Turska Uredu UN-a u Ženevi i Švajcarskoj uputila protestne note zbog dokumenta s PKK-om | TRT Srpski\nTurska Uredu UN-a u ...\nTurska Uredu UN-a u Ženevi i Švajcarskoj uputila protestne note zbog dokumenta s PKK-om\nU notama se navodi kako je stalna misija Turske u UN-u u Ženevi dokumentirala da je za Sahinom izdata Interpolova poternica.\n04.07.2019 ~ 21.11.2021\nTurska je uputila protestne note Uredu Ujedinjenih naroda (UN) u Ženevi zbog potpisivanja sporazuma s terorističkom grupom PKK, kao i švicarskim organima vlasti zbog dozvole teroristima da uđu u zemlju.\nProtestne note usledile su nakon sastanka specijalne predstavnice UN-a za dečija pitanja Victorije Gambe s teroristom PKK-a Ferhatom Abdijem Sahinom, komandantom takozvanih Sirijskih demokratskih snaga (SDF), a kojim dominira teroristička organizacija PKK/PYD/YPG. Na sastanku u Uredu UN-a u Ženevi bez znanja članica, potpisan je ”akcioni plan“.\nZvaničnici koji rade u uredu Pedersena turskim diplomata su saopštili da nisu znali za ceremoniju potpisivanja ”akcionog plana“ održanu u subotu.\nTursko Ministarstvo inostranih poslova u utorak je oštro osudilo incident.\n”UN-ovo potpisivanje dokumenta s terorističkom grupom PKK ne može se nikako objasniti. Ovo je ujedno i UN-ovo kršenje vlastitih odluka o terorizmu“, navedeno je u saopštenju.\nRečeno je i kako je neprihvatljivo da je UN potpisao dogovor s PKK-om kako bi rešio problem, iako to potvrđuje da teroristička grupa čini zločine protiv čovečnosti i međunarodnog prava, uključujući prisilnu regrutaciju dece.\nTagovi: #teroristička organizacija PKK , #švajcarska , #ženeva , #protestna nota , #UN , #turska\nTurski predsednik Recep Tayyip Erdogan pozvao je strane investitore da dugoročno ulažu u Tursku, istakavši kako su oni koji su dugoročno ulagali uvek bili na dobitku, a tako će biti i u budućnosti.


Nakon obavljenog novinarskog zadatka u Kosovskoj Mitrovici, blizu administrativnog prelaza Jarinje zapalio se i potpuno izgoreo automobil Citroen C5 kojim se ekipa „Vremena“ vraćala kući. Automobil je bio u vlasništvu Marije Janković, urednice fotografije ovog nedeljnika.\nAutomobil za Mariju Janković predstavlja neophodno sredstvo za rad. O čemu je reč, svedoči izuzetno visok kvalitet njenih fotografija iz Srbije, regiona i Evrope objavljenih u „Vremenu“ i mnogim drugim uglednim medijima. Bez automobila Marija je onemogućena da svakodnevno beleži stvarnost, a čitaoci ostaju uskraćeni za istinsku sliku sveta u kom žive.\nDonacije možete uplatiti preko platforme donacije.rs, na linku https://www.donacije.rs/projekat/marijajankovic/\nGrađanske inciijative Marija Janković Pomoć novinaru Vreme\n← Revizor do novembra u kontroli poslovanja RTS-a\nNUNS i NDNV: Sramno pisanje „Politikinog zabavnika“ o Ljotiću →


Evropa briše granice, zašto u Srbiji crtaju nove? | Serb.rs\nSerb.rs > SRBIJA > Evropa briše granice, zašto u Srbiji crtaju nove?\nEvropa briše granice, zašto u Srbiji crtaju nove?\n6. januara 2016. / Komentari su isključeni na Evropa briše granice, zašto u Srbiji crtaju nove?\nPatrijarh Irinej (foto:www.cdm.me)\nSrpski patrijarh Irinej kaže da se u Srbiji crtaju nove granice i pita se zašto se to čini kada se već Evropa ujedinjuje i granice među državama brišu.\n„Kada ovo govorim ne bavim se politikom, već kao prvojerarh Srpske pravoslavne crkve promišljam dalje posledice življenja rasparčane Srbije u ‘ujednjenoj’ Evropi. Ovo je previše ozbiljno pitanje da bi se njime bavili samo političari sa ograničenim rokom trajanja“, rekao je Irinej u intervjuu za božićni dvobroj „Večernjih novosti“.\nOn je predložio da se kosovsko pitanje i delikatno evropsko pitanje reše širokim međunarodnim dijalogom.\n„Potrebno je da se u sve ovo uključe i verske vođe i intelektualna elita svih naroda i država. Umesto nadglasavanja, potrebno je razgovarati o svim sporovima i u drugim evropskim državama, poput Španije i Velike Britanije. Dobro je što Vatikan drži čvrst stav u vezi s nepriznavanjem jednostranog proglašenja nezavisnosti Kosova i Metohije. To bi trebalo da bude dobar putokaz drugima“, rekao je patrijarh.\nGovoreći o evropskim integracijama, Irinej je rekao da je dobro približavanje naroda radi prevazilaženja sukoba i da to treba podržati, ali da je svojevrsno porobljavanje ukoliko se to shvati kao globalizacija koja eliminiše različitosti i kao pravilo nameće nasilje velikih nad malima.\nKomentarišući stavove da će Srbija, na svom evropskom putu, morati da se odrekne prijateljstva sa Rusijom, patrijarh je rekao da je neiskrena ponuda kada se neko uslovljava da u ime novog prijateljstva prekine sva ranija.\n„To je pokoravanje i ropstvo, a ne dobronameran poziv za novo prijateljstvo. Nažalost, naš svakodnevni život obiluje ucenama i nametanjima u kojima se gubi snaga istine“, rekao je on.\nIrinej je dodao da želi da veruje u iskrenost državnog vrha kada kaže da neće biti priznanja nezavisnosti Kosova.\n„Želim da verujem da su iskreni svi koje imenujemo kao državni vrh, u svojim tvrdnjama da će istrajati u stavu kojim čuvamo svoje dostojanstvo kao narod i kao država, ne prkoseći pritom nikome“, rekao je srpski patrijarh.\nGovoreći o pozivu Crnoj Gori za članstvo u NATO-u, Irinej je rekao da je to unutrašnje pitanje te države, ali da bi vlast u Crnoj Gori sigurno dala mogućnost narodu da se izjasni o tom pitanju, da je imala poverenja u njega.\n„Ovako ostaje otvoreno pitanje“, rekao je patrijarh srpski Irinej.\nOznake: evropa, granice, kosovo, Rusija, srbija, vesti / Objavljeno u: SRBIJA


#iR17: Ivan Minić - Čudni neki ljudi - iRevolucija\n#iR17: Ivan Minić – Čudni neki ljudi\nIvan Minić profesionalnu karijeru gradi od 2001. godine, a 2002. osniva Burek.com, najveću internet zajednicu na ovim prostorima sa više od 2.200.000 članova, i igru znanja i strategije Conquiztador. Prodao udeo u firmi investitorima iz Mađarske sa nepune 23 godine i dobio prvu investiciju za online projekat okrenut lokalnom tržištu na ovim prostorima.\nNa #iR17 će pričati o mnogim čudnim ljudima koje je imao prilike da sretne tokom dve i po godine rada na projektu mojafirma.rs. Oni rade stvari za koje su im svi govorili da su sulude i uglavnom su veoma srećni zbog toga. Polako ali sigurno menjaju svoj svet, a svi zajedno vraćaju nadu da ovde i sada ipak nije baš sve izgubljeno.\nPrethodni članak#iR17: Janja Jovanović – Kako iskoristiti pun potencijal Linkedin poslovne mreže\nSledeći članak#IR17: Nemanja Cimbaljević – Otvorenim kodom do sopstvenog posla


Dodatne informacije o zgradi Novi Dorćol\nOstali stanovi u ovoj zgradi Novi Dorćol\nStambeno-poslovni objekat - Vojvode Dobrnjca 7\n**Mogućnost kupovine parking mesta u zajedničkoj garaži**\nO ovoj zgradi Novi Dorćol\nNovi Dorćol, stambeno-poslovni kompleks u Venizelosovoj 29, predstavlja sinonim za udobnost života u centru Beograda i svojim budućim stanarima pruža mogućnost da budu u toku sa svim dešavanjima u gradu, a ujedno izdvojeni od gradske vreve.\nDeka Inženjering je kompanija koja na domaćem tržištu posluje od 2011. godine i kroz realizaciju dva velika građevinska projekta – A Blok i Novi Dorćol – gradi više od 250.000 kvadratnih metara na najatraktivnijim lokacijama u Beogradu. Moderan i jedinstven koncept gradnje, profesionalno vođenje projekata, primena najviših građevinskih standarda, kao i poštovanje ekoloških zahteva kroz primenu energetski efikasnih materijala – samo su neki od principa koji čine bazu poslovanja. Godinama unazad, kompanija Deka Inženjering prepoznata je kao siguran i pouzdan partner u oblasti građevinskog inženjeringa i investicija, kontinuirano stičući poverenje kod sadašnjih i budućih klijenata.\nObjekti prve faze stambeno – poslovnog kompleksa su savremene forme i dizajna, projektovani po meri savremenog načina života, sa objektima promišljeno pozicioniranim kako bi ostvarili komfornu udaljenost u odnosu na susede i maksimalnu osvetljenost prostorija u stanovima. Pored kvalitetnih i atraktivnih savremenih fasada, specifičnost urbanog ambijenta ogleda se u inkorporiranim originalnim elementima industrijske arhitekture s kraja devetnaestog i početka dvadesetog veka.\nCeo kompleks je pokriven CCTV internim video nadzorom, a objekti obezbeđenjem i portirnicom 24/7.\nORGANIZACIJA STAMBENOG PROSTORA\nStambeni deo objekta je orijentisan ka ulicama Venizelosova, novoprojektovanoj internoj saobraćajnici i unutrašnjosti bloka sastoji se se od 225 stanova različite strukture – od garsonjera i jednosobnih do petosobnih stanova na povučenom spratu.\nSISTEM PAMETNIH STANOVA\nSvi stanovi će biti podržani smart home sistemom, koji omogućava prilagođavanje stana korisniku. Implementacija smart home sistema omogućava energetsku efikasnost na visokom nivou, kroz daljinsko kontrolisanje rada uređaja u stanu, grejanja i rasvete, pružajući sigurnost simulacijom prisustva protiv provalnika. Za sve informacije u vezi kupovine stanova, parking mesta i lokala, kontaktirajte naše konsultante prodaje ili nas posetite u Venizelosovoj 29.\n62,8 - 141,23 m²


Prijedor24 - Više od informacije! Novih pet aviolinija s Tuzlanskog aerodroma, stiže još jedan avion\nHome / Vijesti / BiH / Novih pet aviolinija s Tuzlanskog aerodroma, stiže još jedan avion\nNovih pet aviolinija s Tuzlanskog aerodroma, stiže još jedan avion\nMeđunarodni aerodrom Tuzla nastavlja svoj razvoj. U toku marta na tuzlanskoj pisti bit će postavljen novi avion, a lepeza usluga širi se s pet novih destinacija.\nNajveći niskotarifni avioprevoznik u centralnoj i istočnoj Evropi Wizz Air na pisti tuzlanskog aerodroma 27. marta postavit će i drugi avion Airbus A320 sa 180 putničkih mjesta.\nVrijednost investicije je 98 miliona dolara, a kompanija se na taj korak odlučila prije svega zbog uspostave novih pet linija.\nRiječ je o letovima za Bratislavu, Keln, Friedrichshafen, Nuremberg i Vaxjo.\nKarte su već u prodaji, a prvi putnici će za Vaxjo poletjeti 23. marta, Bratislavu, Keln i Friedrichshafen nakon četiri dana, dok je prvi let za Nuremberg najavljen za dan kasnije.\nKako je za Klix.ba rekao direktor Međunarodnog aerodroma Tuzla Rifet Karasalihović, uspostavljanjem novih linija ostvarit će dodatnu finansijsku korist.\n“Na ovaj način mi produbljujemo saradnju s Wizz Airom. S pet novih destinacija naš aerodrom će biti otvoren, odnosno uspostavit će zračnu liniju s ukupno 16 destinacija. Ovo također znači i veći broj putnika na Međunarodnom aerodromu Tuzla”, izjavio je Karasalihović.\nS druge strane, iz kompanije Wizz Air ranije su kazali da uspostavom novih linija očekuju povećanje broja putnika za 87 posto.\nKarasalihović ističe i da je Wizz Air objavio novi red letenja za ljetnu sezonu u kojem se nalaze i nove destinacije.\n“Za sve destinacije izuzev Londona letovi će se odvijati minimalno tri puta sedmično”, pojasnio je direktor Međunarodnog aerodroma Tuzla.\nPrema projekcijama menadžmenta Međunarodnog aerodroma Tuzla, usluge ovog aerodroma u toku 2017. godine trebalo bi koristiti 480.000 putnika, što je u odnosu na godinu ranije više za blizu 170.000 osoba.\n“U tom pravcu se i odvija naša pretpostavka te smo u mjesecu januaru imali 25.000 putnika”, dodaje Karasalihović.\nU ovoj godini planirano je i zapošljavanje novih zaposlenika, shodno potrebama nesmetanog rada aerodroma.


Istraživanje potvrdilo: Crni vrh kod Bora "leži" na zlatu - Bizlife.rs\nIstraživanje potvrdilo: Crni vrh kod Bora “leži” na zlatu\n20:45 Bor, 19.02.2012.\nKanadski geolozi procenili su da je Crni vrh kod Bora izuzetno bogat zlatom jer prosečan sadržaj ovog metala po toni rude iznosi gotovo 2,5 grama, a u pojedinim ležištaima i više od devet. Kako je navedno u saopštenju kanadske kompanije “Avala resources”, proizvodnja je rentabilna već na količinama od 0,4 grama zlata po toni zemljišta.\nPre godinu dana geolozi iz ovee firme, koja se ranije zvala “Dandi”, počeli su istraživanja na području Crnog vrha kod Bora.\nU dopisu se dalje kaže da na Crnom vrhu, na potesu “Bigar hill”, najsiromašnija iskopina sadrži 0,84 grama, dok najbogatija bušotina ima 9,5 grama po toni zemljišta. Veoma povoljan podatak je da je zlato otkriveno u plitkom pojasu, što praktično znači da će eksploatacija biti izuzetno isplativa. Ko će ovo blago da eskploatiše u ovom trenutku nije poznato.\n“Avala resources” zakupila je koncesije na 30 godina, ali pošto se ona ne bavi metalurškim poslovima, verovatno će biti angažovan neko treći. Potpuniji rezultati dosadašnjih istraživanja na ovom području biće poznati do kraja marta, a radovi će trajati do kraja juna ove godine.


