog nenapadanja. Izbori će biti za 11 meseci najkasnije i opozicija bi morala da smisli neku ozbiljnu strategiju, ali mislim da nismo blizu toga – zaključuje Dejan Bursać.\nVEKOVNA TRADICIJA: Britanska provokacija Srbije\nČUDAN SASTANAK: Kurti prvo sve tražio, pa sve odbio – Vučić se nekoliko puta uplašio …\nIz pritvora pušteno 10 učesnika “ološijade” kod Beton hale, tužilaštvo traži zatvorske kazne


Vrtići dezinfikovani i spremni za povratak dece u maju - www.lobi-info.rs\nVrtići dezinfikovani i spremni za povratak dece u maju\nMarija K. 24. aprila 2020., 10:20 3.6k Views\nSvi vrtići u Beogradu su dezinfikovani i oni u roku od 24 sata mogu da počnu sa radom. Čeka se dalja preporuka epidemiologa i odluka Vlade Srbije, u skladu sa daljim razvojem situacije sa virusom COVID 19.\nVeliki broj sugrađana postepeno se vraća na svoja radna mesta. To znači da će otvaranje predškolskih ustanova biti neophodno, jer epidemiolozi smatraju da je veoma riskantno da mališane čuvaju bake i deke.\nOtvaranje SOS vrtića u koja bi bila smeštena deca čiji su roditelji zaraženi korona virusom, na sreću nije bilo potrebno, iako je i ovaj scenario bio spreman.\nKada stručnjaci procene da je povratak dece u kolektiv potpuno bezbedan i za decu i za zaposlene u predškolskim ustanovama, Grad Beograd će preporuku istog časa sprovesti i u roku od 24 časa otvoriti vrtiće – rekao je Slavko Gak, gradski sekretar za obrazovanje i dečju zaštitu.\nKao najrealnija opcija spominje se otvaranje vrtića početkom ili sredinom maja, odnosno period za kada je najavljeno i ukidanje policijskog časa.\nVrtići će najverovatnije biti otvarani postepeno. Prvo će se organizovati čuvanje manjeg broja dece, ali uz najstrože bezbednosne mere kako ne bi došlo do širenja korona virusa.\nU ovom trenuktu nije poznato da li će istovremeno, pored državnih, biti otvoreni i privatni vrtići.\nPrethodna objava Ko prvi dobija 100 evra, a ko mora da zove telefonom ?\nSledeća objava Gradske službe kreću u suzbijanje ambrozije košenjem\nFK Palilulac nastavlja prikupljanje pomoći za Marinu\nKo prvi dobija 100 evra, a ko mora da zove telefonom ?\nGradske službe kreću u suzbijanje ambrozije košenjem\nPriča je godinama, da ne kažemo decenijama, ista…


Štampa na kišobrane - Štamparija Minja Novi Sad - knjigoveznica Novi Sad, stamparija Novi Sad, Tampon stampa Novi Sad, usluge tampon štampe, knjigovezačke usluge, knjigovezac, cena tampon stampe, cenovnik sito i ofset štampe, cena stamparije u Novom Sadu, koričenje, cena koricenja u Novom sadu\nSito štampa > \nŠtampa na kišobrane\nTehnikom sito štampe uspešno štampamo na kišobrane. Bez obzira na specifičnost ovog artikla i materijala od kojeg je izrađen, možemo Vam ponuditi kvalitetnu višebojnu štampu, koja će biti postojana u svim meteorološkim i klimatskim uslovima, odnosno odštampana forma, neće spadati ili se skidati sa podloge.\nNaime, posle nanošenja štamparske forme na radni predmet, isti se suši na određenoj temperaturi, što je i završni čin u ovom postupku. Postojanost odštampane forme je u potpunosti zagarantovana ovim tehnološkim postupkom.\nU cilju postizanja vrhunskog kvaliteta štampe na ovim artiklima, odlučili smo se za ovu tehniku štampe, jer pomoću nje dobijamo postojanu štamparsku formu (otisak) i posle dugogodišnjeg korišćenja kišobrana.\nNa slikama možete videti jedan deo iz širokog asortimana ovih proizvoda, koji su odrađeni u našoj štampariji.


