"Biće nam mnogo lakše nego Partizanu, jer nemamo šta da izgubimo. Pružićemo najjači mogući otpor. Tražićemo svoju šansu, pa ukoliko se ona ukaže moraćemo da je iskoristimo", kaže Mirsad Zajmović, trener Šapčana.\nMihajlo Repanović, jedan od najzapaženijih u redovima njegove ekipe u meču protiv Naisa (10:9) ističe da njegov tim može i mora da bude još bolji nego u polufinalu:\n"Svesni smo da protiv Partizana moramo da odigramo mnogo bolje. Beograđani su u prednosti, ali borićemo se do kraja, pa šta bude. Možda se i ukaže prilika", rekao je Repanović.\nCrno-beli su briljirali u u derbiju, savladavši Crvenu zvezdu u polufinalu sa čak 11:5.\n"Nismo očekivali ovoliku razliku, nije to realan odnos snaga. Presudio je igrač manje. To što smo favoriti u finalu nas ne zavarava jer znamo koliko Šapčani mogu. Prošle godine su nas namučili na svom bazenu", rekao je Stefan Ćirić, trener vaterpolista Partizana.\nPre muškog finala, u 18 časova igraće Crvena zvezda i Palilula u ženskom. Crveno-bele će biti bez Nađe Novaković, a Palilula će nastupiti u kompletom sastavu, sa nadom da će, posle 1:1 u ovosezonskim mečevima sa crveno-belima, doći do svog prvog trofeja.\n"Biće dobra utakmica, snage su izjednačene. Naš adut je sjajna atmosfera i ogroman motiv", kaže kapiten Palilule Kristina Miladinović.\nNina Josifović iz Zvezde dodaje:\n"Mlade su ovo ekipe, biće dobra utakmica. Odlično se poznajemo. Jedva čekamo susret, bodrimo se međusobno i uz malo sreće očekujem pobedu", prenosi reči Josifovićeve sajt Vaterpolo saveza Srbije.\nPLJUŠTE ČESTITKE Predsednik Olimpijskog komiteta Srbije se poklonio evropskim šampionima\nVaterpolisti reprezentacije Srbije, čijeg je tima "UNIQA" zvanično osiguranje, pokazali su da su bez premca na Starom kontinentu, pošto su u finalu Evropskog prvenstva posle drame i peteraca savladali Španiju sa 12:10. Čestitke stižu sa svih strana, a jednu od njih je uputio i predsednik Olimpijskog komiteta Srbije Božidar Maljković.\nSPREMNI ZA SP “Delfini” završili pripreme u Kečkemetu\nVaterpolo reprezentacija Srbije u ponedeljak se vraća u Beograd iz madjarskog Kečkemeta, gde se spremala za Svetsko prvenstvo u Budimpešti.


Aerodrom Sarajevo – rekordno u 2013. | Avioni.net\nHome > Vest > Aerodrom Sarajevo – rekordno u 2013.\n21.01.2014\tIzvor: b92.net Posted by: Avioni.NET\nMeđunarodni aerodrom Sarajevo u 2013. zabeležio je 665.638 putnika, što je 15 odsto više nego u prethodnoj godini i u isto vreme predstavlja rekord u istoriji poslovanja ovog preduzeća.\nU prošloj godini na sarajevskom aerodromu ostvaren je i porast broja avio-operacija od četiri odsto, na 5.512, preneo je portal Klix.ba. A u tekućoj godini na aerodromu se očekuje dolazak skandinavske avio-kompanije SAS (Scandinavian Airlines System) i uvođenje direktne linije Džermanvingsa Berlin-Sarajevo. Takođe, ponovo se vode pregovori s najvećom niskotarifnom kompanijom u Istočnoj Evropi, Viz er (Wizz Air), koja iz BiH trenutno saobraća s aerodroma u Tuzli. Uspešnu poslovnu 2013. godinu Aerodrom Sarajevo zaključio je uvodenjem nove linije na relaciji Moskva-Sarajevo, ruske avio-kompanije Moskva erlajns, ističu u kompaniji.\nAerodrom Sarajevo\t2014-01-21\nOznačeno sa:Aerodrom Sarajevo


preŽIVETI PROIZVODNJU – psihološke osnove proizvodnog menadžmenta - Biznis događaji u Srbiji i regionu\npreŽIVETI PROIZVODNJU – psihološke osnove proizvodnog menadžmenta\n17. mart 2018. 09:00h - 18. mart 2019. 17:00h\nNe postoji tehnički izazov koji je prevelik za Vas. Prirodne nauke su Vaša jaka strana. Vaš svet odlikuje preciznost, jasne uzročno posledične veze, veličine izražene decimalnim brojevima i očekivan odnos inputa i outputa.\nSaradnju proizvodnih menadžera i profesionalaca karakteriše sudaranje čvstih, tačnih a različitih logika, zaključaka i misaonih algoritama, što postavlja prirodnu prepreku efikasnoj organiziaciji proizvodnje. Izgradnja liderskih i interpersonalnih veština, motivacije i mobilizacije ljudi je presudno važna za ostvarenje gotovo nemogućih ciljeva koji su danas postavljeni pred proizvodne menadžere.\nCilj radionice (pre)ŽIVETI PROIZVODNJU je izgradnja proizvodnog lidera koji uspešno motiviše i vodi svoj tim ka ostvarenju zajedničkih ciljeva, efikasno organizuje, delegira i komunicira, jasno iznosti svoje ideje i stavove uvažavajući sebe i saradnike i u potpunosti koristi znanja, veštine i potencijal svih članova tima.\nŠta su PSIHOLOŠKE OSNOVE PROIZVODNOG MENADŽMENTA?\n„PROIZVODNA PSIHOLOGIJA“ (osnove razumevanja sebe i drugih)\n-\tRazumevanje procesa razmišljanja, zaključivanja i stvaranja emocija karakterističnih za prozvodne profesionalce i načina na koji oni utiču na donošenje odluka i ponašanje\n-\tOK pozicije i realistična procena sebe, drugih i okruženja\nPROIZVODNI LIDERŠIP (spovođenje ciljanih promena)\n-\tUpravljanje osećanjem odgovornosti podređenih\n-\tUpravljanje bezbednosnom svesti radnika\n-\tOtklanjanje psiholoških prepreka uspešnom koučingu\n-\tMotivisati / kazniti / otpustiti?\nKOMUNIKACIJA I PROIZVODNJA (osnove ostvarenja ličnog kredibiliteta i uticaja)\nPROIZVODNI MENADŽMENT (menadžerske tehnike i psihološke osnove)\n-\tPsihološke „igre“ u proizvodnji\n-\tPsihološke zamke uspešne organizacije\n-\tPostavljanje ciljeva koje će zaposleni ostvariti\n-\tŠta, kako i kad delegirati\n-\tUpravljanje učinkom\n-\tKontrola koja motiviše\nMenadžerima, rukovodiocima, predradnicima i svim zaposlenima u oblasti proizvodnje koji rukovode sektorima ili timovima.\nDatumi održavanja – (pre)ŽIVETI PROIZVODNJU radionice traju dva dana od 9 do 17h:\n-\tTermin u martu: 17. i 18. mart\n-\tTermin u maju: 12. i 13. maj\nU iskustvenom, grupnom i individualnom radu sa timom uspešnih internacionalnih menadžera, iskusnih sertifikovanih terapeuta i vrhunskih psihologa, promenite svoj profesionalni i privatni život.\nCena učestvovanja na otvorenim radionicama iznosi 400EUR po učesniku u dinarskoj protivvrednosti


McAfee - FormatPC\nO kompaniji McAfee\nMcAfee je kompanija posvećena bezbednosnim tehnologijama. McAfee štiti potrošače, preduzeća i organizacije svih veličina širom sveta od najnovijeg malware-a i online pretnji uz pomoć proaktivnih i dokazanih rešenja i usluga.\nMcAfee rešenja su dizajnirana da rade zajedno, integrišući anti-malware, anti-spyware i zaštitu od virusa. Ona poseduju mogućnosti za upravljanje bezbednošću koje donose neprevaziđenu vidljivost i analitiku u realnom vremenu, smanjuju rizik, osiguravaju usklađenost sa propisima i pomažu Vam da ostvarite operativnu efikasnost.\nUz podršku nagrađivanog tima za istraživanje, McAfee bezbednosne tehnologije koriste jedinstvenu mogućnost predviđanja koju pokreće McAfee Global Threat Intelligence ( McAfee globalna obaveštenja o pretnjama ) omogućujući kućnim korisnicima i preduzećima da ostanu jedan korak ispred online pretnji.\nFormatPC i McAfee\nFormatPC je partner kompanije McAfee preko 10 godina i bavi se pored prodaje McAfee rešenja i njihovom implementacijom i održavanjem. Kontaktirajte nas putem email-a ili telefona ukoliko su vam potrebne detaljnije informacije o McAfee proizvodima, želite prezentaciju, demonstraciju rada proizvoda ili da ih testirate. FormatPC poseduje demo okruženje u okviru koga možete videti mogućnosti palete McAfee proizvoda i McAfee ePO konzole za centralizovano upravljanje.\nCopyright 2022 © FormatPC d.o.o.


Klop ga želi pored Van Dajka, i Murinjo o njemu mašta, ali on hoće samo - PSŽ! - Sportske.net\nJedina prava opcija za njega.\nTragedija, Italija plače zajedno sa Rinom Gatuzom...Juventus ima predlog, hoće li ostali klubovi u Seriji A pristati?Partizanov "Bleki" o budućnosti, Vidić ili Kjelini?Zvanično je, evo kada se nastavlja Serija A!Napoli odustao od napadača Lila, pronašao drugog!\nKalidu Kulibali preferira transfer u PSŽ i spreman je da odbije ponude Liverpula i Mančester Junajteda, ako mu se ukaže prilika da ode u Pariz.\nSenegalac je rođen u Francuskoj, tamo je i odrastao, pa je na neki način to ipak njegova domovina, i Pariz je posebno mesto za njega.\nIstina, nikada nije živeo u Parizu, ali je sve do 2012. i transfera u Genk živeo u Francuskoj.\nDoduše, njegov transfer je daleko od bilo kakve realizacije, jer Napoli i dalje insistira na sumi od 100 miliona evra, što niko ne može i ne želi da plati u ovom trenutku.\nSenegalac ovog meseca puni 29 godina, a ima ugovor do 2023. godine, tako da Napoli ne mora da žuri sa prodajom.\nProblem može da bude samo ako Senegalac bude insistirao na odlasku i bude nezadovoljan, a De Laurentis ostane tvrdoglav.\nNo, jedno je sigurno, ako neki klub može da ponudi najveću moguću svotu novca, onda je to sigurno PSŽ, tako da bi to moglo da ide u prilog i Kulibalijevoj želji.\nZanimljivo, Kulibali je Napolija koštao samo 7,75 miliona evra, za koliko je stigao leta 2014. iz Genka.\nVremenom je izrastao u jednog od najboljih štopera Serije A i samim tim i najtraženiji u Evropi. Murinjo ga je želeo i u Junajtedu i sada u Totenhemu, samo što je to za Sparse misaona imena. Klop bi pre uložio novac u Vernera, a ne može do obojice, tako da PSŽ možda i jeste jedina, a videćemo i koliko realna opcija.