Bregu: Potvrdjeno da je budućnost Zapadnog Balkana u Evropi – NovostiDana.rs\nBregu: Potvrdjeno da je budućnost Zapadnog Balkana u Evropi\nGeneralna sekretarka Saveta za regionalnu saradnju (RCC) Majlinda Bregu rekla je danas da političkim dogovorom o otvaranju pristupnih pregovora EU sa Albanijom i Severnom Makedonijom potvrdjeno da je budućnost Zapadnog Balkana u Evropi.\n„Od srca čestitam Albaniji i Severnoj Makedoniji koje su pokazale svoju odlučnost da uspešno realizuju program reformi i nastave ostvarivati konkretne i održive rezultate, ispunjavajući uslove za otvaranje pregovora o pristupanju. Ovo je zaslužena nagrada za sav naporan rad, predanost i posvećenost provodjenju održivih reformi na putu ka članstvu u Evropskoj uniji“, navela je Bregu u saopštenju.\n„Ne znamo koliko će ovo trajati, ali smo svi sigurni da će, kada se završi, svet biti umnogome drugačiji. Zato učvršćena evropska perspektiva, kao i činjenica da dobrosusedski odnosi i regionalna saradnja ostaju suštinski elementi procesa proširenja, izgradjeni na uzajamnom poverenju, solidarnosti, sigurnosti, jasnim kriterijumima i obavezama, znači mnogo za region“, navodi se u saopštenju.


Novogodišnje EKO odluke | EkoBlog\nNaslovna Životni stil Novogodišnje EKO odluke\nŠtedeću vodu – pa, mislim da sam već dovoljno rekla o potrošnji vode, kao i da o tome možete svakodnevno čuti. Zamislite svet u kojem se svaka kap vode naplaćuje, što uskoro može biti naša realnost i zato cenite svaku kap!\nPrethodnoKuda ide sva ta hrana? Ne tamo gde treba!\nSledećeVoće na zelenim površinama u gradovima, zašto da ne?


a&s Adria Magazin - Osnovana Otvorena alijansa za sigurnost i zaštitu\nSlijedeći zahtjeve današnjeg tržišta, koje karakteriše neprekidna evolucija interneta stvari, kompanije Bosch Building Technologies, Hanwha Techwin, Milestone Systems, Pelco i Vivotek udružile su snage i osnovale Otvorenu alijansu za sigurnost i zaštitu (Open Security & Safety Alliance).\nCilj nove organizacije je razviti okvir koji će definirati standarde i specifikacije za komponente, uključujući operativni sistem koji odgovara potrebama ove industrije, IoT infrastrukturu i kolektivni pristup sigurnosti podataka i privatnosti.\nAlijansa je neprofitna korporacija koja okuplja slične organizacije kako bi odredila zajedničku standardiziranu platformu za sigurnosna rješenja. "Ovom inicijativom postavili smo temelj za stvaranje sigurnog i pouzdanog ekosistema za sigurnosnu i industriju zaštite, koji okuplja proizvođače hardvera i softvera, integratore, konsultante, korisnike i mnoge druge", kaže Tanja Rückert, predsjednica Uprave Bosch Building Technologiesa. Saradnja i definiranje zajednički dogovorenih standarda i specifikacija omogućava kompanijama u ovoj industriji da se fokusiraju na aspekte koji stvarno doprinose njihovim kupcima i otvaraju nove mogućnosti primjene.\n"Udruživanje različitih zainteresovanih strana u industriji koje cijene potrebu za boljom standardizacijom i inovacijama na ovom tržištu nije moglo doći u boljem trenutku. Naši krajnji korisnici zavise od našeg zajedničkog rada. To je sjajna inicijativa za Bosch i ostale članove Alijanse, ali u konačnici će krajnji korisnici sigurnosnih rješenja imati najviše koristi", kaže Bernhard Schuster, Boschev izvršni potpredsjednik odgovoran za prodaju i marketing.\nOsnivanje saveza rezultat je intenzivne diskusije i razmjene ideja s različitim kompanijama aktivnim na tržištu videonadzora, kontrole pristupa, protivprovale i automatizacije zgrada. Uključene strane se kreću od proizvođača do dobavljača komponenti, proizvođača softvera i integratora, kao i distributera i korisnika rješenja. Trenutno oko 30 dodatnih kompanija već je izrazilo interes za pridruživanje alijansi. Ambarella, Anixter, Androvideo, Kings Security i Netapp su prvi potpisali članstvo. Alijansa je otvorena za igrače na tržištu sigurnosti i zaštite, kao i kompanije s komplementarnih tržišta.


Dob za odlazak u penziju u Njemačkoj bi se mogla povećati na 73 godine @ Cafe.ba\nNiko je nije očekivao u ovakvom izdanju: Da Nedjeljni horoskop: Ovnovi da se spreme za ljubavni Bila tri brata Balkanca, dvojica rade u Nemačkoj, Dob za odlazak u penziju u Njemačkoj bi se mogla povećati na 73 godine Svijet\nIzvor: Cafe.ba / Agencija Anadolija 27.05.2016 u 18:52 h\nFOTO: pixabay.com - Prema sadašnjem zakonu, Nijemci će do 2029. u penziju sa 67 godina, a trenutna dob za odlazak u penziju u toj zemlji iznosi 65 godina\nNasljednik Džamba poginuo u poršeu (VIDEO)Tramp povećava odbrambeni budžet SAD za 54 milijardi dolaraRusi upozoravaju na širenje radikalnog islamizma na KiM; SAD: Kosovo je Radnici u Njemačkoj bi u starosnu penziju mogli ići sa 73 godine, prenosi Anadolu Agency (AA). Jedan od vodećih njemačkih instituta za ekonomska istraživanja je procijenio da bi se dob za odlazak u penziju u Njemačkoj mogla povećati na 73 godine. Prema sadašnjem zakonu, Nijemci će do 2029. u penziju sa 67 godina, a trenutna dob za odlazak u penziju u toj zemlji iznosi 65 godina. Ipak, prema studiji koju je proveo Institut za ekonomska istraživanja (IW) iz Kelna, životna dob Nijemaca za odlazak u penziju do 2041. godine mogla bi se povećati na 73 godine života ukoliko doprinosi za penzije ostanu na sadašnjem nivou. U izvještaju se navodi kako nisu opravdani argumenti po kojima bi priliv izbjeglica u Njemačku trebao spriječiti povećanje životne dobi za odlazak u penziju.\nU Njemačkoj trenutno na jednog penzionera dolaze tri zaposlene osobe, ali, kako se navodi u izvještaju IW-a, demografska slika ukazuje na pogoršanje situacije narednih godina s obzirom na to da populacija u toj evropskoj zemlji značajno stari.


Mina je odlučila da svoju jaču polovinu ostavi bez teksta, pa se pobrinula oko svakog detalja. Okupila je veliki broj njihovih prijatelja u kući sa bazenom, gde su se provodili do kasno u noć. Posebno emotivan trenutak bio je kada je manekenka uzela mikrofon i Nemanji zapevala baladu Tanje Savić "Gde ljubav putuje". Kako je to izgledalo pogledajte u videu iznad.\nPar, koji se prošlog leta verio na Maldivima, čitavo veče je razmenjivao poljupce i zagrljaje, a još fotografija sa slavlja pogledajte u galeriji.\nRođendansko slavlje Nemanje Nedovića


Premijer Forto i ministar Katica na Regionalnom forumu mladih lidera | Skupština Kantona Sarajevo\nPremijer Kantona Sarajevo Edin Forto i ministar unutrašnjih poslova Admir Katica učestvovali su na 4. Regionalnom forumu mladih lidera koji se održava u Novom Sadu. Sve prisutnija pojava odlaska mladih iz svojih matičnih država izdvojila se kao jedno od glavnih pitanja današnjih panela, ali i Foruma u cijelini, i kako se moglo čuti, dobra komunikacija među zemljama Zapadnog Balkana je ključna za umanjivanje te negativne pojave koja je zastupljena u čitavom regionu.\nКako je istaknuto, jedan od glavnih razloga odlaska je kvalitet života i korupcija, a tek nakon ovih razloga slijede ekonomske prilike i prilike za posao.\nNakon toga premijer KS i ministar Katica sastali su se sa predsjednikom Pokrajinske vlade Igorom Mirovićem i gradonačelnikom Novog Sada Milošem Vučevićem.\nTokom sastanka sa predsjednikom Mirovićem konstantovano je kako je povezivanje ljudi, podsticanje saradnje i kontakata kako u privredi, tako i u svim oblastima koje su od interesa budućnosti naših zemalja, ali i cijelog regiona.\nDefinisani su koraci za dalju saradnju, a cilj je da se unaprijedi i intenzivira saradnja, jer postoje veliki neiskorišteni potencijali s obje strane.\n"Sarađujemo sa mnogim pokrajnama, a plan nam je da konkretizujemo saradnju prije svega na ekonomskom planu sa AP Vojvodinom", poručio je premijer Forto.\nNa forumu su, između ostalih, učestvovali i predsjednici Srbije, Slovenije i Sjeverne Makedonije Aleksandar Vučić, Borut Pahor i Stevo Pendarovski.\nPoslednjeg dana Foruma, u nedelju je planiran premijerski panel, na kojem će o vizijama evropske budućnosti i aktuelnoj situaciji u procesu eurointegracija govoriti premijerka Republike Srbije Ana Brnabić i premijer Republike Sjeverne Makedonije Zoran Zaev.\nTakođer, u nedelju će se na Forumu oglasiti i predstavnici diplomatije, i to ambasador Savezne Republike Njemačke Tomas Šib, ambasador Republike Francuske Žan-Luj Falkoni i ambasador i šef Delegacije Europske unije u Republici Srbiji Sem Fabrici.


Siniša Mali: Srbija dobila sve pohvale za ekonomske reforme i rezultate - B92\nSiniša Mali: Srbija dobila sve pohvale za ekonomske reforme i rezultate\nBrisel -- Srbija je dobila podršku za nastavak puta ka EU i sve pohvale za uèinjene ekonomske reforme i rezultate, rekao je danas ministar finansija Siniša Mali.\nIzvor: Tanjug èetvrtak, 16.05.2019. | 17:08\nOn se sastao s komesarom za budžet i ljudske resurse EU Ginterom Etingerom u Briselu.\n"Zajedno smo zakljuèili da je Srbija šampion u ekonomskim reformama, da su nam rezultati u makroekonomiji, ali i mikroekonomiji veoma dobri", rekao je Mali.\nStopa rasta u 2018. godini od 4,3 odsto je najviša u poslednjih 10 godina, smanjuje se nezaposlenost, a u budžet je u suficitu veæ treæu godinu z redom, dodao je.\nEvropska komisija nastaviæe da podržava razvoj srpske ekonomije, zajedno su zakljuèili.\n"Samo visoki rast naše ekomije, privrede i BDP-a nam daje sigurnost da æe nam nezaposlenost padati, a rasti penzije, plate. Zbog toga sam molio gospodina Etingera da se u što kraæem vremenu otvore poglavlja koja se odnose na finansijske usluge i finansijski sistem", rekao je ministar.\nOtvaranje novih poglavlja i usklaðivanje sa evropskim standardima u oblasti finansija obezbediæe i bolji pristup i efikasnije korišæenje fondova EU.\n"Ubeðen sam da smo na pravom putu da postanemo punopravna èlanica EU, ali i da u meðuvremenu iskoristimo što više novca, pogotovo za razvoj naše infrastrukture i poboljšanje sistema obrazovanja", rekao je Mali.\nJedan od uslova Brisela za otvaranje poglavlja 4. i 9. ( slobodan protok kapitala i finansijske usluge) je skidanje Srbije sa "sive liste" Meðudržavnog tela za borbu protiv pranja novca i najavio za kraj maja posetu delegacije koja bi trebalo da potvrdi da je Srbija uradila sve što je neophodno kao bi bila skinuta sa te liste.\n"U Orlandu 20. juna održava se konferencija gde æe i zvanièno Srbija biti skinuta sa te liste ", zakljuèio je ministar.


Kelly 185/65 R14 86T Winter ST zimska auto guma | ePonuda.com\nKelly 185/65 R14 86T Winter ST zimska auto guma cene\nKategorija vozila Auto gume, Sezona zimska, Širina gume 185, Visina gume 65, Prečnik gume 14, Opterećenje 86, Indeks brzine T.\nod 4.678,00 do 8.002,00 din\nKelly 185/65R14 KELLY WINTER 86T ST\nod 6.127,00 din\nGoodyear 185/55R14 VEC 4SEASONS 80H TL zimska auto guma\nEPonuda nije internet prodavnica već Vam omogućava da brzo i lako nađete Kelly 185/65 R14 86T Winter ST zimska auto guma po najjeftinijoj ceni. Naš cilj je da kupci budu što bolje informisani o ponudi Kelly 185/65 R14 86T Winter ST zimska auto guma na tržištu Srbije. Vrlo lako nalazite željeni proizvod za kategoriju Zimske auto gume cene, ne morate da lutate od sajta do sajta za Kelly Zimske auto gume, sve Vam je na jednom mestu. Naši operateri svakodnevno ažuriraju cene ali je potrebno da proverite cenu i dostupnost za Kelly 185/65 R14 86T Winter ST zimska auto guma sa PRODAVCEM. EPonuda ne može da garantuje potpunu tačnost specifikacije i slika za Kelly 185/65 R14 86T Winter ST zimska auto guma. Pre kupovine, podatke za Kelly 185/65 R14 86T Winter ST zimska auto guma proverite na sajtu PROIZVOĐAČA.


Gran pri nije priprema za Olimpijadu : Nadlanu.com\nGran pri nije priprema za Olimpijadu\nObjavljeno 13. jun 2012. / 12:56:38\nBEOGRAD, 13. juna 2012. (Beta) - Selektor ženske odbojkaške reprezentacije Srbije Zoran Terzić rekao je u sredu da predstojeći vikend Gran prija u Beogradu ne može da bude priprema za Olimpijske igre u Londonu.\n"Gran pri ne može da bude priprema za Olimpijske igre jer je to jedno od najprestižnijih svetskih takmičenja na kojem učestvuju najbolje reprezentacije. Ne možemo da igramo polovično već najbolje moguće", rekao je Terzić novinarima pred turnir koji će sa za vikend održati u Beogradu.\nNa Gran priju će pored Srbije učestvovati selekcije Argentine, Kube i Turske, a Terzić je istakao da Srbija sva tri meča mora da odigra na istom nivou.\nOn je istakao da rejting muške i ženske reprezentacije Srbije obavezuje da obe selekcije na svakom takmičenju igraju punom snagom.\n"Ciljevi i muške i ženske reprezentacije se menjaju iz godine u godinu, rejting koji smo stekli nas obavezuje da svako takmičenje igramo punom snagom. Postoje odredjene kalkulacije kada je sastav tima u pitanju, ali ambicije ostaju iste", kazao je Terzić.\nTurnir Grupe H Gran prija u Beogradu održaće se od 15. do 17. juna u hali Pionir, a Srbija će prvog dana igrati protiv selekcije Argentine, a zatim protiv Kube i Turske.