Vesti online / Vesti / Svet / "Grčka odlučna: Ostajemo u evrozoni"\n"Grčka odlučna: Ostajemo u evrozoni"\nMinistar finansija Grčke Janis Varufakis rekao je da je njegova zemlja odlučna u nameri da ostane u evrozoni i da vlada u Atini odbija i da razmatra mogućnost da iz nje izađe.\nGrčka ni ne razmatra izlazak iz Evrozone: Janis Varufakis\nUpitan na forumu u Vašingtonu šta Grčka radi u razgovorima s kreditorima kako bi izbegla Grexit - izlazak iz evrozone - Varufakis je odgovorio da njegova vlada odbija da razmatra tu opciju.\n- Poigravanje s Grexitom je krajnje antievropski - ocenio je Varufakis u Brukings institutu.\n- Naš jedini razumni proevropski odgovor je da provodimo svaki budni trenutak u pokušaju da postignemo častan sporazum - istakao je grčki ministar.\nVarufakis je, međutim, naglasio da iako Evropska komisija, Evropska centralna banka i Međunarodni monetarni fond treba da imaju osnovu za svoj zahtev za reformama, prethodni pristup koji je podrazumevao oštre mere štednje, nije urodio plodom.\n- Probali smo taj lek, ali nije delovao - rekao je Varufakis, prenosi AFP.\nVarufakis je poručio i da Grčka ne može jednostavno da se prilagodi nekom postojećem sporazumu o svom dugu, koji neće rešiti njene ekonomske probleme\n- Nećemo se posvetiti ciljevima za koje znamo da ih naša ekonomija ne može ispuniti, zbog politike koju naši partneri neće želeti da sprovedu - dodao je on, prenosi Rojters.\nSkromno rezanje državne potrošnje\nGrčka levičarska vlada saopštila je da će uštedeti milione evra kroz rezove u budžetima ministarstava. Iako će rezovi biti skromni u odnosu na ogroman javni dug i izdatke Grčke, kombinacija rezova i povećanja obima prihoda trebalo bi da u državnu kasu donese oko 300 miliona evra, izjavio je zamenik grčkog ministra finansija Dimitris Mardas, a prenela agencija Frans pres.\n- Recimo, počećemo da izdajemo javne zgrade koje nisu u upotrebi - rekao je Mardas, dodajući da će vlada raditi na sprečavanju aktivnosti koje državu lišavaju prihoda, kao što su prodaja goriva na crnom tržištu, zloupotreba sistema zdravstvene zaštite i gomilanje kapitala na inostranim računima.\nPetak 17.04.2015. 08:55\nlegao si na rudu


Penzioneri zbog smanjenja pred Ustavni sud - Penzionerski Vesti\nPosted on November 12, 2014 November 12, 2014 by Penzionerske Vesti\nPenzioneri zbog smanjenja pred Ustavni sud\nUdruženje sindikata penzionera Srbije će danas, na konferenciji za novinare, govoriti o svojoj Inicijativi za pokretanje postupka za ocenu ustavnosti Zakona o privremenom uređivanju načina isplate penzija.\nPrema odredbama tog zakona, koji je stupio na snagu 1. novembra, u različitom procentu se smanjuju sve penzije veće od 25.000 dinara. Kako je najavljeno na konferenciji će, između ostalih govoriti predsednik Udruženja Milorad Vujasinović\nPredstavnici tog udruženja u više navrata su ukazali da će predloženim merama koje obuhvataju i smanjenje penzija biti urušen sistem penziono-invalidskog osiguranja u Srbiji i najavili da će pred Ustavnim sudom pokrenuti postupak za ocenu ustavnosti zakona.\nNapomenuli su, takođe, da će zaštitu svojih prava zatražiti i od međunarodnih institucija i Međunarodnog suda u Strazburu.