CENTRALNA BANKA - Crna Gora ima 54 milionera | Trebinje Live\nCENTRALNA BANKA - Crna Gora ima 54 milionera\n"Na kraju prošle godine, 54 građanina imalo je depozite od milion i više evra. Prema raspoloživim podacima dostavljenim od banaka, najveći pojedinačni depozit građana u bankarskom sistemu iznosi 13,7 miliona evra", saopšteno je iz Centralne banke Crne Gore.\nKo su vlasnici milionskih štednih uloga ne može se saopštiti, jer to ne dozvoljavaju zakoni.\n"Na kraju prethodne godine, najveći depozit pravnog lica u sistemu položen kod jedne banke iznosi 55,7 miliona evra", navode iz Centralne banke.\nBroj milionera u bankama se mijenja iz godine u godinu, a u drugoj polovini 2015. godine bilo ih je 53.\nNajveći depozit koji je glasio na fizičko lice u Crnoj Gori prije godinu i po iznosio je 4,13 miliona evra, dok je 140 preduzeća imalo depozite veće od milion evra.\nKao ni danas, ni tada nije bilo milijardera u Crnoj Gori. Te godine je bilo 1.750 građana koji su imali na računu više od 100.000 evra, sa ukupnom vrijednosti depozita od 446,5 milona evra.\nUkupni depoziti građana i privrede u bankama, prema posljednjim podacima Centralne banke Crne Gore, sada iznose 2,87 milijardi evra, od čega stanovništva 1,53 milijarde evra.\nU Centralnoj banci navode da ne raspolažu podatkom koliki je broj građana koji imaju štednju u bankama.\nRegion i zemlje regiona mogu se pohvalitu velikim brojem milionera u odnosu na broj stanovnika.\nU Hrvatskoj, prema podacima objavljenim krajem prošle godine u tamošnjim medijima, ima 22.000 milionera koji na svojim štednim računima u bankama drže 56,3 milijarde kuna ili 7,35 milijardi evra, podsjećaju crnogorski mediji.


Zaoštravanje odnosa Zapada i Moskve ostavilo bi Srbiju bez gasa\nDok Evropa u svetlu ukrajinske krize traga za načinima smanjenja energetske zavisnosti od Rusije, Srbija je u potpunosti okrenuta ovom dobavljaču i nema alternativu ruskom gasu. U slučaju daljeg zaoštravanja odnosa na liniji Brisel – Moskva u tom bi smislu i ona bila ugrožena.\nIako analitičari za sada odbacuju mogućnost takvog scenarija, zaoštravanje odnosa između Rusije i zapadnih zemalja koje bi dovelo do toga da Moskva odgovori energetskim sankcijama, ostavilo bi Srbiju bez gasa.\n“Taj gasovod iz Ukrajine ide u Mađarsku, i pošto je Mađarska članica Evropske unije, gas ne bi dolazio u Srbiju. A mi nemamo nikakav drugi put osim gasovoda iz Mađarske”, kaže ekonomski novinar Mijat Lakićević.\nIako su evropski lideri saopštili da nastoje da diverzifikuju svoje izvore energije, i da SAD, zahvaljujući novim tehnologijama, sada poseduje velike zalihe gasa iz uljnih škriljaca koji bi mogla prodavati Evropi, stručnjak za energetiku Jelica Putniković mišljenja je da zavisnost od ruskog giganta ne može biti značajno smanjena u kratkom vremenskom periodu. Ona smatra da zato evropske zemlje neće dozvoliti da spor sa Rusijom dostigne nivo na kom bi bilo ugroženo njihovo snabdevanje gasom.\n“Srbija će verovatno sačekati da vidi kako će se dogovoriti Brisel i Moskva. Mislim da izjava Angele Merkel ukazuje na to da Evropa neće sebe dovesti u situaciju da naredne zime bude ugroženo snabdevanje gasom. Priča se o izgradnji LNG terminala da se doveze gas iz Amerike, iz Katara, ali ti planovi su i dalje na dugom štapu i to se ne može završiti do naredne zime”, ocenjuje Jelica Putniković.\nDok se u svetlu ukrajinske krize govori i o neophodnosti gradnje Južnog toka kao alternativnog pravca snabdevanja gasom južnog dela Evrope, deonica kroz Srbiju, posle svečanog zavarivanja prvog spoja cevi, u Šajkašu, kod Novog Sada sve je stalo.\nRadnici su otišli, a nastavak gradnje čeka obezbeđivanje državnih garancija od 75 miliona evra. Od svih zemalja koje su sa Rusijom ušle u projekat Južni tok, Srbija jedina ima manjinsko vlasništvo, a još veći problem je to što nema garancija da će gasovod u doglednoj budućnosti ugledati svetlo dana.\n“Treba da se polože cevi kroz Crno more, a tu ima velikih problema. Znači, ništa nije počelo da se gradi a to je hiljadu kilometara, odnosno duplo duže nego gasovod kroz Srbiju. Tako da nema ni razloga da ova deonica počne da se gradi”, rekao je Mijat Lakićević.\nNa pitanje zašto se onda toliko žurilo u “zavarivanju prvog spoja cevi”, Lakićević navodi da je reč o “čistom političkom marketingu”.


TotalCar.rs » VW I. D. Crozz premijerno u SAD\nkoncept, novo, SAD, TOP, Volkswagen\nVolkswagen je potvrdio da će se I. D. Crozz koncept u proizvodnoj formi prodavati u SAD od 2020. godine.\nOvo vozilo će, zajedno sa I. D. Buzz i originalnim I. D. hečbek konceptom biti predstavljeno na Salonu automobila u Los Anđelesu. On će imati važnu ulogu u pozicioniranju VW-ovih električnih vozila u SAD.\nVolkswagen je najpre, na Salonu automobila u Šangaju, predstavio svoj I.D. Crozz koncept, a potom je u Frankfurt u septembru stigla unapređena verzija. U konceptnoj formi imao je par električnih motora, po jedan na svakoj osovini i ukupnu snagu od 302 KS. Uparen sa 83 kWh litijum-jonskom baterijom, I. D. Crozz može da prevali oko 480 kilometara.\nProizvodni I. D. Crozz će imati funkciju brzog punjenja, koja će mu omogućiti da bateriju do 80 odsto kapaciteta napuni za 30 minuta, upotrebom 30 kWh DC punjača.\nKoncept ima napredni sistem autonomne vožnje, koji VW planira da koristi u svojim proizvodnim vozilima od 2025. godine. Sistem se sastoji od četiri laserska skenera na krovu, uz bočne kamere, prednju kameru, kao i ultrazvučne i radarske senzore. Može se aktivirati jednostavno – glasovnom komandom ili jednostavnim pritiskom VW logoa na upravljaču.\nVW je već potvrdio da će I. D. Buzz biti prodavan u SAD, ali nije poznato da li isti važi i za hečbek.


Priština traži prekid dijaloga sa Beogradom - Sputnjik Srbija\n18:54 02 Mart 2021\n13:17 09.03.2017 (osveženo 14:38 09.03.2017) Preuzmite kraći link\nKosovski parlament usvojio je danas rezoluciju kojom traži bezuslovno puštanje Ramuša Haradinaja i prekid dijaloga sa Beogradom dok se taj zahtev ne ispuni, javljaju prištinski mediji.\nRezolucijom, koju je parlament usvojio većinom glasova, traži se da oslobađanje Haradinaja bude primarna obaveza, kao i da vlada traži da EU natera Srbiju da poništi sve poternice i optužnice protiv kosovskih Albanaca.\nRezoluciju je predložila poslanička grupa Alijanse za budućnost Kosova, čiji je lider Haradinaj koga Srbija traži zbog ratnih zločina, a usvojena je posle usaglašavanja sa vladajućim partijama.\nTekst rezolucije predstavio je šef poslaničke grupe Alijanse za budućnost Kosova Palj Ljekaj. Za ovu rezoluciju glasalo je 78 poslanika, jedan je bio protiv nje.\nOpozicija je podržala rezoluciju, ali je kritikovala vladu što osim osuda putem saopštenja, kako kažu, nije ništa drugo poduzela u slučaju Haradinaja. Pokret „Samoopredeljenje“ smatra da vlada treba da uslovi nastavak dijaloga oslobađanjem Haradinaja.\nFrancuski sud u Kolmaru je po drugi put odložio odluku u slučaju Haradinaj do 6. aprila, jer je od Srbije zatraženo više informacija.\nHaradinaj je uhapšen 4. januara na aerodromu u Bazelu po Interpolovoj poternici Srbije zbog ratnih zlocina. Francuski sud ga je 12. januara uslovno pustio da konačnu odluku o izručenju čeka na slobodi u Francuskoj.