Evropska unija i rodna ravnopravnost – pogled iz Srbije - POLITEIA (DEV)\nAutor: Miloš Đajić, Centar modernih veština\nIz analize: „Rodna ravnopravnost je jedna od osnovnih vrednosti Evropske unije. Ona predstavlja ključni preduslov ukupne ravnopravnosti, socijalne pravde, održivog ekonomskog rasta i razvoja društva. Takođe, ona spada u temeljno pravo i jedno od glavnih načela ‘evropskog stuba’ socijalnih prava.\nPosebna pažnja rodnoj ravnopravnosti u Evropskoj uniji se posvećuje od 2000. godine. Tada su članice Evropske unije u Nici (Francuska) usvojile Povelju Evropske unije o temeljnim pravima, koja uključuje lična, ekonomska i socijalna prava. Ova povelja između ostalog kaže: ‘Unija je osnovana na principima slobode, poštovanja ljudskih prava i osnovnih sloboda, vladavini prava i principa koji su zajednički svim članicama EU. Unija će poštovati ljudska prava koja su garantovana EU Konvencijom o zaštiti ljudskih prava i sloboda i koja je potpisana u Rimu 4. novembra 1950. godine’.“ (…)\nMiloš Đajić: Evropska unija i rodna ravnopravnost – pogled iz Srbije\nHome - Događaji - Evropska unija i rodna ravnopravnost – pogled iz Srbije


Apoteke u okviru Zdravstvene ustanove Apoteka Smederevo dobro su snabdevene dezinfekcionim sredstvima, a ima i zaštitnih maski - SDPlus\nU Zdravstvenoj ustanovi Apoteka Smederevo, u svim njihovim apotekama na teritoriji grada ima u prodaji dovoljne količine svih dezinfekcionih sredstava asepsola i alkoholnih rastvora, zatim gelova za dezinfekciju ruku, kao i sredstva na bazi propolisa za dezinfekciju grla, izjavila je za Informativni portal SDPLUS direktorka te ustanove Slavica Botić.\nU prodaji se nalaze i zaštitne maske sa dugotrajnom zaštitom, koje mogu da se upotrebljavaju do 8 sati po ceni od 580 dinara.\nSvi ovi proizvodi u Apoteku dolaze kontinuirano i za sada nema nestašica a i laboratorija apoteke takođe pravi gelove i alkoholne rastvore. Novina je da su domaći proizvođači asepsola povećali cenu za oko 30 odsto, objasnila je Botić i najavila da se svi navedeni proizvodi nabavljaju kontinuirano i u većim količinama nego što je to bio slučaj do sada.\nTakođe ima i u dovoljnim količinama i drugih lekova i antipiretika za snižavanje telesne temperature. Apoteka 1. maj u Ulici Nosilaca Albanske spomenice radi non stop, odnsno 24 sata.


Samovolja i svemoć - JUGPRESS\nSamovolja i svemoć\nPostavio: Jugpress Septembar 11, 2019\nŽelimo da podržimo svaku ideju koja bi zaustavila ovo ludilo, vratila društvo na fabrički reset i zemlju promenila u normalnu, moralnu i dosadnu, u kojoj institucije rade svoj posao, izjavio je u intervjuu FoNetu član neformalne grupe Samoodbrana, glumac i reditelj Radoslav Milenković.\nNapominjući da Samoodbrana “nema ambbicija da se takmiči na izborima, niti da pravi stranku”, on je u serijalu Kvaka 23 objasnio da je reč o grupi ljudi koji se rado sreću i, uz kafu i kolače, “diskutuju i promišljaju, po svojoj savesti, aktuelna dešavanja u društvu”.\nUpitan zašto druženje i promišljanje članova grupe, u kojoj su umetnici, naučnici, karikaturisti, pisci, mora imati ime, Milenković je odgovorio da je reč o razlozima javne komunikacije.\n“Želimo da reagujemo na određene pojave i probleme, poput podrške novinarki Danasa, koja je u Skupštini Srbije bila izložena užasnom nasilju”, rekao je Milenković novinarki Danici Vučenić.\nObjašnjavajući naziv Grupe, on je predočio da je reč o “samoodbrani od svega čemu smo izloženi”, ali da ga naziv najviše asocira na “samoodbranu od kriminala, kada neko dođe da vas ugrozi, a vi se branite”.\n“Bavimo se širokim spektrom tema, od toga da li predsednik poštuje Ustav, do toga koliko klozeta ima u našim školama i da li su oni u funkciji”, ilustrovao je Milenković.\nUpitan da li samoodbrana, kao pojam, označava ofanzivnu ili defanzivnu poziciju u politici, Milenković je rekao da je vidi kao “ofanzivnu, ali ne na način na koji se bore političke stranke i establišment”.\nPrema njegovim rečima, “stranke treba da prave mladi ljudi, mi samo hoćemo da ohrabrimo ljude da budu slobodni u svojim uverenjima”.\nNa primedbu da uloga i delovanje Samoodbrane nisu potpuno jasni u političkom kontekstu, Milenković je uzvratio da “ni Pikaso nije bio jasan kada je nacrtao prvu kubističku sliku”.\nKako je obrazložio, grupa Samoodbrana ima “potrebu da izrazi mišljenje javno”, za šta postoje načini mimo političkih partija, dok u stavove ugrađuje znanje, godine i biografije svojih članova.\nBez namere i potrebe da ubeđuju ljude da im veruju, da regrutuju, privlače, angažuju, bez namere da imaju logistiku, strukturu, članarinu, članske karte, naglasio je Milenković.\nAko Samoodbrana ikada, na bilo koji način, postane politička organizacija, on najavljuje da je “istog trenutka izvan te priče”.\n“Zato što sam ja Radoslav Milenković, platio sam jako puno da steknem to ime i prezime i politikom, kao član stranke, neću da se bavim, jer bih sada morao da vam pričam šta misli moja stranka, a ne šta mislim lično”, rekao je Milenković.\nOsvrćući se na odnos Samoodbrane prema opoziciji, on je poručio da nema ništa protiv da neki član grupe bude član stranke ili savetnik, pošto je to stvar ličnog izbora, a najvažnije je šta ko misli.\nMilenković tvrdi da “Samoodbrana nema nikakvu nameru da preuzme proteste građana”, kao što se u javnosti moglo čuti, ali je jasan “da ne želi da prisustvuje protestima koje predvodi opozicija”.\nNe želi da bude deo mitinga neke političke stranke, ali nema ništa protiv da opozicija predvodi proteste i da ih organizuje.\nPovodom različitih stavova pojedinih članova grupe o eventualnom bojkotu izbora, Milenković kaže da “bojkot treba da bude radikalan”, dok neki drugi članovi, poput pisca Filipa Davida, misle drugačije.\nOn, međutim, u tom “ne vidi problem, jer svako stoji iza svog indvidualnog stava”, ali ne vidi ni mogućnost da grupa, kao celina, pomogne opoziciji u istrajavanju u odluci u vezi sa bojkotom izbora.\nDopušta, istovremeno, da “svako prema svojoj savesti i uverenju odluči da li će podržati određene odluke”.\nMilenković lično ne vidi da on i opozicija “imaju isti cilj, jer njima je cilj da dođu na vlast, što nije sporno, ali ta utakmica njega ne zanima”.\nJedino do čega je njemu stalo je da “budemo društvo u kojem funkcionišu insititucije, gde su izbori samo jedan dan u četiri godine, kada se glasa bez pritisaka, bez ulja i šećera, bugarskih vozova, peglanih listića, pretnji otkazom i bez ucena”.\n“Ko god da pobedi, meni ne sme da bude ugroženo elementarno ljudsko pravo”, rekao je Milenković i objasnio da građansku borbu vidi kao “insistiranje i zalaganje za institucije, za njihovo funkcionisanje i za uređeno društvo”.\nTo mora da bude preduslov da jednog dana imamo slobodne izbore, rekao je Milenković, koji izjave Aleksandra Vučića da će misija ODIHR proveriti birački spisak i Maje Gojković o promeni skupštinskih akata da bi se opozicija vratila u Skupštinu vidi kao “simulaciju velikodušnosti”.\nNe radi se o “ustuknuću vlasti pod pritiskom građana i opozicije”, naglasio je Milenković i ocenio da su to “stvari koje bi trebalo da se podrazumevaju, a ne da budu poklon iz milosrđa”.\nU načinu obraćanja predsednika osećaju se “samovolja i narcisoidna svemoć”, smatra Milenković i dodaje da je veoma uznemiren tekstom Večernjih novosti u kojem se Zapad optužuje da želi da uništi Srbiju i anticipira ubistvo jednog opozicionog lidera, kako bi se ono pripisalo Vučiću.\nKako je precizirao, “uznemiren je činjenicom da ni jedna insititucija nije reagovala, demantovala, optužila ili umirila građane, povodom navoda u tom tekstu i reakcija koje su iz njega proizišle”.\n“Ono što je napisano je zastrašujuće, a još je čudnije što je to objavila novina u kojoj država ima vlasništvo i koja ne spada u neke tračerske žutare”, konstatovao je Milenković i podsetio da je u “ovoj zemlji ubijen premijer, a pre nešto više od godinu dana i opozicioni političar Oliver Ivanović”.\nS obzirom na stav da u Srbiji “institucije ne postoje”, on i kao profesor Akademije umetnosti u Novom Sadu pokušava da razume “kuda sve ide i dokle se stiglo”.\n“Potrebno mi je, kao reditelju i glumcu, da razumm ljudsku ubedljivost i njene psihološke, uzročno-posledične, motivacione i emocionalne parametre”, zaključio je Milenković.\nPonovo besplatni pregledi\nKod Vranja poginula jedna osoba\nU Vranju održan Treći pčelarski sajam jugoistočnog Balkana\nSofi Marso na Skupljanju potpisa protiv uni[tavanja gradskog parka u Leskovcu se pridružili DSS I PSG\nBatalite gluposti 2 na Skupljanju potpisa protiv uni[tavanja gradskog parka u Leskovcu se pridružili DSS I PSG\nĆe ga rešimo na Medvedja: Škola i policija tri dana bez vode\nPolicajac iz DSS na Skupljanju potpisa protiv uni[tavanja gradskog parka u Leskovcu se pridružili DSS I PSG\nArhive Odaberite mjesec Septembar 2019 (310) August 2019 (448) Juli 2019 (451) Juni 2019 (389) Maj 2019 (512) April 2019 (472) Mart 2019 (487) Februar 2019 (411) Januar 2019 (461) Decembar 2018 (485) Novembar 2018 (477) Oktobar 2018 (495) Septembar 2018 (455) August 2018 (521) Juli 2018 (495) Juni 2018 (475) Maj 2018 (491) April 2018 (435) Mart 2018 (457) Februar 2018 (376) Januar 2018 (498) Decembar 2017 (463) Novembar 2017 (399) Oktobar 2017 (407) Septembar 2017 (397) August 2017 (402) Juli 2017 (292) Juni 2017 (389) Maj 2017 (383) April 2017 (498) Mart 2017 (522) Februar 2017 (352) Januar 2017 (416) Decembar 2016 (467) Novembar 2016 (469) Oktobar 2016 (344) Septembar 2016 (310) August 2016 (271) Juli 2016 (318) Juni 2016 (330) Maj 2016 (315) April 2016 (420) Mart 2016 (340) Februar 2016 (287) Januar 2016 (282) Decembar 2015 (371) Novembar 2015 (332) Oktobar 2015 (358) Septembar 2015 (314) August 2015 (318) Juli 2015 (308) Juni 2015 (280) Maj 2015 (171)


I voljom žreba odlučeno je da Crvena zvezda i Partizan igraju 25. maja na stadionu "Rajko Mitić".\nU slučaju nerešenog ishoda igraju se produžeci dva puta 15 minuta, a ukoliko ni tada ne bude bilo pobednika, izvodiće se jedanaesterci.\nCrveno-beli danas imaju priliku da ponovo postanu prvaci Srbije, ali trofej osvajača kupa nemaju već devet godina. Sa druge strane, Partizanu je ovo još jedna sezona u kojoj bi mogao da "spasi stvar" osvajanjem kupa jer dominacija "večitog rivala" prema svemu sudeći nije prekinuta u Superligi.\nUkoliko bi slavio na Marakani, Partizanu bi to bio peti put u poslednjih šest sezona da je osvajač kupa.\nProšle godine je u finalu crno-bele porazila Vojvodinu, tim Aleksandra Stanojevića im se revanširao u polufinalu ove sezone.\nOd 2006. i nezavisnosti Srbije Partizan je najuspešniji tim ovog takmičenja sa sedam trofeja, Zvezda je šampion kupa bila tri puta, Vojvodina dvaput, a Jagodina i Čukarički po jednom.


Vesti online / Vesti / Srbija / Ljajić: 140.000 siromašne dece u Srbiji\nOd 48.000 korisnika narodnih kuhinja, čak 6.221 korisnik je dete\nUkazujući da se Dečja nedelja organizuje kako bi se skrenula pažnja na potrebe i prava dece, ali i podvukla crta dokle se stiglo sa ostvarivanjem tih prava, Ljajić je istakao da je 2008. godine svako 14. dete živelo ispod linije siromastava, a da u 2011. svako osmo dete živi ispod te linije.\nPrema njegovim rečima, alarmantan je podatak i da od 48.000 korisnika narodnih kuhinja, čak 6.221 korisnik je dete. Ljajić je istakao i da u ovom trenutku 373.000 dece ostvaraju pravo na dečji dodatak, 70.450 porodica ostvaraju pravo na roditeljski dodatak, a da 33.000 porodilja ostvaruje pravo na naknadu za porodiljsko odsustvo.\nDve trećine dece, od tri do 14 godina, trpi neki vid nasilja: Rasim Ljajić\nIpak, Ljajić je imao i dobre vesti - da je povećan broj predškolske dece u ustanovama i da je načinjen značajan pomak kada je u pitanju smanjenje smrtnosti kod dece.\nMeđutim, kako je ministar naglasio, i dalje dve trećine dece, od tri do 14 godina, trpi neki vid fizičkog ili psihičkog nasilja.\nZamenik Zaštitnika građana Tamara Lukšić Orlandić rekla je da je Srbija hrabro, ali sa zakašnjenjem, krenula sa inkluzivnim obrazovanjem dece sa teškoćama u razvoju i sa njihovim uključivanjem u lokalne samouprave. Ona je istakla da je u tom procesu neophodno da čitavo društvo pruži podsku uključivanju dece sa posebnim potrebama.\nNa otvaranju Dečje nedelje, koja je ove godine posvećena promociji prava dece sa smetnjama u razvoju, Milici Spasojević iz sela Brđani uručena je povelja za dobročinstvo deci, jer je od 1963. godine othranila 50 mališana.\nU okviru Dečje nedelje, koja će trajati do 9. oktobra, biće organizovane različite akcije.\nSRBIJA Svaki treći korisnik narodne kuhinje je dete\nPonedeljak 03.10.2011. 20:38\na Bog nam dao zemlju da proizvodimo hranu i jos izvozimo.ne da nam se da to iskoristimo..san mi je da se vratim na selo.probacu na sve nacine da uspem u toj nameri....\nPonedeljak 03.10.2011. 22:14\nPa kad je umeo da iznese podatak, zbog cega ne rece i razloge sto imamo 140 000 siromasne dece? Mogao je lepo da objasni zbog cega nisu vodili odgovornu politiku, godinama. Zbog cega se ima za "mostice", a nema za decu, koje je sve manje...Nestajemo, polako ali sigurno - DS politika.