\n“Dosta je bilo” u ime penzionera pokreće postupak u sudu u Strazburu\nGrčki sud: Smanjenje penzija neustavno\nVojnim penzionerima i dug i povišica\nVučić: Smanjenje penzija nisam bio u stanju da sprovedem u delo\nNeprihvatljivo smanjenje penzija\nPRAVDA ZA DEDU: Digla se Srbija da spase dekicu Miroslava kome preti zatvor JER JE PUCAO U PROVALNIKA!\nCategoriesPenzionerske vesti Tagssmanjenje penzija, strazbur, sud\n2 Replies to “Penzioneri zbog smanjenja pred Ustavni sud”\nZelela bih na ovaj nacin da se informisem kako se moze postati clan Vaseg udruzenja kao i na koji nacin se moze pridruziti akciji za ocenu ustavnosti odredbe o umanjenju penzija pre USS ?\nPoštovana Vesna, mi nismo udruženje a što se tiče akcije za ocenu ustavnosti,pokušajte više informacija da pronadjete u kontaktu sa udruzenjem sindikata penzionera Srbije na : 011 333 5 267.\nPrevious PostPrevious “Penzija je prevelika, vratite deo”\nNext PostNext Odreknite se staža i penzija stiže


VIZIJA KOJA POMERA GRANICE - Dipos Beograd na vodi - UAE Srbija\nVIZIJA KOJA POMERA GRANICE\nREPUBLIKA SRBIJA I UJEDINJENI ARAPSKI EMIRATI\nUjedinjeni Arapski Emirati su jedna od najmlađih i najmodernijih zemalja Bliskog istoka. Biserne školjke koje su svojim perlama privlačile trgovce na istočni deo Arabijskog poluostrva šezdesetih godina prošlog veka zamenila su nalazišta nafte na kojima je lokalna privreda doživela procvat. Današnji spoj tradicije, tehnoloških ideja i fascinantnih zdanja čini Emirate vrlo poželjnom i jedinstvenom zemljom za život i rad.\nIako su se Katar i Bahrein u potpunosti osamostalili nakon britanskog povlačenja iz ovog dela sveta 1971. godine, ostalih sedam emirata (Abu Dabi, Dubai, Šardža, Ajman, Um al Kuvain, Ras el Hajm i Fudžair) odlučili su se za ujedinjenje. Kompromis o podeli najviših funkcija u Ujedinjenim Arapskim Emiratima postignut je 1979. godine, po kojem je mesto predsednika pripada emiru Abu Dabija, a pozicija premijera emiru Dubaija.\nNajčuveniji grad Ujedinjenih Arapskih Emirata je svakako Dubai – najbrže rastuća metropola sveta i svetska prestonica avangarde i luksuza. U njemu se nalaze neki od najneverovatnijih futurističkih mega projekata na svetu: najluksuzniji hotel i jedini sa kategorizacijom od sedam zvezdica – Burj al Arab, veštačka Palma ostrva i Svetska ostrva, najviša zgrada Burj Kalifa, najveće fontane, Dubai marina kao najveći tržni centar. Turističke atrakcije su zasluženo i rascvetali vrt i skijalište u sredini pustinje.\nNeprevaziđene razvojne mogućnosti ove zemlje privukle su veliki broj visokoobrazovanih Srba, koji danas uglavnom rade za strane kompanije koje posluju u UAE. To su pre svega arhitekte, inženjeri i stručnjaci za informacione tehnologije.\nInvesticije Ujedinjenih Arapski Emirati u Srbiji\nRezultat zvaničnog uspostavljanja diplomatskih odnosa 21. marta 2007. godine bila je realizacija brojnih investicija iz UAE u Republiku Srbiju. 2010. godine nivo ulaganja iznosio je oko 300.000 evra, a u 2018. godini dostigao je iznos od oko 180 miliona evra.