Tema: Prvi srpski filmski festival u Novom Sadu\nNovi Sad će na leto biti domaćin Prvog nacionalnog filmskog festivala, dogovorili su se u četvrtak Dragan Bjelogrlić, u ime Filmskog centra Srbije, i predsednik Vlade Vojvodine Bojan Pajtić.\nOni su potpisali i sporazum kojim će pokrajina uložiti 30 miliona dinara, a kako je rečeno, još toliko se očekuje od republike i nešto manje od grada Novog Sada.\nCilj festivala je promocija nacionalnog filmskog stvaralaštva, tako i u regionalnim okvirima, te ostvarenje medjunarodne promocije i povezivanje sa srodnim festivalima u regionu.\n"Festival će početi 16. juna i trajaće osam ili devet dana, a biće oko 15 domaćih filmova od čega osam premijera. Biće iznenadjenja, gostiju i dodatnih manifestacija. Planirani budžet je oko milion evra", rekao je Bjelogrlić i dodao da će biti nagrada koje bi trebalo da laureatima omoguće pravljenje novog filma.\nZvanični program biće prikazivan u Srpskom narodnom pozorištu jer je to najreprezentativnija sala i može da se napravi ceremonijalni ulaz po ugledu na svetske festivale. Koncept festivala biće grad bioskop, a ekipa Exita preuzela je na sebe da osmisli vizuelni identitet festivala.\nBjelogrlić je rekao da je Srbija bila lider u regionu u kinematografiji, pa su joj je potreban nacionalni festival.\n"Ideja o festivalu medju filmskim stvaraocima javila se još 1991. godine zbog potrebe da se na državnom nivou verifikuje sve što je u toku godine uradjeno u našoj kinematografiji. Festivali nisu samo mesta gde se okupljaju filmski stvaraoci, već imaju funkciju da plasiraju kinematografiju u svet, da se organizuju novi poslovi i fondacije za podršku novim projektima, da budu mesto za regionalnu kulturnu saradnju. Po svim svojim karakteristikama, Novi Sad je najbolji grad za održavanje festivala", istakao je Bjelogrlić.\n"Izuzetno sam zadovoljan brzom reakcijom pokrajinske vlade i mislim da nismo mogli da nadjemo boljeg partnera. Po svim svojim karakteristikama, Novi Sad je najbolji grad za održavanje ovakvog festivala", naveo je Bjelogrlić.\nUz Sterijino pozorje i muzički festival Exit, organizacijom Nacionalnog filmskog festivala Novi Sad se s pravom može nazvati prestonicom kulture Srbije.\n"Festival je zamišljen tako da ceo grad pretvori u bioskop. Brojni prateći programi i projekcije za publiku održavaće se na trgovima i u kafićima u centru grada", dodao je Bjelogrlić.\nOdgovor: Prvi srpski filmski festival u Novom Sadu\nAko dolazi Vudi Alen eto i mene.\nBilo je vreme ...\nNeverovatno ali kad je rec o kulturi i opstem obrazovanju, Novi Sad se istice u odnosu na ostale gradove u Srbiji ...\nCini me sretnem...\n"Misao postaje rec.\nRec postaje delo.\nDelo postaje navika.\nNavika postaje karakter.\nZato brizno pazi\nneka tvoje misli\nnastaju iz ljubavi,\niz brige za sva\nziva bica." Buddha\n12.02.2007, 16:24 #4\nOdlicno, sad cemo imati filmski festival...samo nemamo bioskopa....\nPoslednja poruka: 11.10.2007, 23:20\nfestival, filmski, novom, prvi, sadu, srpski


24. Novembar 2009.\nPredsednik Srbije Boris Tadić i ministar odbrane Dragan Šutanovac otvorili su juče vojnu bazu „Jug“ kod Bujanovca, istakavši da će ona biti ključni faktor stabilnosti u tom delu Srbije, ali i razvojni potencijal, budući da će u njoj posao naći hiljadu profesionalnih pripadnika vojske.\nPredsednik Tadić je, otvarajući bazu, istakao da je postojanje vojne baze u opštini Bujanovac ključna garancija sigurnosti i mira u tom delu Srbije. „Svi oni koji žele mir, stabilnost, dobre međunacionalne odnose i regionalnu stabilnost treba danas da budu zadovoljni otvaranjem baze Jug“, rekao je Tadić. Predsednik Srbije istakao je da otvaranjem baze „Jug“ neće biti zadovoljni samo oni koji ne žele stabilnost i mir i žele da jug Srbije bude krijumčarski koridor i teritorija sa koje će se širiti organizovani kriminal. Vojska, prema njegovim rečima, nije samo garant suvereniteta i teritorijalnog integriteta, već i jedan od ključnih elemeneta države u borbi protiv organizovanog kriminala i terorizma. „Očekujem i da će baza Jug biti jedan od ključnih doprinosa pripremi naše vojske za učešće u mirovnim operacijama, jer je međunarodna odgovornost Srbije preduslov njenog kredibilteta u svetu“, rekao je Tadić i poručio da dva strateška interesa Srbije ostaju članstvo u EU i očuvanje teritorijalnog integriteta na Kosovu i Metohiji. Prema njegovim rečima, otvaranje baze „Jug“ je značajno i za ekonomski razvoj juga Srbije i doprineće, zajedno sa završetkom Koridora 10, regionalnom razvoju tog dela Srbije.\nPredsednik Tadić je takođe izjavio da na teritoriji Srbije nikada neće biti tuđih vojnih baza. Tadić je naglasio da će se u vojnoj bazi „Jug“ za učešće u mirovnim operacijama obučavati i pripadnici stranih vojski - isključivo zajedno sa Vojskom Srbije. On je ponovo ukazao i na značaj učešća pripadnika Vojske Srbije u mirovnim operacijama UN za podizanje međunarodnog ugleda zemlje.\nMinistar odbrane Šutanovac je podsetio da je baza Jug najznačajniji i najveći infrastrukturni objekat koji je u proteklih nekoliko decenija izgradilo Ministarstvo odbrane, dodavši da je u njenu izgradnju uloženo više od milijardu i sedamsto miliona dinara. Šutanovac je najavio mogućnost proširenja baze na dodatnih 60 hektara, kako bi ona postala i centar za obuku učesnika mirovnih operacija. „Želja nam je da ova baza postane model za izgradnju baza u Srbiji“, rekao je Šutanovac. Istakavši značaj civilno-vojne saradnje i doprinos baze ekonomskom razvoju regiona, Šutanovac je objasnio da će, osim što će taj vojni objekat biti mesto gde će se zapošljavati lokalno stanovništvo, civilima biti dostupni i njeni medicinski kapaciteti.\nKompleks na kome se nalazi baza zauzima oko 35 hektara zemljišta sa 66 objekata, od kojih su 44 objekta visokogradnje, ukupne površine oko 22.000 kvadratnih metara. Baza treba da pruži uslove za život oko hiljadu vojnika i policajaca, smeštaj specijalne opreme i tehničkih sredstava, čime će biti povećana borbena gotovost jedinica koje imaju specifične zadatke na prostoru Kopnene zone bezbednosti. Baza, pored objekata za smeštaj ljudstva, opreme i tehnike, ima i kapacitete za obuku, logističku podršku, odmor i sportske aktivnosti. U bazi su sada smešteni pripadnici 41. pešadijskog bataljona Četvrte brigade kopnene vojske, koji su proteklih godina bili u neadekvatnom prostoru napuštene fabrike „Crvene zastave“ u Bujanovcu.\nSvečanosti otvaranja baze prisustvovali su i premijer Srbije Mirko Cvetković, vojni vrh Srbije, predstavnici lokalne vlasti i članovi diplomatskog i vojno-diplomatskog kora.


Delegacija ambasade Kraljevine Norveške u Srbiji, na čelu sa ambasadorom, njegovom ekselencijom gospodinom Arneom Sanesom Bjornstadom, posetila je fabriku Knjaz Miloša u Aranđelovcu i upoznala se sa procesima proizvodnje vode i drugih proizvoda kompanije. Ovom prilikom, ambasador Arne Sanes Bjornstad rekao je: „Na ideju o poseti fabrici došli smo kada se jedan od kolega setio da je, prema našim arhivama, proizvod koji ambasada najduže kupuje upravo gazirana voda Knjaz Miloš, te smo prirodno želeli da posetimo fabriku. Otkrili smo jednu od najmodernijih fabrika za proizvodnju vode u srcu Srbije“.\n„Za mene lično, ali i sve zaposlene, bilo je jako interesantno posmatrati proces eksploatacije vode i želim još jednom da se zahvalim menadžmentu fabrike na gostoprimstvu“, dodao je norveški ambasador.\nPoseta je protekla u izuzetno prijatnoj atmosferi, a prisutni su se podsetili i partnerstva na rekonstrukciji Paviljona Knjaz Miloš, prve fabrike mineralne vode u Srbiji. Ovaj objekat od istorijskog značaja, koji je izgrađen 1907. godine, rekonstruisan je 2016. godine, kao rezultat dobre saradnje Vlade Kraljevine Norveške, kompanije Knjaz Miloš, Opštine Aranđelovac i Specijalne bolnice Bukovička banja.


Stevandić: Zabraniti nazivanje Srpske genocidnom i na nivou BiH - Srpskacafe\nPetak, 21.01.2022., 13:03 Petak, 21.01.2022., 12:29\nKada je riječ o konsultacijama vladajuće koalicije sa opozicijom u Republici Srpskoj, Stevandić je rekao da njemu lično nikada ne mogu biti bliži lideri SDA Bakir Izetbegović i DF-a Željko Komšić od predsjednika PDP-a Branislava Borenovića i SDS-a Mirka Šarovića, sa kojima se politički ne slaže, takmiči i razmjenjuje teške političke kvalifikacije.\n– Uprkos svemu, ako smo na drugim političkim stranama unutar Republike Srpske nikada nam ne može biti bliži Izetbegović i Komšić od naših kolega iz pozicije ili opozicije u Srpskoj – istakao je Stevandić.\nStevandić je zaključio da se srpska strana samo tako može u BiH izboriti za ravnopravnost i da njeni prijedlozi budućih zakonskih rješenja imaju snagu.\nPredstavnici Srpske ne učestvuju u radu zajedničkih institucija BiH nakon što je bivši visoki predstavnik u BiH Valentin Incko nametnuo dopune zakona kojim se kažnjava negiranje genocida.\nPovlačenje ovog nametnutog zakona i odluka Ustavnog suda BiH kojima se otimaju šume i poljoprivredno zemljište od Srpske su uslov za njihov povratak u zajedničke institucije na nivou BiH.