LP /Uoči finala Lige prvaka: Ukrajinska policija optužila brojne klubove za namještanje / Radio Sarajevo\nFoto: EPA/Kijev uoči finala\nLP / Uoči finala Lige prvaka: Ukrajinska policija optužila brojne klubove za namještanje\n23. 05. 2018. u 12:08:00 AA\nUkrajinska policija optužila je veliki broj profesionalnih fudbalskih klubova u državi da su namještali utakmice i pokrenula niz racija i to u trenutku kada se glavni grad Kijev priprema za domaćinstvo finala Lige prvaka 26. maja.\nArsen Avakov, ministar unutrašnjih poslova Ukrajine, rekao je da je 35 klubova učestvovalo u prevarama povezanim sa klađenjem na čemu su ukupno profitirali oko pet miliona dolara (oko 4,2 miliona eura) godišnje. Dodao je da je igračima i sudijama priječeno ili su podmićeni sa 100.000 ukrajinskih hrivnija (oko 3.250 eura) kako bi osigurali tačan rezultat u 57 utakmica.\nUoči subotnjeg finala Lige prvaka između Real Madrida i Liverpoola, Avakov je naglasio da racije pokazuju da “fudbal mora biti fer igra“.\nIz policije su kazali da su u namještanju utakmica učestvovali Vorskla Poltava i Zorya Luhansk, koji su ove sezone zauzeli treće i četvrto mjesto u ukrajinskoj ligi. Najbolji ukrajinski klubovi Shakhtar Donetsk i Dynamo Kijev, koji su osvojili sve titule od 1993. godine, nisu među optuženima.\nPolicija je javnosti predočila i snimke razgovora između klupskih zvaničnika i sudija koji su dogovarali namještanje utakmica.\nAvakov je rekao da se osumnjičeni suočavaju sa optužbama za uzimanje mita i za namještanje utakmica.\nTagovi: Ukrajina namještanje utakmica Liga prvaka Kijev finale\nNisu mogli naći smještaj / Realovi navijači vratili 2.000 ulaznica za finale Lige prvaka\nZvijezda Liverpoola / Mohamad Salah će postiti i na dan odigravanja finala Lige prvaka\nUEFA / Finale Lige prvaka pretvara se u noćnu moru za navijače Liverpoola\nUEFA / FK Sarajevo saznao protivnika u Ligi prvaka


Završene 22. Gejzerske noći - Dnevnik Juga\nPočetna / DOGAĐAJI / Završene 22. Gejzerske noći\nZavršene 22. Gejzerske noći\nIna Dendić 05/08/2019\tDOGAĐAJI, DRUŠTVO, Medvedja Ostavi komentar\nU Sijarinskoj banji je 31. jula 2019, održano završno veče, 22. Gejzerskih noći. Ove večeri za sadržaj kulturno umetničkog i zabavnog programa se potrudila Turistička organizacija opštine Medveđa, koja je pored Specijalne bolnice za rehabilitaciju „Gejzer“ iz Sijarinske banje, organizator ove manifestacije.\nZavršne večeri brojne goste na platou ispred restorana „Snežnik“ su zabavljali „X-bend“ i Milorad Pavlović Arsa, KUD „Slavuj“ iz Novog Badovca, folk pevačica Sonja Kocić iz Beograda, kao i Nikola Stojanović, pobednik takmičenja „Prvi glas Medveđe 2019. i frulaš Miljan Toković.\nU toku programa goste je pozdravio Ljubiša Ristić, direktor Turističke organizacije opštine Medveđa. On se gostima zahvalio na izdvojenom vremenu za ovu, i sve ostale večeri manifestacije. Posle kratkog podsećanja na istorijat manifestacije, Ristić se zahvalio svima koji su pomogli održavanje ove manifestacije, a goste pozvao da i sledeće godine, krajem jula meseca, budu ponovo u Sijarinskoj banji.\nPrethodni U subotu u Lebanu počinje „Kulturno leto“\nSledeći Na manifestaciji „Tradicionalni ukusi juga“ kotlić sa telećim repovima, samse i razne vrste pita


Juan uskoro na srpskoj kursnoj listi!\nKineski juan uskoro bi mogao da se nađe među valutama na zvaničnoj kursnoj listi Narodne banke Srbije. Privredna komora Srbije zvanično će predložiti da se trgovinske transakcije i investicije između NR Kine i Republike Srbije obračunavaju u juanima i dinarima. Ovo je za Kineski međunarodni radio izjavila M\nKineski juan uskoro bi mogao da se nađe među valutama na zvaničnoj kursnoj listi Narodne banke Srbije. Privredna komora Srbije zvanično će predložiti da se trgovinske transakcije i investicije između NR Kine i Republike Srbije obračunavaju u juanima i dinarima.\nOvo je za Kineski međunarodni radio izjavila Milanka Stojaković iz Privredne komore Srbije, zadužena za praćenje privredne saradnje sa NR Kinom.\nPodsetimo, početkom oktobra ove godine, odlukom Izvršnog odbora Narodne banke Srbije, ruska rublja uvrštena je među ostale valute na zvaničnoj kursnoj listi u Srbiji, kojima se obavljaju transakcije. Do sada, zvanično nije bilo reči o toem da bi i kineski juan mogao da dobije isti status.\nSledeća ⇨ Kineske tvrtke pokazuju interes za ulaganje u crnogorsku luku i željeznice\nPrethodna ⇦ Predsjednik Makedonije Ivanov se susreo s kineskim veleposlanikom u Makedoniji Cui Zhiweiem


"Najluđi" "buzzer beater" u istoriji NBA lige - Sportska sećanja\n„Najluđi“ „buzzer beater“ u istoriji NBA lige\nHome » Featured » „Najluđi“ „buzzer beater“ u istoriji NBA lige\n23. februara 2009. godine je bio reklo bi se sasvim običan NBA dan u kome je bilo šest mečeva koji bi vrlo brzo bili zaboravljeni da nije bilo neverovatnog koša Devina Herisa, koji se smatra najluđim „buzzer beater“-om u istoriji NBA lige.\nKada je Andre Igodala pogodio jedno slobodno bacanje na manje od dve sekunde do kraja duela u Nju Džersiju između Netsa i Seventisiksersa i tako tog hladnog februarskog dana 2009. godine doneo minimalno vođstvo Filadelfiji, delovalo je da je šesti uzastopni poraz Netsa neizbežan. Ipak, igrači „Mrežica“ nisu imali nameru da se predaju, Bobi Simons je pohitao da izvede loptu, pa je posle kretanja po čeonoj liniji dodao do Devina Herisa, koji se na polovini terena nalazio u gotovo bezizlaznoj situaciji. Ispred njega se nalazio Andre Igodala, koji je čak uspeo na trenutak i da mu izbije loptu, ali je Heris ponovo hvata u vazduhu i potom “iz očaja” izbacuje loptu sa polovine terena ka košu gostiju. Posle neverovatnog leta lopta prolazi kroz obruč, ali nije odmah usledilo radovanje domaćih igrača, jer je postojala velika dilema da li je Heris uputio šut pre isteka vremena.\nOko zapisničkog stola okupili su se igrači oba tima, a sudije su skoro tri minuta pregledale snimak spornog koša, pre nego što su priznale pogodak Herisa, jer je na semaforu pre njegovog šuta ostalo 0,001 sekundi?! Bio je to i bukvalno pogodak u zadnji čas, koji je doneo pobedu Netsima, ali i koji je odmah uvršten među najluđim koševima za pobedu u istoriji NBA lige.\n“U ovakvim situacijama pokušavate da izvučete faul, ali vam ga nikada neće svirati. Zato sam pretpostavio da je bolje da probam da šutnem i bar dam šansu ekipi za pobedu. Ugao je bio nemoguć, protivnički igrač je bio iznad mene, a ja sam uputio divlji šut, koji ne znam kako je ušao u koš.” – rekao je posle meča o svom neverovatnom pogotku Devin Heris.\nKako je izgledao fenomenalan koš za pobedu Devina Herisa, koji je po mnogima jedan od najneverovatnijih “buzzer beater”-a u istoriji košarke podsetite se na snimku koji je pred vama.


Dodik je na konstataciju novinake da je izgubio vlast u nekim opštinama i da bi ovo moglo da bude početak kraja, ali i na sva naredna pitanja od koja neka nisu imala nikave veze sa izborima davao isti odgovor:\n"Dakle, pobjedili smo u 42 opštine, u tri opštine u Federaciji i ostali smo najveća politička partija u BiH", ponavaljo je Dodik.\nReđala su se pitanja: Izgubili se gradonačlničko mesto u Banjaluci, Modriču, Derventu, Brod, nakon šest godina Bijeljinu; koliko glasova je dobio Draško Stanivuković?; šta je sa ovim hidroelektranama što se RS dogovorila sa Srbijom? Ali odgovor je uvek bio isti: "Dakle, pobjedili smo u 42 opštine..."\nKada je novinarka pitala šta je sa hidroelektranama što se RS dogovorila sa Srbijom i sama potom konstatujući da će eto ona da "promeni ploču" i da neće da postavlja pitanja vezana za izbore, Dodik je poručuo: "Ali ja neću da menjam ploču", pa nastavio: "Dakle, pobjedili smo u 42 opštine..."


9. maj 2008. | 16:07 | Izvor: Beta\nNa vanrednim parlamentarnim izborima u u Srbiji koji će se održati 11. maja učestvovaće devet izbornih koalicija.\n1. Koalicija Za evropsku Srbiju, koju čine Demokratska stranka (DS), G17 Plus, Sandžačka demokratska partija (SDP), Srpski pokret obnove (SPO) i Liga socijaldemokrata Vojvodine (LSV), na izbore izlazi sa listom "Za evropsku Srbiju-Boris Tadić" i sloganima "Sigurna budućnost", "Za evropsku Srbiju" i "Napred, nema stajanja".\n2. Koalicija Demokratske stranke Srbije (DSS) i Nove Srbije (NS) na izbore izlazi sa izbornom listom "DSS-NS - Vojislav Koštunica" i sloganom "Podrži Srbiju".\n3. Koalicija Socijalističke partije Srbije (SPS), Partije ujedinjenih penzionera Srbije (PUPS) i Jedinstvene Srbije (JS) na izbore izlazi sa izbornom listom "SPS-PUPS-JS" i sloganima "Ustani Srbijo" i "Pobedimo nepravdu".\n4. Koalicija bošnjačkih partija u Sandžaku, u kojoj su Stranka demokratske akcije (SDA) Sandžaka, Bošnjačka demokratska stranka Sandžaka (BDSS), Socijalno liberalna partija Sandžaka (SLPS) i Reformisti Sandžaka (RS) na izbore izlazi sa listom "Bošnjačka lista za evropski Sandžak - dr Sulejman Ugljanin" i sloganom "Za evropski Sandžak".\n5. Koalicija koju čine Savez vojvođanskih Mađara (SVM), Demokratska stranka vojvođanskih Mađara (DSVM) i Demokratska zajednica vojvođanskih Mađara (DZVM), na izbore izlazi sa listom "Mađarska koalicija - Ištvan Pastor" i sloganom "Snaga zajedništva".\n6. Koalicija Ujedinjeni Vlasi Srbije, koju čine Vlaška demokratska stranka Srbije iz Bora, Vlasi demokratske Srbije iz Kučeva i Vlaška demokratska stranka iz Negotina, na izbore izlazi sa izbornom listom "Ujedinjeni Vlasi Srbije - dr Predrag Balašević" i sloganom "Za bolji život u istočnoj Srbiji" .\n7. Koalicija "Romi za Roma", koju čine Romska partija ujedinjenja, Nova demokratska stranka Roma i koalicija "Sloga" izlazi sa listom "Romi za Roma - Miloš Paunković" i sloganom "Glasajte za Roma, za svog čoveka".\n8. Koalicija koju čine Partija za demokratsko delovanje (PDD), Demokratska unija Albanaca (DUA), Pokret demokratskog progresa (PDP) i Grupa građana Rehmi Zuljfiu, izlazi sa listom "Koalicija Albanaca Preševske doline" i sloganom "Za bolju budućnost".\n9. Koalicija koju čine Narodna stranka, MI reformisti - socijaldemokratska partija, Srpska sloga, Stranka radnika i penzionera (SRP) i Napredna stranka, izlazi sa listom "Narodni pokret za Srbiju - Milan Paroški" i sloganom "Novo je i vredi".\nHronologija izbornih koalicija na vanrednim izborima od 2000.\n- Na vanrednim parlamentarnim izborima u Srbiji 21. januara 2007. godine učestvovalo je sedam koalicija:\nKoalicija Liberalno-demokratske partije, Građanskog saveza Srbije, Socijaldemokratske unije i Lige socijaldemokrata Vojvodine izašla je sa listom "LDP-GŠ-SDU-LSV-Čedomir Jovanović" i sloganom "Od nas zavisi".\nKoalicija DSS i NS prijavila je jedinstvenu izbornu listu "DSS-NS-Vojislav Koštunica" na kojoj su bili i predstavnici Jedinstvene Srbije (JS) i Srpskog demokratskog pokreta obnove (SDPO). Izborni slogan koalicije bio je "Živela Srbija" i "Narod najbolje\nKoalicija Partije ujedinjenih penzionera Srbije i Socijaldemokratske partije izašla je sa listom "PUPS - dr Jovan Krkobabić i SDP – dr Nebojša Čović" i sloganom "Iskustvo i energija".\nKoalicija "Lista za Sandžak", koju su činile SDA Sandžaka, Socijalno-liberalna partija Sandžaka i Bošnjačka demokratska stranka, izašla je sa listom "Koalicija Lista za Sandžak – Dr Sulejman Ugljanin" i sloganima "Za Sandžak u evropskoj Srbiji" i "Mi pobeđujemo, svi dobijaju".\nKoalicija "Vojvođanske partije", u kojoj su bile Vojvođanska partija, Vojvođanski građanski pokret, Naša Vojvodina, Sremska stranka, Stranka manjinskih akcionara, penzionera i nezaposlenih i Penzionersko-radnička stranka Srbije, izašla je sa listom "Vojvođanske partije - mr Igor Kurjački" i sloganom "Neke nove lale".\n"Koaliciju Albanaca iz Preševske doline" činile su dve albanske partije sa juga Srbije - Partija za demokratsko delovanje (PĐ) Rize Halimija i Demokratska unija Doline (DUD) Skendera Destanija. Izborni slogan koalicije je bio "Za bolji život Albanaca u Preševskoj dolini"\nKoalicija Demokratske stranke vojvođanskih Mađara (DSVM) i Demokratske zajednice vojvođanskih Mađara (DZVM) izašla je sa listom "Mađarska sloga - Andraš Agošton - dr Pal Šandor" i sloganima "Za promene - časno i pošteno! Zajedno sa vama – stop iseljavanju! Za lepšu budućnost ovde!".\nU Skupštinu Srbije ušle su četiri koalicije: DSS-NS sa 47 mandata, LDP-GSS-SDU-LSV sa 15 mandata, koalicija Lista za Sandžak sa dva mandata i Koalicija Albanaca Preševske doline sa jednim mandatom.\n- Na vanrednim parlamentarnim izborima u Srbiji 28. decembra 2003. učestvovalo je šest koalicija:\nKoalicija SPO i NS izašla je sa listom "SPO-NS-Vuk Drašković-Velimir Ilić" i sloganom "Zajedno za Srbiju".\nKoalicija "Za narodno jedinstvo", koju su činile Stranka srpskog jedinstva, Narodna seljačka stranka, Narodna stranka, Srpska stranka, Naš dom Srbija i Udruženje za povratak Srba na Kosovo "Kućni prag", izašla je sa listom "Za narodno jedinstvo - Borislav Pelević - Marjan Rističević" i sloganom "Da nam svane".\nKoalicija "Odbrana i pravda", koju su formirale Socijaldemokratija, Narodna stranka Pravda, Socijaldemokratska partija zelenih i Stranka radnika i penzionera, izašla je sa listom "Odbrana i pravda – Vuk Obradović i Borivoje Borović" i sloganom "Pravda za Srbiju".\nKoalicija "Zajedno za toleranciju", u kojoj su bile LSV, SVM, Sandžačka demokratska partija, Liga za Šumadiju i još 11 manjih stranaka, izašla je sa listom "Zajedno za toleranicju - Čanak, Kasa, Ljajić" i sloganom "Jedini glas svih nas".\nKoalicija Reformista Vojvodine, Socijaldemokratske partije Roma i još deset vanparlamentarnih stranaka izašla je sa listom "Reformisti - socijaldemokratske partije Vojvodine - Srbije, Miodrag Mile Isakov" i sloganom "Da svi živimo od plate i penzije".\nKoalicija Socijalističke narodne stranke (SNS) i Narodnog bloka izašla je sa listom "SNS - Narodni blok - general Nebojša Pavković" i izbornim sloganom "Dogovor umesto podela - Srbija takva nam treba".\nU srpski parlament ušla je samo koalicija SPO-NS, koja je osvojila 22 mandata.\n- Na vanredne parlamentarne izbore u Srbiji, 23. decembra 2000. jedino je Demokratska opozicija Srbije (DOS) izašla u koaliciji i osvojila 176 mandata u Skupštini Srbije.\nDOS su činile: Savez za promene (Asocijacija slobodnih i nezavisnih sindikata, Građanski savez Srbije, DS, NS i DHŠ), DSS, Političko-izborni blok "Dan" (Demokratska alternativa, Demokratski centar, Nova demokratija), Srpsko nacionalno veće, Savez demokratskih partija (SDU, Reformska demokratska stranka za Vojvodinu, LSV, Koalicija "Šumadija", Koalicija "Sandžak", Savez vojvođanskih Mađara, Socijaldemokratija, Koalicija "Vojvodina", Pokret za demokratsku Srbiju i Srpski pokret otpora).