\nPrvi značajan korak predstavljalo je strateško partnerstvo između Vlade Republike Srbije i avio-kompanije Etihad, koje su 2013. godine u Beogradu potpisale Ugovor o strateškom partnerstvu i time osnovale novu kompaniju – Air Serbia. Ostale značajne investicije realizovale su kompanije Al Ravafed i Al Dahra u srpsku poljoprivredu, a usledila su i ulaganja u bankarski sektor i zelenu energiju i lučku infrastrukturu. Kao kruna saradnje izdvojio se projekat Beograd na vodi, koji je glavni grad Srbije postavio na mapu modernih evropskih prestonica.\nBelgrade Waterfront je zajedničko preduzeće u kojem kompanija Eagle Hills iz Abu Dabija ima 68% vlasništva, a Vlada Republike Srbije 32%.\nUšuškan pored Save, Beograd na vodi je monumentalni projekat urbane revitalizacije vredan tri milijarde dolara, kojim nastaje novo gradsko jezgro i nova međunarodna destinacija. Na površini od 1,8 miliona kvadratnih metara biće smešteno 5.700 stambenih jedinica, poslovni prostori i hoteli. U sklopu projekta izgrađen je i u septembru otvoren najveći šoping centar na Balkanu – Galerija Belgrade, od 140.000 metara kvadratnih. Centralnim delom dominiraće oko 170 metara visoka „Kula Beograd”, koja će biti najviša zgrada u Srbiji i ovom delu Evrope i čiji se završetak očekuje krajem 2021. godine\nDeo ove celine predstavlja i rekonstruisano Savsko šetalište, koje dodaje novu dimenziju životu na obali. Vrhunski hoteli i bulevar oivičen kafeima, restoranima i maloprodajnim objektima pojačavaju urbanu privlačnost novog kvarta u srpskoj prestonici i definišu ga kao obaveznu turističku atrakciju.\nBeograd na vodi projektovan je po najvišim standardima održivosti. Inspirisan je arhitektonskim i kulturnim nasleđem regiona.\nPosmatrano u širem kontekstu, ovaj projekat je značajan faktor društvenog i privrednog razvoja grada Beograda i Republike Srbije.\nNastavak saradnje u kontekstu visoke tehnologije\nPored direktnih investicija u razvoj privrede, dve zemlje prepoznale su zajedničke interese i u razmeni znanja i prakse iz oblasti primene savremenih tehnologija.\nU tom smislu, Privredna komora Srbije je u novembru ove godine u partnerstvu sa Privrednom komorom Dubaija organizovala prvi online Blokčejn samit Srbija – UAE (Blockchain Summit). Privreda Ujedinjenih Arapskih Emirata spada među najinovativnije privrede u svetu, zahvaljujući, pre svega, primeni visoke tehnologije u gotovo svim oblastima života. Sa druge strane, Srbija teži da zauzme vodeću poziciju u regionu u oblasti programiranja i blokčejn rešenja. Ovim skupom omogućena jer razmena iskustava lidera u primeni blokčejn potvrđen potencijal za dalji razvoj rešenja.\nSrbija će se svetskoj publici sledeće godine predstaviti i na najvećem sajmu na svetu – World Expo, koji će se održati u Dubaiju. Ovaj događaj, koji zemlje koriste i da prikažu svoju kreativnost kada su u pitanju spektakl i organizacija, Dubai je iskoristio da ode korak dalje – po prvi put u istoriji će za svaku zemlju biti obezbeđen i poseban paviljon. Republika Srbija je najavila da će svoje potencijale predstaviti korišćenjem tehnologija holograma i virtuelne realnosti.\nNovi svet ponikao iz peska i danas uvek barem za korak ispred drugih, na ovaj način direktno ili indirektno podstiče druge aktere da iskoriste svoj potencijal, osvoje nove visine ili pomere svoje granice.