NDM BGD zahteva od RTS da izveštava o “šerpovanju” – Gerila\nGerila > Društvo > NDM BGD zahteva od RTS da izveštava o “šerpovanju”\nobjavljeno na May. 01, 2020 u 1:35 pm 01/05/2020\nInicijativa Ne davimo Beograd zahteva od uredništva RTS-a da izveštava o održavanju i velikom odzivu građana akciji “Digni glas: Bukom protiv diktature” koju su Ne davimo Beograd i Građanski front pokrenuli 26. marta.\n“Iako se buka iz truba, pištaljki, bubnjeva, sa zvučnika i uz lupanje šerpi može čuti u skoro svim gradovima i krajevima širom Srbije, naš javni servis odbija da u svom programu izveštava o ovom događaju”, navodi “Ne davimo Beograd”.\n“Ne davimo Beograd” zahteva da se RTS, kao javni servis koji pripada svim građanima, oglasi povodom ovog pitanja i da u svom programu izveštava o ogromnom nezadovoljstvu građana.\n“Umesto da u svom programu, u informativnim i govornim emisijama približi gledaocima razloge zbog kojih na hiljade ljudi sa svojih prozora poziva na borbu za demokratiju, RTS ponovo zabija glavu u pesak”, navodi se u saopštenju i dodaje da su kontrola i zloupotreba medija među ključnim stubovima režima Aleksandra Vučića.\nWizz Air: Suspenzija letova ka i iz Srbije ostaje na snazi do 17. maja


Varda najavila uspešno proleće - KRAGUJEVAČKI SPORT\nNa najbolji mogući način fudbalerke Radničkog 1923 započele su prolećni deo sezone u Super ligi Srbije za žene. Kragujevčanke su pogotkom Jelene Varde osvojile izuzetno vredna tri boda na gostovanju ekipi Zemuna u utakmici 12. kola i povećale sebi šanse za opstanak u ligi – 1:0 (0:0).\nBio je to svojevrsni derbi donjeg dela tabele, susret dve ekipe koje se bore za opstanak u ligi. „Crvene“ su u ovaj susret ušle sa bodom više u odnosu na Zemunke, koje su usled imperativa pobede imale i veći pritisak na svojim plećima.\nOčigledno je važnost utakmice uticala i na povećanu nervozu među igračicama domaćeg tima, koje su od samog starta igrale grubo, ne libeći se oštrih startova.\nTokom prvih 45 minuta vodila se velika borba na terenu. Zemunke su bezuspešno pokušavale da dođu do vodećeg pogotka, dok su Kragujevčanke umešno parirale svom rivalu i uspevale da mu zaprete u nekoliko navrata.\nU drugom poluvremenu fudbalerke Radničkog 1923 krenule su još odlučnije ka protivničkom golu, a ova hrabra i napadačka igra konačno im se isplatila u 61. minutu, kada je Tamara Jurišević proigrala brzonogu Jelenu Vardu, koja se sjurila po desnoj strani, izašla sama pred golmana Zemuna Andreu Šipetić i rutinski je savladala.\nOvakav epilog pojačao je nervozu među igračicama domaćeg tima, pa je već u narednom minutu Nikolina Batinić zaradila drugi žuti karton, zbog čega je morala pre vremena u svlačionicu. Isključenje Nikoline Batinić olakšalo je posao Kragujevčankama da u finišu utakmice sačuvaju stečeno vođstvo i dopišu nova tri boda na svoj konto.\nDva kola pre kraja regularnog dela takmičenja, Radnički 1923 se nalazi na petoj poziciji superligaške tabele sa 11 osvojenih bodova.\nNarednog vikenda „crvene“ će na prolećnoj premijeri pred svojim simpatizerima ugostiti šestoplasiranu Vojvodinu, koja ima bod manje, ali i utakmicu više u odnosu na kragujevački tim.\nŽFK ZEMUN – ŽFK RADNIČKI 1923 0:1 (0:0)\nSudija: Jelena Cvetković\nPomoćnici: Danijela Stojković, Andrea Marinković\nStrelac: Varda u 61. minutu za ŽFK Radnički 1923\nŽuti kartoni: Kljajić, Batinić (ŽFK Zemun), Gačić (ŽFK Radnički 1923)\nCrveni karton: Nikolina Batinić (ŽFK Zemun) u 62. minutu\nŽFK ZEMUN: Šipetić, Kljajić (od 75. Popović), Blagojević, Andrić, Čolić, Batinić, Marjanović, Maksimović (od 46. Brusin), Pavlović, Host (od 81. Sofronić), Belovan.\nŽFK RADNIČKI 1923: Mijailović, Velikić, Samčović, Gačić, Anđ. Milenković, Živković, Varda, Jurišević, Vasić (od 89. Gogić), Smiljković, Milosavljević.\nPrevious Sušičani remizirali sa Trepčom u poslednjoj proveri\nNext Milisavljević sumirao pripremni period i najavio borbu za plej-of


Srbija uspešno balansira između Brisela i Moskve\nDugo se čekalo da Srbija saopšti stav povodom aneksije Ukrajine. U regionu, Hrvatska i Crna Gora su sledile odluku EU o uvodjenju sankcija Rusiji, BiH zbog uobičajene blokade ne može da donese odluku, a Srbija, koja ima dva značajna balasta - jedan je Kosovo, drugi partnerstvo sa Rusijom - nalazi se u delikatnoj situaciji. Ipak, saopštila je svoj stav iako ima vladu u tehničkom mandatu.\nBudući mandatar Aleksandar Vučić saopštio je visokoj predstavnici EU Ketrin Ešton stav Beograda, začinivši to patriotskom retorikom namenjenoj domaćoj publici.\n“Da, mi poštujemo integritet svake zemlje članice UN, ali izvinite, nemojte da nam o tome govore oni koji su gazili naš integritet. I mi nećemo da uvodimo sankcije Ruskoj federaciji zato što bismo time išli protiv onih koji nikada nisu uvodili sankcije Srbiji, čak ni kada je bila bombardovana, i kada su joj neki drugi uzimali teritorijalni integritet. Mislim da EU razume dobro poziciju Srbije.”\nVučić je takodje u intervjuu za Dojče vele zatražio od evropskih zemalja da, kada se radi o odnosima Rusije i Ukrajine, ne teraju Srbiju da prema Rusiji zauzima neprijateljski stav.\nHoće li biti takav stav Srbije prihvatljiv za Brisel i Vasington? Naš sagovornik iz Berlina, Bodo Veber, viši saradnik u Savetu za politiku i demokratizaciju, smatra da će Brisel imati razumevanje za izbalansirani stav Beograda tim pre što ni sve članice EU nemaju jedinstven stav povodom uvedenih sankcija.\n“Mislim da je Srbija pokušala da napravi ravnotežu izmedju Rusije, dakle energetske i ekonomske zavisnosti sa jedne strane, i sa druge strane zahteva EU da se Srbija pridruži njenoj politici.”\nNa pitanje da li misli da Srbija može da na duži rok održi takav balans u spoljnoj politici, Veber odgovara: “Mislim da postoji odredjeno razumevanje za izbalansiranu srbinansku poziciju. Doduše, i u samoj EU je bilo kritike, posle izbijanja krize u Ukrajini zbog politike ‘ili’ prema EU ‘ili’ prema Rusiji. Dakle i unutar EU ima samokritike takve politike ‘ili – ili’. Koliko ja vidim, ne očekujem da će EU ići prema Srbiji sa takvom politikom. Ja cenim da će, ipak, EU biti zadovoljna.”\nPredsednica Helsinskog odbora za Srbiju Sonja Biserko misli da će se stav Srbije tolerisati. Ona je podsetila na nedavne poruke iz Brisela da ista pravila neće važiti za Srbiju kao ni za Rumuniju, Moldaviju i neke baltičke države zbog njihovih osetljivih odnosa sa Rusijom. Za stav koji je zauzela Srbija, Biserko ima razumevanje: “U ovom momentu ta izjava je korektna i mislim da je treba podržati. Kako će se nova vlada ponašati i kako će lavirati izmedju te dve pozicije ‘I Rusija i EU’, to ćemo videti. Mislim da je vrlo važno da se zadrži proevropski kurs Srbije, a istovremeno mislim da EU treba da ubrza članstvo celokupnog Zapadnog Balkana upravo da bi se sprečila ta podvojenost tih zemalja koje su vrlo fragilne i izložene raznim pritiscima.”\nA šta Amerika očekuje od Beograda? Podsetimo, američki ambasador u Beogradu Majkl Kirbi rekao je domaćim medijima nesto pre Vuciceve briselske izjave, izmedju ostalog, da smatra da će Srbija u slučaju ukrajinske krize postupati u skladu sa sopstvenim interesima i reći, „naročito iz perspektive male zemlje“, da „napad na susede jednostavno nije dobra ideja“.


Mandat Kfora obezvređuje odluku o formiranju kosovske vojske\nTanjug 7. decembra 2018. 17:31\nBEOGRAD – Vojska Kosova će biti formirana 14. decembra i biće to pre svega, poruka Beogradu da je Priština spremna i oružjem da štiti granice Kosova ,navode sagovornici Tanjuga, ali napominju da ne treba očekivati da će ona odmah posle formiranja povući neke ozbiljnije poteze.\n„Njihove ambicije prema severu Kosova su jasno omeđene ulogom KFOR, jer šta god Albanci odlučili u svom parlamentu, KFOR je taj koji, prema zakonu o KBS koji je na snazi, kaže:’Ne možete izači iz kasarne’, objašnjava za Tanjug vojni analitičar Aleksandar Radić.\nTako, kaže on, ne postoji direktna bezbednosna pretnja od formiranja vojske kao takve, ali poruka koju Priština salje je – da oni imaju nameru da kroz sve što im stoji na raspolaganju, od propagande, pa ako zatreba i vojske, brane integritet Kosova onakvog kakvog oni vide, podseća Radić.\n„Ako američki ambasador u Prištini kaže da je za Ameriku prihvatljivo formiranje vojske Kosova onda je jasno da nije reč o zaveri, nego da je postojala neka nevidljiva komunikacija koja je ohrabrila albanske vlasti da započnu proces usvajanja zakona koji omogućava stvaranje oružanih snaga“, ističe Radić.\n„Suština je u članu zakona gde se definiše da je njihova misija – zaštita teritorijalnog integriteta Kosova, dok u ovom trenutku samo KFOR ima nadležnosti kada je reč o primeni te sile na KiM“, naglašava Radić.\nOn smatra da se u Beogradu često zaboravlja da su „upravo Albanci pripadnici islamske brigade u Iraku i Siriji za potrebe SAD koje tamo ruše režime, i odatle postoji tolika podrška formiranju vojske Kosova od strane Vašingtona“.