Kalinovik za "škodu superb" daje 69.000 maraka - Gerila\nopština Kalinovik, foto Capital\nOpština Kalinovik dugo je bila na listi izrazito nerazvijenih opština u Republici Srpskoj a tako je tretirana i na posljednjoj novembarskoj listi koju pravi Vlada Republike Srpske. Kalinovik je među izrazito nerazvijenim opštinama zajedno sa još devetnaest opština u Republici Srpskoj.\n“Opština Kalinovik je u vlasništvu imala jedini službeni automobil marke “audi 6”, proizveden 2006. godine, kupljen kao polovan, prešao preko 520.000 km, prodat tek na trećoj licitaciji za 8.000 KM. Suvišno je napominjati koliko je skupo održavanje, koliko smo do sada potrošili novca na održavanje polovnog vozila i da to nije više siguran auto za put u Banjaluku i dalje”, rekli su nam u ovoj maloj opštini na istoku Republike Srpske.\nRelated tags : Kalinovik republika srpska škoda\nDan mrmota u Bosni i Hercegovini


Vulin: Vlada Srbije prekida sve vojne vjezbe sa partnerina – Vijesti-X.com\nVlada Republike Srbije na danasnjoj sjednici donela je odluku kojom se zamrzavaju sve vojne vježbe i aktivnosti sa svim partnerima.\n“Republika Srbija se nalazi pred strašnim i nezasluženim pritiskom EU. Pritisci, koji nemaju nikakvog smisla i nisu utemeljeni na našim odlukama i postupcima, pa čak ni u realnosti, rezultat su histerije koja određuje političke odluke i pravce velikih moćnih zemalja”, rekao je danas ministar odbrane Srbije Aleksandar Vulin.\nVulin ističe da se od Srbije traži po cijenu napuštanja evropske budućnosti i po cijenu još većih pritisaka na njihovu politiku, ali i na narod na Kosovu i Republici Srpskoj, da napusti vojne vježbe sa Belorusijom.\n“Odlukom Narodne skupštine mi smo vojno neutralna zemlja. Da bismo sačuvali poziciju vojne neutralnosti i izbjegli ili barem umanjili posljedice pojačanih napada na našu zemlju i politiku i ekonomiju, Vlada Srbije je na današnjoj sjednici donijela odluku da se u narednih šest mjeseci prekine sa svim vojnim vježbama i svim aktivnostima sa svim partnerima bez razlike”, saopštio je Vulin.\nOn je naglasio da u narednom periodu Srbija neće učestvovati u bilo kakvim vježbama ili vojnim aktivnostima ni sa NATO, ni sa Rusijom, ni sa ODKB, ni sa SAD, ni sa Kinom niti EU.\n“Ni sa Istokom niti Zapadom. Naše učešće u mirovnim operacijama će biti posebno razmotreno i prema potrebi suspendovano. Proces opremanja i jačanja naše vojske neće biti zaustavljen. Mi ćemo raditi na povećanju naše borbene gotovosti više i napornije nego ikada. Ovo je jedini način da sačuvamo vojnu neutralnost i ova bolna odluka nas obavezuje da se oslonimo samo na sebe i svoju snagu”, naglasio je Vulin.


PKS: Proizvodjači i izvoznici žitarica traže slobodan izvoz brašna, kvote za pšenicu i kukuruz\nBeta 15. marta 2022. 16:45\nGrupacija proizvodjača žitarica Privredne komore Srbije (PKS), udruženja proizvodjača i izvoznika žitarica i Produktne berze zatražili su danas od Vlade Srbije da dozvoli slobodan izvoz brašna, kao i uvodjenje izvoznih kvota za pšenicu i kukuruz, saopštila je PKS.\n„Na zajedničkom sastanku predstavnika udruženja „Žitounija“ i „Žita Srbije“ i Produktne berze zatraženo je od Vlade Srbije da dozvoli slobodan izvoz brašna, kao i izvoz pšenice i kukuruza uz definisanje maksimalnih kvota“, rekao je sekretar Udruženja za biljnu proizvodnju i prehrambenu industriju PKS, Aleksandar Bogunović.\nPredstavnici udruženja ocenili su, kako je navedeno, da dugotrajna zabrana izvoza brašna, pšenice i kukuruza može da izazove probleme i po prolećnu setvu, jer je poljoprivrednicima neophodan novac da bi mogli da je finansiraju.\nDodaje se da će posledice snositi kako proizvodjači, tako i izvoznici koji izvoze preko luka jer ne mogu robu da plasiraju, a potpisali su ugovore.\nIzvoznici su, prema rečima Bogunovića, robu naplatili po važećim cenama, pa je iz tog razloga neophodno da pravovremeno i pre eventualnog pada cena na tržištu, realizuju ugovorene poslove.\nBogunović je ocenio da je plasman brašna u prethodnim godinama padao i da je sada dobra prilika da se povrati poverenje tradicionalnih kupaca i poveća izvoz kroz višu fazu prerade pšenice.


Stano: Nema sankcija protiv Srbije, radi se na razjašnjenju - Radio Kosovska Mitrovica\n22. March 2022, 15:21\nPortparol EU Peter Stano rekao je da EU, uvođenjem sankcija protiv Rusije i Belorusije, nije ciljala Srbiju niti njen energetski sektor, a da se trenutno vode razgovori između Brisela i Beograda kojim bi trebalo da se “razjasne sve zabrinutosti Srbije vezi sa primenom i posledicama restriktivnih mera”.\n“Nema sankcija EU protiv Srbije i nema planova za bilo kakve sankcije Srbiji. Sankcije EU u vezi sa ruskom invazijom na Ukrajinu ciljaju na dve zemlje koje su očigledno odgovorne za to, a to su Rusija i Belorusija, kao i na određeni broj pojedinaca i kompanija iz ovih zemalja. Trenutno smo u kontaktu sa srpskim vlastima da razjasnimo sve njihove zabrinutosti u vezi sa primenom i posledicama restriktivnih mera”, kaže Stano za Tanjug.\nNa pitanje Tanjuga da li EU ima u vidu posedice koje sankcije nametnute Rusiji mogu da imaju na određene sektore u Srbiji, uključujući i trgovinu foslinim gorivima, i kako će to biti biti rešeno ili kompenzovano, Stano kaže da EU već radi na jačanju podršek regionu Zapadnog Balakna u oblasti energetske bezbednosti kroz obezbeđivanje sredstava za investicije u energetsku efikasnost, obnovljive izvore energije, izgradnju i rehabilitaciju Transbalkanskog elektroenergetskog koridora .\nU Briselu podsećaju da je početak radova na gasnom interkonektoru Srbija-Bugarska u januaru 2022. godine, za koji je EU obezbedila bespovratna sredstva od skoro 50 miliona evra, važan “zajednički korak EU i Srbije” ka obezbeđivanju i diversifikaciji snabdevanja Srbije gasom.\n“U bliskom kontaktu šmo i sa Sekretarijatom Energetske zajednice, pratimo i situaciju cena, ali i sigurnosti snabdevanja u regionu. Radimo sa svim našim partnerima na Zapadnom Balkanu na ublažavanju uticaja rata na njihovu ekonomiju i društvo”, navodi Stano u razgovoru za Tanjug.\nU Briselu napominju da je EU najveći i najtransparentniji donator i trgovinski partner Srbije i da joj pruža ubedljivo najviše podrške u razvoju za šta je izdvojeno tri milijarde evra bespovratnih sredstava za 13 godina, a iz Brisela poručuju da “dolazi još”.