nedelja, 15 maj 2022 12:52\nDDOR osiguranje: Stotine stabala smanjiće efekte emisije štetnih gasova\n* DDOR osiguranje pokrenulo akciju urbanog pošumljavanja\nDDOR osiguranje je prisutno na srpskom tržištu preko 75 godina. Od 2012. godine, deo je vodeće italijanske grupe Unipol Gruppo S.p.A, sa obračunatom premijom od više od 13 mlrd EUR u 2021. godini i sa blizu 17 miliona klijenata.\nDDOR osiguranje u Srbiji, sa svojim timom od preko 1.300 zaposlenih i kroz svoju snažnu i razvijenu mrežu od 100 internih i preko 500 eksternih prodajnih mesta, uslužuje blizu 400 hiljada klijenata, sa premijom od gotovo 14 mlrd RSD. Kao društveno odgovorna kompanija, ona ulaže značajna sredstva u kulturu, umetnost, sport i bezbednost u saobraćaju. DDOR je zvanično osiguranje Olimpijskog komiteta Srbije i projekta „Novi Sad – Evropska prestonica kulture“.\nsubota, 22 januar 2022 17:21\nsreda, 22 decembar 2021 18:58


Miloševiæeve izmene napravile razliku – Partizan nokautirao Zvezdu u derbiju! - B92\nAlijansa ce održati najvece manevre od vremena hladnog rata! Šta sprema NATO za Rusiju?\nNeverovatni Jokiæ u dva dana razbio istog rivala! Denver ponovo slavio posle produžetka!\nPrva žena Kosova preti: Ukoliko se nastavi sa zloupotrebama, preduzeæu mere!\nU Srbiji æe danas biti oblaèno i toplo, a uveèe nas oèekuje totalni preokret


Bar kada se o igranju radi.\nNaš dugogodišnji reprezentativac, a sada selektor, poražen je na startu kvalifikacija za Vimbldon za koji je ranije najavio da će mu biti poslednji turnir nakome će učestvovati.\nOd njega je bio bolji Brendon Nakašima iz Sjedinjenih Američkih Država, koji je kao 22. nosilac u kvalifikacijama, a 138. na ATP listi, savladao srpskog igrača koji je na Vimbldon stigao kao 196. teniser sveta - sa 6:2, 5:7, 6:3.\nViktor Troicki nije uspeo da se plasira na najčuveniji turnir, ali će ostati upamćen - kao jedan od naših najuspešnijih aktera u "belom sportu".\nSa reprezentacijom je, uz nekoliko antologijskih mečeva za Srbiju, ostvario najveći podvig u kolektivnom delu ovog sporta - osvojio je Dejvis kup, a karijeru u pojedinačnoj konkurenciji završio je sa 294 trijumfa i 274 poraza, kao i tri titule - 2010. je trijumfovao u Moskvi, a u Sidneju je bio pobednik 2015. i 2016.\nIma i dve titule u dublu, 2010. u Bangkoku je pobedio sa Krisfoerom Kasom, a 2017. u Sofiji sa svojim prethodnikom na mestu selektora reprezentacije, Nenadom Zimonjićem.\nZa reprezentaciju je igrao od 2008. godine, nastupio je u 24 duela koje je Srbija imala, a na terenu je bio 40 puta predstavljajući našu zemlju u pomenutom takmičenju. I u singl konkurenciji (17/11) i u dublu (7/5) imao je više pobeda za Srbiju nego poraza.\nIako je neplanirano morao da pauzira godinu i po dana od tenisa, zbog toga što mu je izrečena suspenzija kada nije dao jedan uzorak za doping-kontrolu, iako je usmeno dobio odobrenje da baš tako postupi, karijera u tenisu mu je bila takva da, pre svega zbog silnih nastupa za Srbiju, ali i zbog uspeha kao predstavnik ovog tenisa u ATP nadmetanjima (bio je 12. igrač sveta 2011. godine), Srbija može da mu kaže: Viktore, hvala za sve!\nVideo: Viktror Troicki u automobilčiću sa ćerkom\nViktror Troicki u automobilčiću sa ćerkom\nJoš to zlato sa OI, pa US open i da završavamo raspravu: Srbijo, budi ponosna - Novak Đoković je BOG TENISA, a ovo pet vanvremenskih rekorda! ZA SADA!\nTRAIL AVANTURA NA KOPAONIKU Trka, ali i upoznavanje "neke drugačije" Srbije /FOTO/\nMilica Todorović IZBACILA ZADNJICU kao nikada do sada: Provocira vrućim fotkama, svi se pitaju da ih nije slučajno objavila\n"HORMONI SU MI POLUDELI, TELO MI SE MENJA" Luna Đogani otkrila sa kakvim problemima se susreće nakon porođaja