Moskva upozorava Vašington: Ne pokrećite „zvezdane ratove" - Sputnjik Srbija\n03:29 24 Oktobar 2020\n17:23 18.01.2019 (osveženo 17:44 18.01.2019) Preuzmite kraći link\n„Smatramo da je neophodno posebno naglasiti da pojavljivanje takvih dokumenata kao što su ’Osvrt na politiku SAD u sferi protivraketne odbrane‘ još jednom pokazuje da je neophodno bez odlaganja obnoviti rusko-američki dijalog o čitavom nizu pitanja koja se tiču kontrole naoružanja i jačanja međunarodne bezbednosti i stabilnosti. Mi smo za takav razgovor spremni. Naši predlozi u vezi s tim su predati SAD još prošlog jula. Na njih i dalje nismo dobili odgovor“, navelo je Ministarstvo inostranih poslova Rusije.\nMinistarstvo je pozvalo američku administraciju da „ispolji političku volju i da se konačno ozbiljno posveti zajedničkom traganju za putevima rešavanja nakupljenih problema u strateškoj sferi dok ne bude kasno“.\nPrema oceni Ministarstva, izveštaj o protivraketnoj odbrani koji je predstavio Pentagon praktično otvara put za razmeštanje ofanzivnog protivraketnog oružja u kosmosu.\nPentagon je ranije objavio „Osvrt na politiku nacionalne PRO“, treći takav dokument od 1999. godine. Predstavljajući izveštaj, američki predsednik Donald Tramp je izjavio da počinje novu eru u PRO.\nZamenik ministra odbrane SAD Majkl Grifin saopštio je da će Pentagon preispitati mogućnost razmeštanja sistema za presretanje raketa u kosmosu i da će biti izrađeni sistemi za presretanje međukontinentalnih balističkih raketa na svim deonicama njihove trajektorije.\n„Posebnu zabrinutost izazivaju planovi za razvoj kosmičkog segmenta PRO SAD. Uz usavršavanje radara koji se razmeštaju u orbiti, ’Osvrt‘ praktično daje ’zeleno svetlo‘ perspektivi razmeštanja ofanzivnih sredstava PRO u orbiti, koji su namenjeni za obaranje raznih vrsta raketa, pre nego što budu lansirane“, navedeno je u saopštenju.\nMinistarstvo je dodalo da „realizacija takvih zamisli neizbežno vodi početku trke u naoružanju u kosmosu, što će imati najnegativnije posledice za međunarodnu bezbednost i stabilnost“.\n„Pozivamo američku administraciju da se urazumi i da ipak odustane od tako neodgovornih pokušaja da na novom, višem tehnološkom nivou obnovi ozloglašeni Reganov program ’Zvezdani ratovi‘“, navelo je Ministarstvo.\nIdeja Pentagona da se rakete drugih zemalja uništavaju pre lansiranja znači preventivni napad, a takva logika je bila u osnovi trke u naoružanju koja je svet dovodila do ivice katastrofe, naglašeno je u saopštenju.\nPrema tekstu dokumenta koji je u četvrtak predstavio američki predsednik Donald Tramp, sistemi PRO SAD bi trebalo da obuhvate i odbrambene i ofanzivne mogućnosti radi uklanjanja pretnji, da imaju aktivnu mogućnost presretanja raketa u svim fazama leta posle lansiranja, kao i pasivnu odbranu za ublažavanje posledica raketnog napada i mogućnost napada tokom konflikta radi neutralizacije raketnih pretnji pre njihovog lansiranja.\n„Posebno skrećemo pažnju na to što SAD smatraju da je legitimno, prema njihovom shvatanju, da protivraketna odbrana uništava ’preteće‘ rakete pre njihovog lansiranja. U prevodu na razumljivi jezik, ta zavijena formulacija koju, sudeći po svemu, Vašington želi da ublaži, označava nanošenje preventivnih ’razoružavajućih‘ napada na teritorije zemalja koje SAD smatraju svojim protivnicima“, navedeno je u komentaru Ministarstva.\ntrka u naoružanju, kosmos, Ministarstvo inostranih poslova RF, Pentagon


U ponedeljak ocena izbora na Kosovu – Nadlanu.com\nU ponedeljak ocena izbora na Kosovu\nBRISEL, 12. decembra 2010. (Beta) – Šefovi diplomatija Evropske unije u ponedeljak će u Briselu, prvog dana dvodnevnog zasedanja, dati ocenu izbora na Kosovu i od visoke predstavnice Ketrin Ešton dobiti izveštaj o pripremama i naporima koje ona ulaže za pokretanje dijaloga Beograd-Priština.\nPrema izvorima Evropske komisije (EK), Evropska unija se snažno zalagala za to da se dijalog Beograda i Prištine pokrene već do decembra. Iz sadašnjeg unutrašnjo-političkog razvoja na Kosovu proizilazi da će zbog vanrednih izbora dijalog morati da se pomeri za početak 2011.\nPrema pripremnim dokumentima za dvodnevno zasedanje šefova diplomatija EU, u koje je imala uvida agencija Beta, Savet ministara evropske dvadesetsedmorice “naglašava spremnost EU da olakša dijalog Beograd-Priština, utanačen rezolucijom u Generalnoj skupštini UN u cilju unapređenja saradnje, napretka ka EU i poboljšanja života ljudi”.\nZvaničnici u Briselu su rekli da ne mogu da potvrde izjavu kosovskog premijera Hašima Tačija da će srpsko-albanski pregovori početi u februaru. Evropski diplomatski izvori su agenciji Beta preneli da se u EU smatra da nije dobro što se, posle uspešnog dogovora EU i Srbije u UN o rešavanju odnosa Beograd-Priština, sad za neko vreme pomera dijalog o tome.


Hipertenzija je hronično medicinskog stanje u kojem je krvni pritisak povišen.\nSve češće u prilici smo da čujemo da je je hipertenzija u porastu, odnosno da se broj ljudi sa hipertenzijom povećava, a koliko nas zapravo zna tačno značenje pojma hipertenzija?\nPoslednjih godina, hipertenzija je postala jedna od češćih bolesti u regionu, od koje prema nekim istraživanjima boluje svaki četvrti čovek u Srbiji. Reč je o neizlečivoj bolesti od koje godišnje umre oko 50 hiljada ljudi.\nHipertenzija se definiše kao hronično medicinsko stanje u kojem je krvni pritisak u arterijama povišen. Ovo oboljenje poznato je i pod nadimkom “tihi ubica” jer nema prepoznatljive simptome, pa ga je teško otkriti na vreme. Moždana krvarenja, aneurizma arterija, šlog, otkazianje bubrega i problem sa vidom samo su neke od posledica ovog medicinsog stanja.\nUsled hipertenzije, odnosno povišenog krvnog pritiska srce radi jače nego što je to normalno kako bi krv mogla da cirkuliše kroz krvne sudove. Normalni krvni pritisak u mirovanju nalazi se u opsegu od 100 do 140 mmHg sistolnog i od 60 do 90 dijastolnog otkucaja. Dakle, za svaki krvni pritisak koji se odražava iznad 140/90 mmHg, kažemo da je visok.\nInteresatna je činjeica da su čak 95% slučajeva hiprtenzije okarakterisano kao primarne hipertenzije, što znači da ne postoji medicinski uzrok za povećanje krvnog pritiska..\nHipertenzija se deli na hroničnu i akutnu. Akutna hipertenzija traje od par sati do par dana i uglavnom se ispoljava kao naglo povećanje arterijskog pritiska iznad 200 mmHg, dok za razliku od ne hronična traje više meseci ili je trajna i nju karakteriše postepeno povećanje arterijskog pritiska.\nŠto se tiče postavljanja dijagnoze za to je potrebno oko mesec dana. Obično se hipertenzija dijagnostikuje kada se utvrdi da pacijent duži vremenski period ima visok krvni pritisak.\nNakon postavjanja dijagnoze započinje se lečenje koje od pacijenta pored konzumacije lekova često zahteva i promenu nekih životnih navika poput, drugačije ishrane, više vežbanja, korigovanja težine, prestanak pušenja, prestanak konzumiranja alkohola i slično.\nBitno je istaći da većini osoba treba više od jednog leka kako bi mogli da hipertenziju drže u granicama normale, zbog čega su neophodne stalne posete lekaru kako bi mogao da prati da li je potrebno izbaciti ili pak uvesti neki nov lek.\nhipertenzija pojam šta je šta znači značenje