Zašto nije bilo otkupa dela savremenih umetnika i gde je novac\nKultura Autor:Matija Jovandić10. dec. 202022:16\nU Ministarstvu kulture ćute: Aktuelna ministarka Maja Gojković i bivši ministar Vladan Vukosavljević, Foto: TANJUG / DRAGAN KUJUNDZIC / an\nKonkursa za otkup dela savremene vizuelne umetnosti, nakon više odlaganja, ove godini na kraju neće ni biti. U Ministarstvu kulture to pravdaju nedostatkom novca, iako su svi drugi konkursi iz oblasti savremenog stvaralaštva održani, kao i otkup knjiga za javne biblioteke. Koliko je novca za otkup bilo izdvojeno, kao i gde je taj novac, iz Ministarstva za sada ne odgovaraju, a umetnici čak strahuju da to što konkursa nije bilo može da znači i potpuno ukidanje otkupa, iako on nekima od njih i doslovno znači egzistenciju.\nOtkup dela savremene vizuelne umetnosti obnovljen je 2014. godine, kada je za te namene iz budžeta Ministarstva kulture bilo utrošeno 71, 8 miliona dinara. Tada je za otkup prihvaćeno 80 predloga institucija i organizacija, a odobreni iznosi bili su u rasponu od 20.000 dinara pa do oko 10 miliona, koliko je odobreno Muzeju savremene umetnosti za video rad „Confessions / Ispovest“ Marine Abramović.\nPrema podacima iz Udruženja likovnih umetnika Srbije, naredne, 2015. godine bilo je opredeljeno oko 50 miliona dinara, za otkup 2016. dato je 39,5 miliona dinara, godinu kasnije 24,7 miliona, 2018. oko 26 miliona, a prošle godine oko 28,2 miliona dinara. Koliko je novca predviđeno za otkup u 2020. godini – nije poznato. Kao što nije najjasnije ni to da li je taj novac utrošen i, ako jeste, šta je njime plaćeno.\nIz Ministarstva kulture na pitanja portala Nova.rs da li će, kada i kako konkurs za otkup dela iz oblasti savremene vizuelne umetnosti za 2020. godinu biti održan, koliko novca je opredeljeno i da li će taj iznos, ako otkupa ne bude, biti prenet u sledeću godinu sa istom namenom, do objavljivanja teksta nije nam odgovoreno.\nOdgovore na slična pitanja mesecima već pokušavaju da dobiju i članovi Udruženja likovnih umetnika. Grupa umetnika okupljena se oko neformalne grupe „Inicijativa – vizuelni umetnici“ je još u junu zatražila od Ministarstva da se nastavi sa praksom otkupa i „što hitnije objavi poziv za aktuelnu godinu“.\n„Većina umetnika dovedena na ivicu egzistencije“\nNina Torodović iz ove grupe, na pitanje zašto nije bilo otkupa ove godine, kaže da je to, pre svega, pitanje za Ministarstvo kulture.\n– Možemo da nagađamo koliko je iz budžeta za kulturu odvojeno konkretno za otkup umetničkih dela i da li je nešto od toga preusmereno ili pak smanjeno u nekom trenutku tokom ove godine, a ova godina je svakako teška u svim segmentima. Treba imati u vidu da je budžet za kulturu i u redovnom stanju izuzetno mali, negde oko 0,62 odsto i da to treba rasporediti na mnoštvo projekata. Otkup bi trebalo da bude čvrsto ustanovljena i neizostavna stavka u budžetu. Pre svega, treba da predstavlja kapitalno ulaganje u kulturu, a ne smemo izgubiti iz vida ni poražavajuću činjenicu da za mnoge samostalne umetnike to predstavlja gotovo jedinu zaradu tokom kalendarske godine – ističe ova umetnica.\nNeformalna grupa „Inicijativa – vizuelni umetnici“ više od 10 godina se bavi problemima (samostalnih) umetnika i izmenama zakona o kulturi, a između ostalog i pitanjem otkupa.\n– Od kada je 2014. godine prvi otkup raspisan, mi smo u kontaktu sa Ministarstvom, u cilju da što više približimo celu proceduru umetnicima, a takođe i da sprovedemo neku vrstu senzibilizacije različitih institucija koje mogu da uzmu učešća na konkursu i obogate svoje kolekcije umetničkih dela, a nisu direktno vezane za kulturu, budući da otkup i dalje predstavlja nepoznanicu za veći deo javnosti. Ove godine nismo dobili nikakav konkretan odgovor, ni mi kao grupa, ni pojedinci koji su se takođe obraćali Ministarstvu, a koliko znam ni ULUS. Jedan od razloga i jedno od opravdanja svakako može biti i vanredna situacija u kojoj se cele ove godine nalazimo, ali upravo zbog toga i treba da se održi kontinuitet otkupa jer je većina umetnika zbog pandemije lišena mogućnosti da ostvari prihode i dovedena bukvalno na ivicu egzistencije – napominje ona.\nMeseci prepiske sa Ministarstvom\nSamostalni umetnik Branko Milisković, kome je 2019. kao prvi nematerijalni rad otkupljen performans „Appointed“ za Kolekciju Oktobarski salon, izveden godinu ranije na 57. Oktobarskom salonu, takođe je od Ministarstva više puta tražio da se nastavi sa otkupom u 2020. godini.\n– Obično sam čitao rezultate konkursa svake godine i uočavao da se manje više jedan isti broj umetnika tu nalazi, što me je navelo na mišljenje da bi trebalo da budem u nekom klanu ili da me neka institucija direktno preporuči. Poseban je problem što ovaj konkurs za otkup, kao i svi ostali konkursi Ministarstva kulture nisu namenjeni individualnim umetnicima, već, pre svega, institucijama. Sve te činjenice su me odbijale do 2019. godine, kada je sa mnom kontaktirao Kulturni centar Beograda i predložio mi da konkuriše sa mojim performansom „Appointed“ za Kolekciju Oktobarski salon. Taj performans sam izveo 2018. kao integralni deo 57. Oktobarskog salona, ali nisam pretpostavljao da bi mogao da ima duži život od tog jednog izvođenja. Aplicirali smo i ja sam posle dva meseca dobio informaciju da je Ministarstvo kulture otkupilo ovaj rad, što se ranije nije dešavalo. To mi je ulilo neku nadu da ipak konkurs funkcioniše i da bih mogao i u 2020. godini da apliciram, međutim nisam znao kome treba da se obratim i koji je tačno princip konkurisanja. Odlučio sam da pišem svim institucijama koje sam pronašao u rezultatima konkursa i da samoinicijativno predložim tri svoja foto rada za konkurisanje. Dobio sam pozitivan odgovor od tri institucije i poslao im predlog i preliminarne otkupne cene. Sve je izgledalo veoma obećavajuće dok nije nastupila korona u martu i poremetila sve što se moglo poremetiti. Konkursi su stali, komisija prestala sa radom, svi mi pod policijskim časom i onda smo počeli da se bavimo načinima kako da dođemo do obećane finansijske pomoci od 90.000 dinara za samostalne umetnike. Paralelno sam ipak provlačio i pitanje o samom konkursu za otkup jer je vreme prolazilo, konkurs je trebalo da bude raspisan u maju, a mi smo već zašli u jun i nije bilo reči o njemu. Dva dana pred izbore smo uspeli da iskukamo 90.000 dinara nakon nebrojanih peripetija i kolektivnog urlanja i onda je nekako postalo „bezobrazno“ sada pitati šta je sa konkursom za otkup. Nastavio sam da insistiram i pišem Ministarstvu kulture, ali nisam uspevao da dobijem nijedan odgovor – kaže Milisković.\nOn kaže da je sa prolaskom vremena i novog talasa korone „pitanje famoznog konkursa postajalo sve besmislenije jer se smatralo da su sredstva potrošena i da je teško da će konkurs uopšte biti raspisan do kraja godine“. Tada je u ime grupe samostalnih umetnika napisao i otvoreno pismo Ministarstvu kulture, tražeći da iza njega stane i ULUS, što se zvanično nije dogodilo, pa ga je na kraju samoinicijativno poslao. U tom pismu insistirao je i na tome da, bez obzira na to kojim budžetom Ministarstvo raspolaže, konkurs za otkup ne bude doveden u pitanje, jer „otvara vrata potencijalnom zanemarivanju konkursne prakse“, ističući da to ne može da se pravda pandemijom, jer je „budžet za te programe Ministarstva kulture namenjen za te svrhe i ne može se trošiti na druge potrebe“.\n„Sistemski otkup je sistemski i insitucionalizovan oblik obogaćivanja javnih zbirki i na taj način kapitalno ulaganje u kulturu ovog društva i zemlje i kao takvog moramo da ga branimo, a i u širem kontekstu odbrane institucija, inače ćemo postati predpolitičko, predcivilizacijsko društvo”, napisao je, između ostalog, Milisković.\nIz Ministarstva mu je konačno stigao odgovor 21. septembra, u kojem se u osnovi navodi da su svesni značaja konkursa za otkup, da se on sprovodi bez prekida od 2014. godine, te da je u proteklih pet godina otkupljen veliki broj umetničkih dela, ne samo za ustanove kulture, nego i za druge ustanove poput bolnica, porodilišta, škola, fakulteta, centara za socijalni rad…\nMeđutim, što se tiče konkursa za otkup u 2020. godini, odgovor je bio da je budžet Sektora za savremeno stvaralaštvo i kreativne industrije zbog epidemije značajno smanjen, pa da, iako je blagovremeno sprovedeno svih 13 konkursa iz ove oblasti planiranih za ovu godinu, njega nije moguće objaviti. U pismu se navodi i da je Ministarstvo kulture poslalo 10. juna zahtev Ministarstvu finansija da se odobre dodatna sredstva za taj konkurs, nakon čega bi on odmah bio objavljen.\nTo se, sudeći po tome što nije objavljen, nije dogodilo.\n– ULUS je u međuvremenu počeo da se bavi brojnim drugim pitanjima i izgledalo je kao da ne postoji nikakva zainteresovanost da se pitanje konkursa pokrene. Verujem da su neki članovi UO radili na tome, ali ULUS nikada javno nije izašao sa ovim pismom. Lično sam prisustvao sastanku gde sam postavio pitanje u vezi sa konkursom, međutim shvatio sam da neki članovi UO smatraju da tim konkursom „monopoliše“ dvadesetak umetnika koji svake godine dobijaju i da bi to trebalo da se menja, da se Ministarstvu predlože alternative. Takođe, iz ULUS-a su me obaveštavali da ima jako mnogo zahteva upućenih Ministarstvu kulture i da ne bi trebalo još i konkursom za otkup dolivati ulje na vatru jer bi to isto Ministarstvo moglo da se „osujeti“, a još nije ni rečeno da konkursa neće biti. Tako je nastao jedan čudan vakuum, a o konkursu prestalo da se diskutuje. Ako konkurs za otkup ne bude raspisan ni u 2021. godini, sasvim je sigurno da se radi na potpunom ukidanju i preusmeravaju novca namenjenog za to na druge aktivnosti. Ako to dozvolimo, onda to znači da ne postoji ni umetničko tržište, jer bih novokomponovane kolekcionare pre nazvao priučenim dilerima umetnina i bićemo suočeni sa sistemskim kulturnim genocidom i idiokratijom – zaključuje Milisković.\n„Pandemija se uvek provlačila kao džoker iz rukava“\nI vizuelna umetnica Slobodanka Stupar, kojoj su ranije takođe bili otkupljivani radovi preko konkursa Ministarstva, kaže da su iz ULUS-a dobili informaciju da konkursa neće biti.\n– Oni su tu informaciju dobili iz Ministarstva kulture. Prvo su 20. novembra dobili informaciju da će konkursa biti do kraja godine, a 12 dana kasnije da neće. Razmišljala sam kako će ga organizovati, s obzirom na to da se budžet za 2020. godinu zatvara 15. decembra, kao što znamo. Mislila sam da će možda sada u decembru raspisati konkurs i odrediti iznos, pa ga sprovesti možda početkom sledeće godine ili kasnije, ali je stigla informacija da ga neće biti, nego da se planira za sledeću godinu. Pandemija se uvek povlači kao džoker iz rukava. Mi razumemo da je situacija složena, zato proletos i nismo insistirali na tome, nego smo tek od leta počeli da postavljamo to pitanje, pre svega da bi se održala ta institucija dobre prakse. Pandemija, recimo, nije sprečila postavljanje onog spomenika kod Železničke stanice. Ne radi se ovde samo o tome da će umetnici ove godine ostati bez novca od otkupa, nego pre svega o očuvanju institucija – ističe ona.\nSlobodanka Stupar Foto: Privatna arhiva\nUmetnica ocenjuje da „konkurs možda i ima nedostataka, ali oni se mogu otkloniti i važno je da on postoji“.\n– To je pitanje kapitalnog investiranja u kulturu. Tako su nastale zbirke savremene umetnosti u muzejima u manjim gradovima. Mnogo je važno očuvati tu instituciji i njen kontinuitet. Možda je moguće sve to organizovati početkom sledeće godine, pa spojiti konkurs za ovu i sledeću godinu. Tu je princip je bitan – navodi Slobodanka Stupar.\nOna podseća da je svojevremeno bilo kritika i na nacionalne penzije, da su one bile i opravdane, ali da je trebalo unaprediti način na koji se one dodeljuju, a ne ukinuti ih. Na pitanje da li strahuje da isto može da se dogodi i sa otkupom dela iz savremenih vizuelnih umetnosti, odgovara potvrdno.\n– Opravdamo sumnjamo da to može to da znači. Ističem još jednom da ne treba ukidati primere dobre prakse – zaključuje ona.\nULUS: Nikakav zvaničan odgovor nismo dobili\nPredsednica UO ULUS-a Vahida Ramujkić, međutim, ističe da ovom udruženju nije stigao nikakav zvaničan odgovor iz Ministarstva.\nNa pitanje zašto onda nije bilo otkupa ove godine, ona kaže da je to obrazloženo time što je rebalansom u budžeta za kulturu ostalo manje novca. (Podsetimo, rebalansom je u aprilu budžet Ministarstva za kulturu skresan za 2,7 milijardi dinara.)\n– Mislim da su ostali bez sredstava za otkup. Sad imamo informaciju da je budžet za 2021. godinu povećan, u odnosu na onaj rebalans, ali da neće biti na nivou onog iz 2020. pre rebalansa, nego manji. Mi svakako imamo predloge kako bi otkup bolje funkcionisao, kako da se taj novac raspodeli i kako da se formiraju cene. Do sada su potencirana poznatija imena, pa je, recimo, par poznatijih umetnika dobijalo više od polovine sredstava opredeljenih za otkup. Tu ne bi trebalo gledati radove isključivo kao gotovu robu, nego bi tu mogli da budu uključeni i produkcijski otkupi koji bi bili realizovani po narudžbini nekih ustanova, shodno kontekstu i društvenoj dimenziji – ističe Vahida Ramujkić.\nU ULUS-u nameravaju da “na sastanku sa pomoćnikom ministra kulture Radovanom Jokićem predlože da, ako to bude moguće, sledeće godine budu objedinjeni otkupi za 2020. i 2021. kako bi bio održan kontinuitet“.\n– Pre svega, najvažnije je da se konkurs ustanovi kao redovna praksa koja ne sme da podleže odlaganjima, ukidanjima i slično. Da bude apsolutno institucionalizovana praksa, da umetnicima to bude zagarantovano – kaže Nina Todorović.\nOna tako odgovara na pitanje šta bi trebalo promeniti pri organizovanju otkupa.\n– Trebalo bi, zatim, da se javnost i sve institucije koje imaju pravo učešća na konkursu bolje upoznaju sa mogućnostima koje on pruža i da se od strane organizatora konkursa ohrabre da učestvuju. Trebalo bi naći i pravni način da se umetnicima olakša učešće i kasnije isplata novca, budući da se još susrećemo sa problemima različitog tumačenja uslova konkursa i isplate, kao i sa različitim statusima i ograničenjima institucija koje konkurišu, pa u birokratskim procedurama na lokalnom nivou može da dođe do raznih prepreka, a umetnicima je, ponavljam, ovaj otkup od izuzetne važnosti. Generalno, samostalni umetnici bi trebalo da budu sistemski i redovno materijalno obezbeđeni, kako bi kvalitetno mogli da se posvete radu, a otkup bi trebalo da predstavlja ono što primarno i jeste, a to je kapitalno ulaganje u kulturu -zaključuje ona.\nMinistarstvo kultureotkup dela savremene vizuelne umetnostiUdruženje likovnih umetnikaULUSumetnici


Demi Levato je u ratu sa zamrznutim jogurtom - i gubi\nIzvor: B92, 28.Apr.2021, 10:42\nPevačica Demi Levato upala je u čudan sukob - sa prodavnicom zamrznutog jogurta, jer, kako kaže, natpis "bez šećera" na pojedinim vrstama jogurta ju je uznemirio.\nLevato je objavila na svojim društvenim mrežama da je bila potresena kada je videla da je na pojedinim proizvodima u prodavnici zamrznutog jogurta naznačeno da su bez šećera, jer smatra da je to deo "toksične dijetetske kulture".\nKaže da je ova naznaka okidač svima koji se bore s različitim poremećajima >> Pročitaj celu vest na sajtu B92 << u ishrani, problemom sa kojim ona pokušava da izađe na kraj godinama.\n"Izašla sam iz te prodavnice bez jogurta i bila sam tužna ceo dan", rekla je Levato.\nMeđutim, pevačicu su kritikovali iz dva razloga - jer napada mali biznis koji je dovoljno finansijski propatio tokom pandemije, i zato što ne uzima u obzir da proizvode bez šećera jedu ljudi sa dijabetesom i drugim zdravstvenim problemima, a ne samo ljudi koji žele da smršaju.\n"Malo je neukusno da napada mali biznis pred 102 miliona svojih pratilaca", rekli su na Tviteru, dok su drugi govorili da je Levato potpuno bezobzirna prema tuđim zdravstvenim problemima.\n"Kako je moguće da govori da je ova mala prodavnica 'nije inkluzivna' kada nude proizvode bez šećera, bez masti, bez glutena, veganske... svi mogu da jedu u toj prodavnici. Ispala je glupa", komentarisali su.\nLevato se kasnije ponovo javila da se izvini, ali više se fokusirala da ona i dalje misli da je "dijetetska kultura" problem u našem društvu.\n"Eto, grešiću nekad, nije lako biti slavan", rekla je ona, a nakon cele situacije, izgubila je više stotina hiljada pratilaca.