Bojnik : Južne vesti\nU poslednja 24 sata u Jablaničkom okrugu testirano je 756 osoba, a pozitivan nalaz dobilo je njih 197. Najveći skok broja novoovolelih zabeležen je u Medveđi, odakle je 30 inficiranih.\nU Jablaničkom okrugu još 130 novozaraženih, više od polovine iz Leskovca\n11:00, 18. 10. 2021.\nPrema poslednjem izveštaju leskovačkog Zavoda za javno zdravlje, u Jablaničkom okrugu, od 236 testiranih osoba, njih 130 je dobilo pozitivan nalaz na virus korona. Više od polovine inficiranih je iz Leskovca, njih 82.\nU poslednja 24 sata, prema izveštaju leskovačkog Zavoda za javno zdravlje, u Jablaničkom okrugu su testirane 504 osobe, a njih 128 je dobilo pozitivan nalaz na virus korona. Više od polovine inficiranih je iz Leskovca - njih 83.\nU poslednja 24 sata, prema podacima leskovačkog Zavoda za javno zdravlje, u Jablaničkom okrugu je testirano 514 osoba, a njih 157 je dobilo pozitivan nalaz na virus korona. Najviše novozaraženih i dalje je u Leskovcu - njih 90.\nU Jablaničkom okrugu 187 novozaraženih, od toga 110 njih iz Leskovca\n11:11, 15. 10. 2021.\nU poslednja 24 sata, prema izveštaju leskovačkog Zavoda za javno zdravlje, u Jablaničkom okrugu su testirane 593 osobe, a njih 187 je dobilo pozitivan nalaz na virus korona. Najviše inficiranih je i dalje u Leskovcu, odakle je čak 110 novoobolelih.\nOsnovci i srednjoškolci u svim mestima na jugu od ponedeljka u školskim klupama\n11:09, 15. 10. 2021.\nU svim osnovnim i srednjim školama na jugu đaci će od ponedeljka, 18. oktobra, biti u učionicama, odluka je Tima za praćenje i koordinisanje preventivnih mera u radu škola. U klupe će se vratiti i srednjoškolci iz Vlasotinca i Lebana koji su do sada nastavu pratili kombinovano.\nU Jablaničkom okrugu još 176 osoba obolelo od korone, među njima čak 40 učenika\n11:46, 14. 10. 2021.\nPrema izveštaju leskovačkog Zavoda za javno zdravlje u poslednja 24 sata testirano je 606 osoba u Jablaničkom okrugu, a korona virus je potvrđen je kod 176 pacijenata. Veliki skok novoobolelih beleži se kod dece školskog uzrasta, pošto je 40 učenika dobilo pozitivan nalaz.\nOd 195 novozaraženih u Jablaničkom okrugu 123 osobe iz Leskovca\n12:01, 13. 10. 2021.\nPrema izveštaju leskovačkog Zavoda za javno zdravlje u poslednja 24 sata u Jablaničkom okrugu testirane su 662 osobe, a od toga je 195 rezultata bilo pozitivno. Trocifren broj zaraženih opet je u Leskovcu, gde su 123 osobe inficirane.\nU Jablaničkom okrugu najveći broj testiranih u jednom danu, 170 osoba dobilo pozitivan nalaz\n11:32, 12. 10. 2021.\nU poslednjih 24 sata prema izveštaju leskovačkog Zavoda za javno zdravlje u Jablaničkom okrugu testirano je do sada najviše osoba u jednom danu, 749, a kod njih 170 je potvrđen virus korona. Trocifren broj zaraženih je opet u Leskovcu, gde je 106 osoba dobilo pozitivan nalaz.\nU Jablaničkom okrugu 136 novozaraženih kovidom, najviše slučajeva iz Leskovca i Vlasotinca\n11:10, 11. 10. 2021.\nPrema izveštaju leskovačkog Zavoda za javno zdravlje u polsednja 24 sata od 294 testiranih, njih 136 dobilo je pozitivan nalaz na virus korona. U odnosu na dane vikenda broj novih slučajeva se smanjio, ali je i testiran manji broj pacijenata.\nJoš 176 novozaraženih u Jablaničkom okrugu, pad broja obolelih u Leskovcu\n12:18, 8. 10. 2021.\nPrema poslednjem izveštaju leskovačkog Zavoda za javno zdravlje, od 614 testiranih osoba iz Jablaničkog okruga, njih 176 je dobilo pozitivan nalaz. Broj novoobolelih u odnosu na juče smanjio se u Leskovcu, gde je inficirano 98 osoba.\nOktobarske nagrade dodeljene najzaslužnijima povodom Dana oslobođenja Bojnika\n11:14, 8. 10. 2021.\nPovodom oslobođenja opštine Bojnik u Prvom svetskom ratu 7. oktobra, juče je održana svečana sednica Skupštine na kojoj su dodeljene tradicionalne ”Oktobarske nagrade”, zahvalnice, kao i sportska priznanja.\nU Vlasotincu dupliran broj novozaraženih, u Jablaničkom okrugu ukupno 213 novih slučajeva\n10:41, 7. 10. 2021.\nU poslednja 24 sata, prema izveštaju leskovačkog Zavoda za javno zdravlje, od 600 testiranih, njih 213 dobilo je pozitivan nalaz na virus korona. Najveći skok broja novoobolelih zabeležen je u Vlasotincu, gde su zaražene još 43 osobe, što je duplo više nego juče.\nU Jablaničkom okrugu blizu 200 novozaraženih\n11:54, 6. 10. 2021.\nU poslednja 24 sata, prema izveštaju Zavoda za javno zdravlje u Leskovcu, u celom Jablaničkom okrugu je, od 660 testiranih, 197 osoba dobilo pozitivan nalaz na virus korona. Najveći skok broja novoobolelih je u Leskovcu, gde je 147 osoba zaraženo, što je u odnosu na juče povećanje za 27 zaraženih.\nDupliran broj testiranih u Jablaničkom okrugu, 6 novozaraženih više nego juče\n11:52, 5. 10. 2021.\nPrema poslednjem izveštaju leskovačkog Zavoda za javno zdravlje, od 706 testiranih osoba iz Jablaničkog okruga, njih 180 je dobilo pozitivan rezultat na virus korona. U odnosu na juče, to je 6 novozaraženih više, ali je i broj testiranih skoro dupliran.\nBlagi pad novozaraženih u Jablaničkom okrugu, ali i manji broj testiranih\n11:38, 4. 10. 2021.\nU protekla 24 sata na teritoriji Jablaničkog okruga, kako saopštavaju iz leskovačkog Zavoda za javno zdravlje, od 344 testiranih, njih 174 je dobilo pozitivan nalaz na virus korona. To je pad u odnosu na prošlu nedelju, kada je broj zaraženih svakog dana bio iznad 200, ali je i testirano mnogo manje ljudi.\nU Jablaničkom okrugu svaki treći testirani pozitivan na korona virus\n10:42, 1. 10. 2021.\nPrema poslednjim podacima leskovačkog Zavoda za javno zdravlje od 606 testiranih osoba, njih 215 je dobilo pozitivan nalaz na virus korona, a više od polovine je iz Leskovca.\nU Jablaničkom okrugu 240 novozaraženih, samo iz Leskovca 152 pozitivnih na kovid\n11:58, 30. 9. 2021.\nPrema poslednjim podacima leskovačkog Zavoda za javno zdravlje, od 687 testiranih osoba, njih 240 je dobilo pozitivan nalaz na virus korona, što je sličan broj zaraženih kao i u prethodnim nedeljama.\nSkoro 20 dana nakon havarije na vodovodnoj mreži žitelji Bojnika i Doljevca nisu znali da li je voda ispravna za piće. Kažu da je najpre nije bilo, zatim je sa česme potekla žuta, pa bistra voda. Dok pitaju zašto nadležni ne daju nikakva obaveštenja, direktor JP za vodosnabdevanje Bojnik Srđan Stojanović odgovara da su analize leskovačkog Zavoda za javno zdravlje danas pokazale da je voda ispravna i da građani mogu da je piju.


LEBANE: SANDA RAŠKOVIĆ IVIĆ ZADOVOLJNA RADOM OPŠTINSKOG ODBORA – Info Centar Juga\nU okviru posete Jablanickog okruga,opštinu Lebane posetila je Sanda Rašković Ivić, predsednica DSS-a koja se najpre sastala sa članovima odbora te stranke.\n„Mi u DSS-u smatramo da je ovaj deo zemlje veoma strateški važan za Srbiju, moram da kažem da sam veoma zadovoljna Opštinskim odborom u Lebanu koji ima dobre rezultate i da će se jos bolji rezultati tek videti na narednim lokalnim izborima. DSS smatra da je ulazak Srbije u EU poguban kako za samu državu Srbiju tako i za sve građane jer ne smemo dozvoliti „grčki scenario“ jer bi sigurno prošli mnogo gore od njih“ – rekla je Sanda Rašković Ivić,predsednica DSS-a.\nNakon kratke posete stranci, održana je tribina DSS-a u holu Doma kulture „Radan“ gde je prisutne članove i simpatizere pozdravila Sanda Rašković Ivić i tom prilikom izjavila, da joj se ovaj kraj dopao i da će u buduće sigurno češće dolaziti.\nPrisutne je pozdravila i predsednica OO u Lebanu Katarina Veselinović. “ Mogu da vam obećam, da će ova stranka na narednim lokalnim izborima, strogo voditi računa o svojoj listi. Na listi se mogu naći imena samo onih ljudi koji će raditi isključivo u interesu građana a ne o ličnom interesu, kao što se dešavalo u predhodnom periodu“ – rekla je Katarina Veselinović,predsednica OO Lebane. Veselinovićeva je dobila jako veliki aplauz prisutnih lebančana a pri tom nije pomenula ni jedno ime bivših članova, koji su radili samo o svom interesu i naravno u interesu svoje familije!\nJug Srbije Leskovac Niš Preševo Vesti\nIzmena režima saobraćaja na državnom putu IA reda broj 1, deonica Niš – Preševo\nSubvencije za veštačko osemenjivanje i za nabavku sadnica voća


eKapija | Konkurs za Master 4.0 programe u oblasti kreativnih industrija - Javni poziv biće otvoren 45 dana\nIzvor: eKapija | Utorak, 10.03.2020.| 15:28\nKonkurs za Master 4.0 programe u oblasti kreativnih industrija - Javni poziv biće otvoren 45 dana\nMinistarstvo prosvete, nauke i tehnološkog razvoja Vlade Republike Srbije raspisalo je danas (9. marta) javni poziv za izbor multidisciplinarnih master studijskih programa koji će povezati tehničke i prirodno-matematičke sa umetničkim fakultetima, kao i sa kompanijama koje posluju na tržištu kreativnih industrija.\nTim povodom, ministar Mladen Šarčević i direktor nevladine organizacije Inicijativa Digitalna Srbija Nebojša Đurđević potpisali su sporazum kojim je dogovorena saradnja na realizaciji javnog poziva i pozvali visokoškolske ustanove da se u narednih mesec i po dana jave na ovaj konkurs sa svojim predlozima programa.\nŠarčević je rekao da je, nakon uspeha prošlogodišnjeg Mastera 4.0, koji je doveo do saradnje više od deset državnih fakulteta i omogućio razvoj četiri studijska programa na tri univerziteta, fokus ovogodišnjeg javnog poziva na povezivanju sveta tehnologije i sveta umetnosti, navodi se u saopštenju Vlade Srbije.\nOn je naglasio da su kreativne industrije grana privrede koja je jedan od prioriteta Vlade i koja je u nedavno objavljenoj Strategiji pametne specijalizacije definisana kao jedan od četiri ključna prioriteta za brži ekonomski razvoj naše zemlje.\nKako bi se stvorili uslovi za dalji rast kreativnih industrija, očekuje se da jedan ili više izabranih Master 4.0 programa povećaju broj i kvalitet kadra spremnog za poslovanje na globalnom digitalnom tržištu, naveo je ministar i dodao da je program uključen u ovogodišnji plan rada Saveta za inovaciono preduzetništvo i IT.\nĐurđević je ukazao na to da je oganizacija Startup Genome iz San Franciska u svom globalnom izveštaju za 2019. godinu prvi put analizirala i jedan startap ekosistem iz Srbije, te pored blokčejna izdvojila gejming, kreativnu industriju posvećenu razvoju video-igara, kao jedan od domaćih sektora digitalne ekonomije sa najvećom snagom za dalji razvoj.\nJavnim pozivom "Master 4.0 – Kreativne industrije" određeno je da prijavljeni programi moraju da obuhvate obavezne predmete iz najmanje tri od šest definisanih oblasti – digitalna umetnost, narativne tehnike, razvoj igara, film i animacija, interaktivno računarstvo, poslovne veštine.\nTakođe, prijavljeni programi moraju da obuhvate i izborne predmete iz bar dve od četiri oblasti – muzika i zvuk, marketing u digitalnom okruženju, osnove programiranja, napredno programiranje.\nFakulteti i univerziteti su pozvani da sami utvrde obavezne i izborne predmete na osnovu konkursom definisanih parametara, ali i u skladu sa svojim poljem i temama koje smatraju relevantnim za celokupni program.\nJavni poziv je otvoren za sve državne univerzitete ili fakultete koji već imaju studijske programe iz oblasti računarstva, IT, menadžmenta, organizacionih nauka i umetnosti, dok privatne visokoškolske ustanove mogu da se prijave u zajedničkoj prijavi sa državnom institucijom kao nosiocem programa.\nPored analize relevantnosti sadržaja predloženih predmeta i stručnih kompetencija nastavnika, kriterijumima konkursa data je prednost programima iza kojih stoji veći broj fakulteta, kao i onima koji predviđaju angažovanje predavača sa stranih univerziteta i iz privrede.\nUslovi konkursa koje su definisali predstavnici Saveta za kreativne industrije predsednice Vlade Srbije i nacionalne platforme "Srbija stvara", Asocijacije industrije video-igara Srbije i Inicijative Digitalna Srbija, nalažu i da program obavezno sadrži stručnu praksu i praktičan rad u trajanju od najmanje osam nedelja kod kompanija koje posluju u oblasti kreativnih industrija.\nVlada će finansirati proces akreditacije i sredstva za naknade studenata na studentskoj praksi u iznosu od 11 miliona dinara za do dva studijska programa koje bude izabrala komisija sastavljena od predstavnika državnih institucija, privrede i visokoškolskih ustanova iz inostranstva.\nMinistarstvo prosvete obezbediće 15 budžetskih, od ukupno 35 studentskih mesta na programu. Inicijativa Digitalna Srbija će u školskoj 2020/2021. godini stipendirati do deset studenata, bez obaveze prakse ili zaposlenja u kompanijama koje okuplja ova neprofitna organizacija.\nVisokoškolske institucije čiji programi budu izabrani na konkursu biće u obavezi da omoguće upis najmanje dve genaracije studenata, počev od školske 2020/2021. godine.\nJavni poziv biće otvoren 45 dana, a zainteresovane visokoškolske ustanove mogu da se prijave elektronskim putem na sajtu Ministarstva prosvete, nauke i tehnološkog razvoja.\nnacionalna platforma Srbija stvara\noganizacija Startup Genome iz San Franciska\nSavet za inovaciono preduzetništvo i IT\nmaster programi 4 0


Vreme 1582 - SAD – Ekonomska prekretnica u najavi: Bajdenov Nju dil\nDžozef Bajden planira da u posrnulu američku privredu i obnovu propale infrastrukture upumpa 4,8 hiljada milijardi dolara. Ako mu to pođe za rukom, bio bi to kraj prakse koja datira od Ronalda Regana da savezna vlada ne treba da se meša u ekonomiju. Ne bi li ispisao istoriju, Bajden će, međutim, morati da slomi otpor u redovima demokrata\nPosle dva neuspešna pokušaja 78-godišnji bivši potpredsednik i senator sa višedecenijskim političkim iskustvom je uspeo da oživi svoj dugogodišnji san i postane predsednik Sjedinjenih Američkih Država. Samom pobedom na izborima u novembru 2020. godine Džozef Bajden je ispisao istoriju osvojivši više od 81 milion glasova, što ga čini najuspešnijim akterom američkih predsedničkih izbora u dosadašnjoj istoriji SAD.\nVrlo ambicioznu, gotovo revolucionarnu agendu koju je istakao po ulasku u Belu kuću teško je povezati sa ličnim i političkim karakterom novog predsednika. Pošto se ljudi ne menjaju tako lako, a pogotovo ne u poznijim godinama, Bajdenov novootkriveni politički radikalizam je najjednostavnije dovesti u vezu sa jedinstvenim nizom okolnosti sa kojima se suočio po preuzimanju predsedničke funkcije.\nPreuzimajući predsedničku funkciju, Bajden je zatekao pola miliona žrtava pandemije virusa korona, milione izgubljenih radnih mesta, izrazito nepoverenje Amerikanaca u izvršnu vlast posle četiri godine Trampovog mandata, ugrožen američki primat u globalnoj politici. Sve to su faktori koji su svakako uticali na promenu političke strategije izabranog predsednika.\nČini se, ipak, da nije dovoljno naglašen suštinski značaj potpuno izmenjenog političkog pejzaža u kome gotovo da više nije moguće ostvariti uspešnu saradnju između suprotstavljenih političkih blokova. Iako se tokom kampanje Bajden, bar formalno, zalagao za saradnju sa "mnogim prijateljima republikancima" očekujući njihovo "prosvetljenje kada Donald Tramp ne bude u Beloj kući", upad Trampovih pristalica u Kongres i nedostatak jasne osude ovog čina republikanskih predstavnika je svakako doprineo promeni njegovog pristupa.\nIpak, skretanje same Demokratske stranke ulevo i rastući uticaj tzv. progresivnog krila čiji su najvidljiviji predstavnici Berni Sanders (kao nezavisni kandidat u Demokratskom kokusu) i Aleksandrija Okasio-Kortez, zamaglili su nekada čvrstu ideološku podelu na liberale (američkog tipa) i progresivce, uspevajući da u platformu stranke ugrade neke od prioriteta progresivaca kao što su borba protiv klimatskih promena (u okviru programa Zeleni Nju dil), borba protiv rasne i ekonomske nejednakosti, investicije u infrastrukturu, podizanje minimalne nadnice, itd.\nUzevši sve ovo u obzir, postaje razumljivija nespremnost novog predsednika za značajnije kompromise oko političkih prioriteta, imajući u vidu da je vremenski okvir za njegovo aktivno delovanje najčešće ograničen na prvu godinu mandata zbog izbora za Predstavnički dom koji slede ubrzo posle toga. Pošto će prva godina Bajdenovog mandata svakako biti obeležena zdravstvenom krizom, on će nastojati da njeno rešavanje pretvori u svoj politički kapital u skladu sa poznatim savetom šefa osoblja Bele kuće u administraciji predsednika Baraka Obame Rama Emanuela: "Ne dozvoli dobroj krizi da propadne. To je prilika da uradiš stvari za koje si mislio da su nemoguće."\nPREDVODNICI RANIJIH PROMENA: F. D. Ruzvelt...\nU četvrtak 29. aprila ističe period od sto dana od kada je nova američka administracija stupila na dužnost što pruža priliku mnogobrojnim analitičarima i zainteresovanim posmatračima da se pozabave njenim dosadašnjim postignućima i neizbežnim poređenjima sa skorijim ili davnim prethodnicima. U tom smislu, moguće je primetiti manje ili više uspešne pokušaje uočavanja sličnosti politike aktuelnog američkog lidera sa aktivnostima nekih od ranijih predsednika koji su pripadali Demokratskoj stranci – F. D. Ruzveltom, Lindonom Džonsonom i Barakom Obamom, ali i sve naglašenije namere da se uspostave jasne razlike u odnosu na nasleđe Ronalda Regana, republikanskog predsednika čija je ekonomska politika obeležila prethodne četiri decenije.\nTrebalo bi, ipak, imati na umu da je rok od sto dana krajnje proizvoljan i suviše kratak vremenski okvir da bi se izvesli bilo kakvi jasni zaključci o stvarnom karakteru i potencijalnom istorijskom značaju Bajdenovog obavljanja predsedničke funkcije. Ono što jeste moguće je sticanje uvida u prioritete postojeće administracije i identifikovanje njenih političkih strategija za rešavanje postojećih problema.\n...i R. Regan\nSada već uobičajeno vrednovanje vladinih aktivnosti posle prvih sto dana obavljanja dužnosti svoje korene ima u vrlo plodnoj zakonodavnoj aktivnosti predsednika F. D. Ruzvelta, koji je tokom tri meseca posle stupanja na dužnost uspeo da uz podršku značajne demokratske većine u Kongresu SAD donese 76 zakona (od čega 15 značajnijih) čime je postavio gotovo nedostižan cilj svojim naslednicima. Savremeni američki predsednici tokom prvih sto dana vladavine u proseku uspevaju da proglase deset zakona. Od stupanja na dužnost Bajdenove administracije do sada je, prema internet stranici Govtrack, Kongres doneo sedam zakona, pri čemu tokom procene zakonodavnih rezultata nove administracije ne sme biti zanemareno da demokrate imaju neznatnu većinu u Predstavničkom domu, a pogotovo u Senatu.\nPošto prioritete često nameću spoljne okolnosti, i ova administracija nije imuna na njih. Pandemija virusa korona sa dramatičnim ekonomskim i ukupnim društvenim posledicama po SAD je iscrtala pravce delovanja novog predsednika. Tako je Bajden ubrzanu vakcinaciju stanovništva i ekonomski oporavak zemlje označio kao prioritete svoje administracije, obećavši sto miliona vakcinisanih stanovnika u prvih sto dana.\nČinjenicu da je ovaj cilj ostvaren posle samo 58 dana komentator "Fajnenšel tajmsa" Edvard Lus naziva "starim trikom: postavljaju se preniski ciljevi koji se onda prekomerno ispunjavaju".\nHILJADE MILIJARDI DOLARA\nZakon o oporavku od kovida 19 kroz finansijski stimulans od 1,9 hiljada milijardi dolara predviđa pomoć za nezaposlene, dodatnu podršku državama i lokalnim vladama ali i povećana izdvajanja za testiranje na kovid 19 i vakcinaciju. Ključni element ovog zakona predviđa direktna plaćanja u iznosu od 1400 dolara najvećem broju stanovnika SAD, što čini treću pomoć ovog tipa od početka pandemije.\nProtivnici donošenja ovog akta, uglavnom iz Republikanske partije, tvrde da je on rastrošan, bez jasnog fokusa i pristrasan u korist država na čijem se čelu nalaze predstavnici Demokratske stranke. Kritičare zahvata ovih dimenzija je moguće pronaći i na drugoj strani političkog spektra. Tako, na primer, uticajni ekonomista i visoki funkcioner u prethodnim demokratskim administracijama (predsednika Klintona i Obame) Lorens Samers smatra da je fiskalni stimulans ovog dometa preteran i problematičan iz makroekonomskih razloga. On tvrdi da bi bio primereniji za period posle Drugog svetskog rata nego za "uobičajenu recesiju", naglašavajući opasnost od inflacionog pritiska i verovatnu nespremnost monetarnih i fiskalnih vlasti da se brzo prilagode novim okolnostima ako stvari krenu po zlu. Ipak, za Bajdenovu političku budućnost je značajniji podatak da donošenje ovog zakona, prema rezultatima različitih agencija koje se bave istraživanjem javnog mnjenja, podržava između 61 i 75 procenata ispitanika u SAD.\nPored toga, Bajdenov ekonomski program obuhvata i ulaganje više od dve hiljade milijardi dolara u infrastrukturu tokom perioda od osam godina, putem kombinacije javne potrošnje i poreskih olakšica. Ovi projekti bi, između ostalog, obuhvatili obnovu 20.000 milja puteva, rekonstrukciju oko 10.000 mostova, unapređenje energetskog sektora kroz tranziciju ka zelenoj energiji i borbu protiv ekonomske i rasne nejednakosti.\nPlan je posebno važan zbog izuzetno lošeg stanja u kome se nalaze američki putevi, aerodromi, brane, javni parkovi, škole, postrojenja za prečišćavanje otpadnih voda, stanja koje ne odgovara predstavi koju neko može imati o najrazvijenijoj svetskoj ekonomiji. Prema izveštaju Američkog udruženja građevinskih inženjera iz marta ove godine, stanje infrastrukture u SAD je ocenjeno sa C–, što je skroman napredak u odnosu na prethodnu analizu iz 2017. kada je američka infrastruktura dobila ocenu D+.\nOgromni troškovi investicionog programa ovih dimenzija bi, u velikoj meri, bili pokrivani rastom poreza, a pre svega podizanjem stope poreza na dobit korporacija. Iako su u prošlosti planovi za obnovu infrastrukture najčešće ostvarivali dvopartijsku podršku, razlikujući se samo u proritetima, čini se da ovog puta to neće biti slučaj. Reagujući na Bajdenov predlog o "investiciji u Ameriku koja se događa jednom u generaciji", vođa republikanaca u Senatu Mič Mekonel je izrazio protivljenje njegovom usvajanju, uporedivši ga sa Trojanskim konjem koji će bez ikakve sumnje dovesti do rasta javnog duga i povećanja poreza produktivnim delovima ekonomije.\nAko ostavimo po strani gotovo izvesno republikansko protivljenje ovakvom predlogu, postavlja se pitanje da li će Bajden uspeti da sa predstavnicima sopstvene stranke u Kongresu postigne dogovor o njegovom usvajanju i prioritetima buduće zakonodavne aktivnosti, imajući u vidu tanku demokratsku većinu i postojanje podela među kongresnim demokratama na progresivni, centristički i konzervativni deo. Iako progresivni deo Demokratske stranke i tradicionalne demokrate, za sada, podržavaju predsednikove aktivnosti, izjednačenost glasova u Senatu (po 50 za demokrate i republikance) pojedinim senatorima, kao što je konzervativno orijentisani Džo Mančin iz Zapadne Virdžinije, ostavlja prostor za ogroman ucenjivački potencijal čineći ga jednim od najuticajnijih članova ovog saziva Kongresa.\nPROGRAM ZA ISTORIJU\nUlaganje u infrastrukturu čini tek prvi deo šireg predloga koji se odnosi na oporavak zemlje od posledica pandemije, dok drugi deo plana, čiji će detalji tek biti objavljeni, podrazumeva značajne javne investicije u obrazovanje i brigu o deci, starijima i osobama sa posebnim potrebama. Verovatno previše optimistične procene autora programa predviđaju povećanje zaposlenosti za pet miliona novih radnih mesta zbog mogućnosti da se osobe koje su do sada neplaćeno obavljale ove poslove i formalno uključe na tržište rada.\nOčigledna spremnost nove administracije da napravi otklon u odnosu na konsenzus demokrata i republikanaca uspostavljen još od Reganovog doba po kome je "vlada problem, a ne rešenje" pruža izvesne smernice za razumevanje njenih daljih namera. Međutim, mogućnost ostvarivanja široke javne podrške za ekonomsku politiku po kojoj je federalna vlada ključni pokretač ekonomskog oporavka, u duboko polarizovanom društvu kakvo je današnja Amerika i postojećem političkom sistemu u kome izabrani predstavnici glasaju isključivo u skladu sa partijskom pripadnošću, ostaje upitna. Ako u toj nameri uspe, Bajdenova politika će moći da istrpi poređenje sa politikom F. D. Ruzvelta i Lindona Džonsona. U slučaju da ne bude takve sreće, njegovo ime će ostati upamćeno po istorijskom rezultatu ostvarenom na predsedničkim izborima 2020. godine.\nAutor je Docent Univerziteta u Beogradu – Fakultet političkih nauka