Objavljena brošura „Jezikolovac“ | Novosti.RS\n23. 02. 2019. u 16:38\nUdruženje lektora Republike Srpske objavilo je književno-likovnu brošuru sa pravopisnim rešenjima "Jezikolovac", sastavljenu od tridesetak pesmica čiji naslovi upućuju na najčešće pravopisne nedoumice.\nPročitajte još: Pravilno je “srpsko”, a ne “Srbije”!\nBrošura je namenjena deci predškolskog i školskog uzrasta. Urađena je tako da bude koristan priručnik u nastavi, a biće podeljena svim vrtićima i osnovnim školama u Banjaluci, saopšteno je iz Udruženja lektora.\nAutori pesmica su Aleksandra Savić, Milena Urukalo i Saša Ćetojević, a ilustrator je Bojan Jokanović.\nObjavu brošure podržalo je Odeljenje za kulturu, turizam i socijalna pitanja grada Banjaluka.


Srbija najvažniji partner Republike Srpske - Studio B\nSrbija najvažniji partner Republike Srpske Studio B\nObjavljeno: 09.12.2018. 16:38 Izmenjeno: 10.12.2018. 14:23\nSrbija je najveći investitor, ali i spoljnotrgovinski partner Republike Srpske, zaključak je sa privredno poslovnog foruma koji je održan u Banjaluci. Za prvih devet meseci ove godine robna razmena između Srbije i Republike Srpske dostigla je oko 650 miliona evra što potvrđuje da su partnerski odnosi dve zemlje na visokom nivou.\nNa inicijativu Beograda i Banjaluke oko pregovora koji su počeli prošlog meseca, grad Banjaluka organizovao je privredno poslovni forum na kome su se okupili predstavnici i privrednici ta dva grada kako bi razmenili iskustva, ali i radili na daljem unapređenju spoljnotrgovinskih, kao i ekonomskih odnosa.\n„Želja nam je da koristeći dobre veze dva grada otvorimo vrata privrednicima za još bolju saradnju“, kaže predsednik Skupštine grada Beograda Nikola Nikodijević, i dodaje da je cilj da nakon održanih sastanaka proisteknu konkretne aktivnosti koje će biti posvećene unapređenju i boljem životu kako građana Srbije, tako i Republike Srpske.\nI gradonačelnik Banjaluke Igor Radojičić podsetio je na to koliko su veze između Beograda i tog grada jake i kako ističe, postoji dobra volja za saradnjom i s jedne i sa druge strane, a to se će se prvobitno osetiti u oblasti školstva i komunalnih usluga.\nNaša saradnja trebalo bi da bude jasna, konkretna i direktna, napominje Zoran Talić, predsednik Skupštine grada da Banja Luka, i dodaje da je krajnji cilj da benefit od svih zajedničkih pregovora na kraju imaju građani oba grada.\nPredstavnici privrednih komora Srbije i Republike Srpske ističu da spoljnotrgovinski bilans od 650 miliona evra govori o povećanju uvoza iz Srbije u Republiku Srpsku, a to je značajan napredak jer je u odnosu na prošlu godinu skočio za 20 procenata.\nGlavne teme foruma bile su potencijali za ulaganje u lokalne samouprave i saradnja Srbije i Republike Srpske, razvoj privrednih odnosa, primeri poslovanja srpskih kompanija na teritoriji Republike Srpske i kompanije iz Srpske koje posluju u Srbiji. Kako je sa foruma najavljeno, plan je da se u budžetu Beograda za 2019. godinu opredele dodatna sredstva da domaća pozorišta gostuju u Banjaluci.


[Srbija] Socijalna inkluzija kroz primenjenu dramu - Radi kvalitetnije podrške ugroženih grupa | The Child Protection Hub Jugoistočna Evropa\n[Srbija] Socijalna inkluzija kroz primenjenu dramu - Radi kvalitetnije podrške ugroženih grupa\nU Vršcu je završena obuka "Socijalna inkluzija kroz primenjenu dramu", gde je 26 osoba koje rade sa mladima učilo od stručnjaka iz Španije, Engleske, Mađarske i Srbije kako da koriste glumu kao alat za pokretanje promena u svojim grupama, ali i u društvu u celini. Organizator treninga je CEPORA - Centar za pozitivan razvoj dece i omladine iz Srbije.\nKako koristiti vežbe drame ali ne za glumu, već za razvoj, kako napraviti interaktivne predstave, kako raditi sa onima koji se ne bave glumom kroz pozorište, i kako podsticati ugrožene grupe da sami, korak po korak promene svet - bile su teme treninga koji je realizovan u okviru Erasmus + programa, a koji je i finansijski podržan od strane Ministarstva omladine i sporta Srbije.\nProjekat "Socijalna inkluzija kroz primenjenu dramu" ima za cilj povećanje kapaciteta organizacija kroz implementaciju tehnika primenjenje drame a radi bolje inkluzije ljudi sa manjim mogućnostima. Konzorcijum se sastoji od organizacija sa različitim iskustvima na terenu i fokusirana je na razmenu dobrih oblika praksi, horizontalno neformalno učenje i obogaćivanje programa partnera novim metodologijama. Sastoji se od organizovanja seminara, kursa obuke za one koji rade sa mladima i još jednog sastanka nakon toga. Tokom projekta organizacije će stvoriti nova partnerstva, razmenjivati različite efektivne pristupe u korišćenju primenjene drame, obogatiće svoje programe i podići kapacitete svojih zaposlenih.\nKao rezultat, osmišljen je novi sveobuhvatni modul za obuku, a u pripremi je i publikacija sa konkretnim uputstvima kako bi ova metoda mogla da se dalje na isti način primenjuje. Projekat će imati uticaja na sve organizacije koje su uključene, na njihove zaposlene, na učesnike u programima, ali i na druge organizacije, zajednice u kojima žive njihovi korisnici, na zajednice u kojima ove organizacije rade kao i na praksu u oblasti socijalne inkluzije na lokalnom, nacionalnom i međunarodnom nivou.\nViše o projektu možete pročitati na: http://cepora.org/social-inclusion-through-applied-drama/


Faktor | Utakmica visokog rizika: Ulaznice za Kosovo samo na blagajnama uz ličnu kartu\nKosovo u prvom meču savladalo Češku sa 2:1\nUtakmica visokog rizika: Ulaznice za Kosovo samo na blagajnama uz ličnu kartu\n17.10.2019. / 15:49\nMeč s Kosovom ocijenjen je kao visokorizičan i sigurnost je naš prioritet, izjavio je predsjednik Fudbalskog saveza Češke Martin Malik\nFudbalski savez Češke obustavio je prodaju ulaznica putem interneta za utakmicu kvalifikacija za Evropsko prvenstvo 2020. godine protiv Kosova koja se igra 14. novembra u Plzenu, prenosi Anadolu Agency (AA).\nIz Fudbalskog saveza Češke su podsjetili da je riječ o utakmici visokog rizika, te su pozvali navijače da se suzdrže od bilo kakvih političkih provokacija i gestova protiv gostujuće reprezentacije Kosova.\nU saopćenju, koje je objavljeno na zvaničnoj stranici Fudbalskog saveza Češke, navodi se da prodaja počinje 23. oktobra na blagajnama stadiona Doosan Arena u Plzenu. Kupovina karata će biti moguća jedino uz predočenje lične karte, a jedna osoba može kupiti najviše četiri ulaznice.\n- Novembarski meč protiv Kosova ocijenjen je kao visokorizičan i sigurnost je, naravno, naš prioritet. Pored toga, postoji i poveznica sa događajima koji su se dogodili u Bugarskoj tokom utakmice domaće selekcije protiv Engleske. UEFA je jasno dala do znanja da rasističkim ili političkim gestovima nije mjesto u fudbalu i da to neće tolerisati - izjavio je predsjednik fudbalskog saveza Češke Martin Malik.\nPozvao je češke navijače da se suzdrže od bilo kakvih provokacija i gestova koji bi reprezentaciju mogli koštati bodova, a u konačnici i plasmana na EURO 2020.\nČeška i Kosovo se, pored Engleske, bore za plasman na EURO. Englezima u preostala dva duela protiv Crnogoraca na domaćem terenu i Kosovara u gostima trebaju još tri boda kako bi osigurali plasman. Drugi putnik iz grupe A mogao bi biti poznat nakon sedmog kola, kada će Češka ugostiti Kosovo. U slučaju trijumfa Česi bi osigurali drugo mjesto, dok bi trijumf Kosovare doveo na prag senzacionalnog rezultata.\nkvalifikacije za EURO 2020KosovoČeškanavijači\nSP u Beogradu\nDijamant bez milosti\nOperisali po kućama\nAlbanac na čelu: Policija razotkrila bandu koja je pljačkala poznate fudbalere


OGLASILA SE STRUKA SA VISOKOOBRAZOVNE INSTITUCIJE KOJU JE ZILDŽIĆ VIDIO SAMO U PROLAZU / Ekonomski fakultet: Zašto se izbjegava stručna rasprava na temu javnih prihoda u FBiH? – Visokoin.com\nEkonomski fakultet u Sarajevu oglasio se povodom usvojenih izmjena Zakona o pripadnosti javnih prihoda na jučerašnjoj sjednici Predstavničkog doma Parlamenta Federacije BiH.\nU saopćenju ističu da je jedan od ključnih problema vezanih za postupak pripreme i usvajanja izmjena Zakona o pripadnosti javnih prihoda je odsustvo volje za bilo kakvom stručnom raspravom na ovu temu.\n“Javnost treba da zna da su zastupnici oba doma Parlamenta još prije nekoliko mjeseci upozoreni na brojne slabosti postojećeg modela identificirane kroz analize domaćih i međunarodnih institucija.\nTakođer, javnost treba da zna da su zastupnicima prezentirane postavke novog modela raspodjele na koji nisu imali niti jedan prigovor. U pitanju je model koji kroz dva stuba kombinira ekonomske i socijalne kriterije, model koji principe socijalne pravde i solidarnosti dopunjava principima transparentnosti i odgovornosti”, naglašavaju sa Ekonomskog fakulteta u Sarajevu.\nDodaju da je reakcija jednog broja zastupnika bila da je sve to „lijepo, fino“, ali da je „na dugu štapu“, da se sa izmjenama i dopunama ne može čekati, odnosno da se iste čim prije imaju usvojiti.\nImajući to u vidu, Ekonomski institut Sarajevo i Ekonomski fakultet Univerziteta u Sarajevu su, na osnovu pozitivne međunarodne prakse i uvažavajući specifičnosti fiskalnog federalizma u FBiH, koristeći podatke Poreske uprave FBiH pripremili prijedlog potpuno novog modela, zajedno sa simulacijama šta bi to značilo za prihode svakog od kantona.\nNa javnu prezentaciju koja je održana 21.01.2022. u prostorijama Ekonomskog fakulteta Univerziteta u Sarajevu pozvani su zastupnici iz oba doma Parlamenta FBiH, ali i predstavnici javnih ekonomskih fakulteta u FBiH.\n“Iz nekog razloga, niko od pozvanih zastupnika ili stručnjaka koji se bave ovom temom nije se odazvao navedenom pozivu. Onda dolazimo u situaciju da se u javnom prostoru, na jednu izuzetno sofisticiranu ekonomsku temu, kao relevatno pušta mišljenje profesora matematike”, istaknuto je u saopćenju.\nJavnost ima pravo znati da prezentirani novi model osigurava značajne iznose dodatnih sredstava (više od 200 miliona KM) svim drugim kantonima u odnosu na postojeća rješenja (u slučaju Tuzlanskog kantona više od 40 miliona KM), bez da se ozbiljno ugrozi funkcionisanje budžeta Kantona Sarajevo.\nMeđutim, problem je što se po novom modelu jasno vidi iz kog kantona se prelijevaju sredstva, odnosno koji kantoni su primaoci sredstava i u kom iznosu. Drugi problem je taj što novi model predviđa odgovornost kantona kojima se prelijevaju sredstva u smislu revizije učinaka utroška koja bi se vršila periodično, asimetrično prema izbornim ciklusima\nPosmatrano kroz političku prizmu, vjerovatno najveći problem predloženog novog rješenja je taj što pokušava da otkloni anomalije postojećeg sistema vezane za manipuliranje procjenama broja stanovnika, problem posebnog tretmana određenih lokalnih zajednica, itd.\nZastupnici su navedenog itekako svjesni, ali su također svjesni da na sve na što su upozoravani moraju da zažmire kako bi izmjene koje su jučer usvojene za zastupničkom dobile podršku i na Domu naroda.


VEROVALI ILI NE: Svih 87 odbornika u Kragujevcu bilo i vlast i opozicija za dve godine | Ritam Grada - vesti Kragujevac\nVEROVALI ILI NE: Svih 87 odbornika u Kragujevcu bilo i vlast i opozicija za dve godine\n- Ritam Grada - Nov 10, 2014\nSvi odbornici u Skupštini Kragujevca bili su, od izbora 2012. godine do danas, i vlast i opozicija, tvrde u udruženju građana Nova Snaga.\nPoznato je i više puta dokazano da građani ne pamte političke događaje više godina, pa je, kako je navedeno u saopštenju dostavljenom medijima, Nova snaga napravila svojevrsnu retrospektivu dešavanja od prošlih lokalnih izbora u maju 2012. godine.\nRezultati su, kako navode u NS, bili ovakvi: lista Ujedinjenih regiona Srbije (današnja stranka u osnivanju Zajedno za Šumadiju i Pokret za naš grad) 37 mandata, „Pokrenimo Kragujevac-Tomislav Nikolić“ (SNS, Nova Srbija, Pokret Socijalista i Pokret Snaga Srbije) 18 mandata, „Izbor za bolji život-Boris Tadić“ (Demokratska stranka i Socijaldemokratska partija Srbije Rasima Ljajića) 12 mandata, Socijalistička partija Srbije sa partnerima PUPS-om i Jedinstvenom Srbijom 10, a „Preokret“ (LDP i SPO) i Demokratska stranka Srbije (i PULS ) po 5. Ukupno 87 odborničkih mesta ima Skupština Grada Kragujevca.\nVeroljub Stevanović nije dugo čekao da objavi kako su lista SPS i Preokret glavni partneri, podsećaju u NS.\n“Ostavio je i svog pomoćnika iz nekadašnjeg G17+, Nebojšu Zdravkovića, a i DSS je želeo da podrži vlast i ako nisu dobili mesta u Gradskom veću. Idilična slika potpisivanja koalicionog sporazuma, pre formiranja nove Vlade na čelu sa SNS, i raspodele funkcija. Negde u tom periodu, posle drugog kruga predsedničkih izbora, odbornik Vladan Vučićević napušta Novu Srbiju, time i odborničku grupu SNS. DS i SNS su jedini u opoziciji. Vladajuća većina zvanično broji čak 67 odbornika”, navedeno je u saopštenju “Nove snage”.\nSukob sa Policijskom upravom u Kragujevcu počinje već u jesen 2012. godine, koji kulminaciju doživljava hapšenjem članova ZZŠ i gradske vlasti. Nova Srbija gubi još jednu odbornicu Irenu Kojović, koja odlučuje da bude samostalni odbornik, dok odbornici SDPS Rasima Ljajića napuštaju klub DS i odlaze u druge stranke (SPS,SPO), zbog promene politike stranke na republičkom nivou. Tada verovatno dolazi do stišavanja situacije zbog učešća URS-a u Vladi Srbije.\nNe zadugo, jer posle izlaska „regionalista“ iz republičke vlasti, Kragujevac ponovo postaje zanimljiv za promenu vlasti.\nTako i odbornički klub ove stranke napušta Sanja Biorac, supruga ranije uhapšenog Žarka, i odlazi u DS.\nPred kraj 2013. godine SPS napušta vladajuću većinu, a samostalni odbornici Vladan Vučićević i Irena Kojović (koja se nešto kasnije vraća u Novu Srbiju) podržavaju aktuelnu vlast, dok veći udeo u vlasti dobijaju SPO (Milan Urošević potpredsednik Skupštine) i DSS (mesta u Gradskom veću).\nIako je SPS napustio vlast to nisu učinili Jedinstvena Srbija i PUPS, a zahvaljujući glasanju o poverenju predsedniku Skupštine, Saši Mileniću, vlast dobija još najmanje šest meseci „sigurne luke“.\nPrevremeni parlamentarni izbori doneli su pobedu SNS u Kragujevcu, drugo mesto za URS i treće za SPS, dok ostali nisu prešli cenzus. Neposredno pre izbora Vitomir Nedeljković napušta DS i odlazi u stranku Borisa Tadića (NDS) i postaje samostalni odbornik.\nNeprelazak cenzusa URS i povlačenje Mlađana Dinkića iz politike dovelo je do cepanja odborničke grupe, pa je Nebojša Zdravković napravio svoju sa 11 odbornika, a uz ZZŠ je ostalo 25, ali do promene vlasti nije došlo ni u aprilu 2014. godine.\nDemokratska stranka, sa 10 odbornika, u leto 2014.odlučuje da uđe u vlast i ne podrži plan SNS za rušenje Veroljuba Stevanovića. Tada DSS odlučuje da napusti vladajuću većinu, ali dva odbornika prelaze u SNS, koji ima 21. Da nova većina neće biti dugog veka pokazuje Nebojša Zdravković i Pokret za naš grad samo nekoliko dana kasnije kada napušta vladajuću većinu.\nTada tri odbornice “Pokreta za naš grad” ostaju u vlasti i podržavaju Veroljuba Stevanovića.\nSNS odlučuje da iskoristi mogućnost da formira novu većinu, pa pored Pokreta Socijalista, Nove Srbije, Pokreta Snaga Srbije, koji su na izbore izašli na njihovoj listi, pridružuje SPS i DSS, svom bloku.\nNekoliko nedelja kasnije Srpski pokret obnove i Pokret za naš grad odlučuju da podrže inicijativu za smenu vlasti i SNS donesu „magičnih“ 44 odbornika i mogućnost za sazovu vanrednu sednicu Skupštine Grada, što i čine i zakazuju je za 28. oktobar 2014. godine.\nTako zvanično i SPO odlazi u opoziciju, barem na par sati, a tog dana i tri odbornika LDP, samostalni odbornik SDS (bivši NDS) Borisa Tadića, i po jedan odbornik DS i ZZŠ (koji je tim činom isto neko vreme bio opozicija), odlučuju da podrže inicijativu za smenu vlasti, i sa ukupno 50 glasova dovedu Radomira Nikolića na poziciju gradonačelnika i izglasaju novo Gradsko veće.\nUlaskom odbornika sa liste SNS i odlaskom ZZŠ u opoziciju, svih 87 odbornika je od maja 2012. do oktobra 2014.godine bilo i u vlasti i opoziciji.\n“Postavlja se pitanje da li su građani glasali za 6 lista ili za 87 odbornika i njihove „prelete“ po slobodnom nahođenju u zavisnosti od političkih prilika?”, smatraju u NS.\nJedini izlaz iz ovakve situacije su novi lokalni izbori za Skupštinu Grada Kragujevca i jasno predstavljanje lista, uz podelu odnosa između partnera, i jasno predstavljanje kandidata za odbornike, ističe se u saopštenju.\nNova snaga će u narednom periodu nastaviti da podseća građane ko ih i kako predstavlja.\nkaldrmaš Nov 10, 2014 at 20:02\nNije važno kakvi su, naši su.Ha,ha,ha….\nSaša Feb 24, 2015 at 13:19\nSjaše Kurta da uzjaše Murta…


Dvorana Borik obilježava jubilej - mojKontakt portal - Radio Televizija Kontakt\nDirektor Javne ustanove Sportski centar “Borik” Manojla Zrnić rekao je na konferenciji za novinare da je obilježavanje jubileja započeto 38. turnirom u malom fudbalu i “Danima ženskog sporta”, dok će u petak 21. marta u 18.00 časova u “Boriku” biti održano veče sa sportistima, sa ljudima koji su obilježili ovaj vremenski period, kada će biti promovisana i prigodna poštanska marka.\nPrema njegovim riječima, jubilej će biti obilježen kroz 18 različitih manifestacija na kojima će najuspješnijima biti uručena priznanja, dok će 19. aprila biti održana svečana akademija na kojoj će biti promovisan i dokumentarni film o sportskoj dvorani “Borik”.\nZrnić je istakao da je 40 godina dug period kada je riječ o sportu i trajanju sportiste, a kratak za istoriju i ono što će istoričari pisati.\nOn je podsjetio da je dvorana “Borik” bila domaćin mnogih evropskih, svjetskih i balkanskih prvenstava, kao i kulturnih događaja i manifestacija.\nPortparol “Pošta Srpske” Željka Koljančić rekla je da “Pošte Srpske” redovno prate i podržavaju sve kulturne i sportske manifestacije i prigodnim izdanjima poštanskih maraka obilježavaju značajne jubileje.\n“Izdanja poštanskih maraka predstavljaju trajnu vrijednost, pa možemo reći da su poput sporta – najbolji ambasadori ne samo našeg grada, nego i zemlje”, rekla je Koljančićeva.\nOna je navela da su autori marke dizajneri “Pošta Srpske” Nebojša Đumić i Božidar Došenović, da je na marki eksterijer dvorane, te da je štampana u tiražu od 15.000 komada.\nPortparol DŽender centra – Centra za jednakost i ravnopravnost polova Vlade Republike Srpske Dijana Tepšić podsjetila je na uspješno organizovan “Dan ženskog sporta” radi promocije ženskog sporta i rekla da je dvorana “Borik” bogatstvo grada Banjaluke.\nBivša košarkašica “Mladog Krajišnika” Sanda Vuković, koja je 22 godine igrala neprekidno u seniorskoj konkurenciji podsjetila se dana koje je provela u dvorani “Borik”, ističući da je ona bila njena druga kuća.\nOna je rekla da su košarkašice “Mladog Krajišnika” dobile priliku da prve uđu u dvoranu da treniraju, ističući da je svoj djeci koja su se bavila spotom cilj bio da uđu u veliku dvoranu “Borik” i zaigraju utakmicu.


Jovica Spajić pobedio u trci kroz prašumu Amazonije\nJovica Spajić, pripadnik Specijalne antiterorističke jedinice i jedan od naših nauspešnijih ultramaratonaca i takmičara u trkama ekstremne izdržljivosti, ostvario je još jedan izuzetan podvig. Ovoga puta u srcu Amazonske prašume, osvojio je prvo mesto u „Džungla maratonu“ u konkurenciji od oko 100 takmičara.\n„Probijali smo se šest dana kroz surovu džunglu, 50 trkača iz celog sveta i još toliko žitelja iz ove oblasti. Stazu dužine 254 kilometara savladao sam za 36 sati“, rekao je Spajić, dok je drugoplasirani Australijanac kroz cilj prošao dva sata i 50 minuta posle Jovice.\nŠestodnevna trka je bila podeljena u šest etapa, od kojih je najduža bila peta od 108 kilometara. Kako nam je Jovica rekao, najteža mu je bila poslednja, najkraća etapa, od 18 kilometara, koja se završavala plivanjem preko velike reke u dužini od 950 metara.\n„Staza je prolazila kroz divlje predele Amazonije – kroz gustu džunglu, teško prohodne močvare, preko nabujalih reka, do dugačkih peščanih obala. Na ovom putu savladali smo i preplivali močvaru dugu dva kilometra. Otežavajuću okolnost predstavljali su, pored vlažne i sparne džungle i brojni insekti, pauci, zmije i ostale divlje životinje. Na pojedinim mestima voda mi je dolazila i do grla, a gusto i teško blato usporavalo mi je kretanje i isisavalo snagu“, prepričava Spajić koji je na kraju trke, posle šest dana iscrpljujućeg probijanja kroz prašumu, oslabio više od pet kilograma.\nUčesnici su od organizatora dobili unikatne medalje, ručni rad, za trajno podsećanje na jednu od najekstremnijih trka na planeti, koja je ove godine, zbog težine i opasnosti, poslednji put organizovana.\nJovici Spajiću ovo je bila četvrta ekstremna trka u ovoj godini i to u različitim klimatskim uslovima.\nU februaru je u Kanadi učestvovao na trci „Yukon Arctic Ultra 2017“ na kojoj je nekoliko dana trčao po temperaturi od minus 50 stepeni. Zatim je u maju, u Namibiji, na trci „Sahara Race 2017“ kroz užarenu pustinju u kojoj su temperature prelazile 45 stepeni u plusu, za sedam dana trčanja prešao stazu dužine 250 kilometara za 27 sati i osvojio drugo mesto . U septembru na Tahoe jezeru u Nevadi, za 67 sati Jovica je istrčao stazu dugu 350 kilometara i to kao jedini tamičar koji je nastupao sam, ne u timu, ali je uprkos toj otežavajućoj okolnosti uspeo da se plasira u sam vrh po uspešnosti – osvojio je 4. mesto u generalnom plasmanu i 1. mesto u svojoj kategoriji takmičara od 25 do 35 godina starosti.\nZnačajno je napomenuti da je Jovica ove podvige ostvario i kao deo tima „Inspirisani NADOM“ ("Insipired by HOPE"), koju je formiralo Udruženje obolelih od plućne hipertenzije u Srbiji, kako bi preko najtežih sportskih disciplina podigli svest o ovoj bolesti i pomogli u lečenju obolelih osoba.


23.02.2021 u 09:51\nSvedok nije puko dokazno sredstvo\nU beogradskoj Palati pravde završeno je opremanje prostorije za posebno osetljive svedoke, koja će biti svečano otvorena sutra, kada se obeležava i Evropski dan žrtava krivičnih dela, saznaje „Politika”. Zvanično otvaranje, uz podršku misije Oebsa, biće zabeleženo putem „zum” platforme. Nova prostorija je fizički odvojena od sudnica, a žrtve i osetljivi svedoci imaće pomoć advokata, punomoćnika i psihologa. Iskazi će biti emitovani u sudnici u realnom vremenu, uz mogućnost prikrivanja lica i maskiranja glasa. – U praksi se status posebno osetljivog svedoka najčešće daje žrtvama krivičnih dela protiv polne slobode. Njihovo psihičko stanje zahteva specifičnu pripremu i podršku tokom davanja iskaza. Ako je reč o mlađima od 18 godina, sve aktivnosti u vezi sa podrškom poverene su\n15.01.2021 u 19:49\nPRIŠTINA – Bivši kosovski policajac Fadilj Siljevići pronađen je danas mrtav u brdima iznad jezera Badovac, a kako navodi Gazeta Ekspres, on se nalazi na spisku svedoka Specijalnog tužilaštva u Hagu. Suljevići je nekada komandovao nelegalnim zatvorom kod Matičana u kojem su bili zatočeni Srbi. Poreklom e iz Medveđe, a kako je svojevremeno navelo Udruženje kidnapovanih i nestalih lica sa Kosova i Metohije, on je komandovao nelegalnim zatvorom kod Matičana u kojem je bilo oko 300 zatočenih Srba. Srbija je ranije preko Interpola raspisala poternicu za njim, prenosi Kosovo onlajn. Kosovska policija je saopštila da je danas dobila dojavu da se na putu koji vodi prema jezeru Badovac nalazi telo nepoznatog muškarca, koji je kasnije identifikovan kao Fadilj Suljevići. „Policija je


Addiko MKredit – Aplicirajte Za Kredit Putem Vašeg Mobilnog Telefona Bilo Kada I Bilo Gdje\nNaslovnicaTuzla vijestiBiznisAddiko mKredit – aplicirajte za kredit putem vašeg mobilnog telefona bilo kada...\nAddiko Bank Sarajevo kontinuirano radi na unaprjeđenju svojih usluge, među kojima se posebno ističe usluga mobilnog bankarstva – Addiko Mobile.\nKorisnici ove usluge su odnedavno u mogućnosti da apliciraju za kredit direktno iz aplikacije mobilnog telefona, bez odlaska u banku, brzo i jednostavno, 24 sata tokom sedam dana u sedmici. Odmah nakon kompletiranja aplikacije, klijent dobiva informaciju o preliminarnom odobrenju kredita. Minimalni iznos kredita za koji se može aplicirati je 1000 KM.\n„Fokusirani smo na vrijeme i brzinu korištenja naših usluga od dolaska na ovo tržište. Cijenimo vrijeme naših klijenata i želimo im omogućiti da ga što kvalitetnije utroše, te smo u skladu s tim, vrijeme koje potroše za korištenje naših usluga sveli na minimum“, istakao je Denis Omeragić, direktor Odjela Upravljanja proizvodima u Addiko Bank Sarajevo. „Korisnici ove usluge to i primjećuju što je evidentno i iz gotovo dvostruko većeg rasta korištenja ove usluge tokom protekle godine u odnosu na prosjek tržišta“, naglasio je Omeragić.\nViše detalja o korištenju nove pogodnosti potražite na Addiko mKredit – Addiko Bank Sarajevo (addiko-fbih.ba)