Ivanjica dobija led javnu rasvetu – ZoomUe\nby Zoran Đurović · 11 фебруара, 2020\nIvanjica – Ministarstvo državne uprave i lokalne samouprave odobrilo je opštini Ivanjica sredstva u iznosu od 50 miliona dinara, za zamenu postojećih svetiljki novim led sijalicama u sistemu javnog osvetljenja.\n“Za nas je ovo od izuzetnog značaja, jer je led rasveta u svakom smislu kvalitetnija i energetski efikasnija, što će napraviti značajnu uštedu, a nije zanemarljiv ni ekološki efekat”, rekao je za GZS predsednik opštine Zoran Lazović.\nOn je istakao da su ovo značajna sredstva i da bez pomoći države ne bi bilo realno da se ovaj projekat realizuje.\n“Pred nama su zaista veliki projekti i pomoć Vlade je najznačajnija. To nam omogućava da kao mala lokalna sredina idemo u korak sa potrebama naših građana i da im obezbedimo kvalitetne uslove za život dostojne vremena u kome živimo”, zaključio je prvi čovek opštine Ivanjica.\nTags: Ivanjicaled rasvetaMinistarstvo državne uprave i lokalne samouprave\nby Slobodan Simic · Published 20 октобра, 2020\nNext story „Budimka“ pokreće proizvodnju u aprilu (VIDEO)\nPrevious story U Gradskoj galeriji Užice 12 izložbi tokom 2020.


OŠ "Sveti Sava" učesnica programa "Erasmus+" - Hit Radio Pozarevac\nOŠ "Sveti Sava" učesnica programa "Erasmus+"\nPožarevačka Osnovna škola „Sveti Sava“ jedna je od učesnica programa EU „Erasmus+“ kojim se pruža podrška obrazovanju.\nTim OŠ „Sveti Sava“ iz Požarevca u sastavu Olivera Ilić koordinator projekta- profesor engleskog jezika, Margareta Sekulović, direktor škole, Svetlana Spasić školski pedagog i Slađana Kojić učitelj/bibliotekar, učestvuju u programu sa projektom „Kulturna tradicija u savremenom svetu“ i deo projekta je već realizovan.\nU okviru realizacije direktorka škole Margareta Sekulović i Slađana Kojić boravile su u partnerskoj školi u mestu Rošija kod grada Sibia, utransilvanijskom delu Rumunije.\nKako je za naš medij istakla direktorka Sekulić cilj odlaska je jačanje kompetencija u oblasti obrazovanja, sticanje novih znanja o mogućnostima internacionalizacije škole i povezivanje škole sa školama –partnerima u projektu.\n„Ono što karakteriše školu je šest izdvojenih odeljenja i veliki broj učenika romske pripadnosti. Najviše problema ta škola ima sa odlivom učenika i neredovnim pohađanjem nastave. Uz mnogo napora, uključivanje u različite programe i projekte, rukovodstvo škole i nastavnici uspevaju da rešavaju te probleme. Kao i naša škola, i ova u Rošiji ima odeljenje polaznika koji stiču osnovna znanja i veštine kroz program obrazovanja odraslih“, rekla je direktorka dodajući da je boravak u ovoj školi bio izuzetno prijatan jer su kolege imale puno razumevanja za sva njihova pitanja i bili su spremni za saradnju.\nU cilju upoznavanja naše zemlje, grada i škole, direktorka je prezentacijom predstavila obrazovni sistem Republike Srbije, kulturno-istorijske znamenitosti grada Požarevca i rad OŠ „Sveti Sava“ dok je učiteljica Kojić održala likovne radionice za učenike i nastavnike i predstavila tehniku dekupaž koja se koristi za ukrašavanje različitih predmeta.\nErasmus+ je program Evropske unije za podršku obrazovanja. Njen budžet od 14,7 milijardi evra pruža mogućnost za više od 4 miliona Evropljana da studiraju, obučavaju se, steknu iskustvo i volontiraju u inostranstvu.


Dok je ministar finansija Dušan Vujoviæ tvrdio da budžet može da podnese gradnju gondole, šef poslanika SDS Marko Ðurišiæ kaže da je taj projekat sramota, a ministri Zorana Mihajloviæ i Rasim Ljajiæ tvrde da æe gondola biti pravi pogodak za turizam Beograda.\nÐurišiæ je uèestvujuæi danas u raspravi tražio da se iz budžeta "izbriše" novac namenjen izgadnji gondole u Beogradu, navodeæi da je u budžetu za 2018. predviðeno 360 miliona dinara za uvoðenje ove turistièke ponude i novog vida saobraæaja, a u 2019. 840 miliona dinara.\nUmesto gondole, Ðurišiæ kaže da bi trebalo promeniti zakon i omoguæiti da roditelji vantelesnom oplodnjom mogu dobiti i drugo i treæe dete, te naveo da je "5.000 dece ekvivalent za gondolu".\nReagovala je ministarka saobraæaja, graðevinarstva i infrastrukture Zorana Mihajloviæ, koja na zamerke zbog gondole kaže da je turizam razvojna delatnost u koju treba ulagati.\n"Pre pet godina mogli smo samo da sanjamo o prihodu od turizma kakav imamo danas, kad on iznosi više od milijardu evra. Teško je razumeti zašto neko kritikuje ulaganja u jednu razvojnu delatnost, kad sve analize govore da u narednih pet godina Srbija može da uveæa prihode na blizu pet milijardi evra, što æe se i te kako odraziti i na nova zapošljavanja", rekla je Mihajloviæeva.\nNa kritike Ðurišiæa o budžetu i sredstvima za graðevinsku delatnost, Mihajloviæeva je rekla da Duing biznis listu, na kojoj je Srbija 10. na svetu po izdavanju graðevinskih dozvola, ne pravi Vlada Srbije veæ Svetska banka.\nPodsetila je i da je Srbija na toj listi za tri godine prestigla 176 zemalja, dok je prethodnih godina bila meðu poslednjima u globalnom rangiranju.\n"Graðevinarstvo Srbije napreduje zahvaljujuæi ulaganju u infrastrukturu i smanjenju nameta. I u predlogu izmena Zakona o republièkim administrativnim taksama predložili smo dodatno smanjenje taksi, pre svega kod upotrebnih dozvola, i to za oko šest odsto vrednosti radova. To æe doneti više objekata sa upotrebnom dozvolom i više investicija u graðevinarstvu", rekla je Mihajloviæeva.\nNa navode Ðurišiæa o gondoli, ministar trgovine, turizma i telekomunikacija Rasim Ljajiæ rekao je da je gondola projekat Grada Beograda koji æe realizovati Skijališta Srbije, da još nije odreðena vrednosti projekta, te da je dogovoreno da se dve treæine novca obezbedi iz državnog budžeta, a ostalo iz gradskog budžeta.\n"Radi se plan detaljne regulacije i projekat. Uzdržao bih se od tog koliko æe gondola koštati", rekao je Ljajiæ, ali i dodao da nema sumnje da æe sa stanovišta turizma i transporta gondola biti od izuzetne važnosti za Beograd.\nGondola æe prevoziti 3000 putnika na sat od Ušæa do Kalemegdana, imaæe 30 vagona, a jedna æe moæi da primi 10 do 35 putnika.\n"To æe biti glavna turistièka atrakcija, ali imaæe i transportnu ulogu. U ovom trenutku ne bih se usudio da govorim o konaènoj vrednosti, videæemo", rekao je Ljajiæ.\nMinistar finansija Dušan Vujoviæ je rekao da je za taj projekat predviðeno tri miliona evra u 2018. i još sedam miliona za narednu godinu. Kako je rekao, tih 10 miliona evra nisu velika sredstva i vlada je našla prostor u budžetu da ga predloži skupštini.\nVujoviæ je rekao i da izgradnja gondole u Beogradu nije standardni projekat, odnosno da je izuzetak od pravila, pošto Beograd beleži veliki rast u turizmu - poveæan broj turista i devizni priliv i da je taj projekat važan za turistièki imidž Beograda.\n"Samo kažemo da budžet može to da podnese", dodao je Vujoviæ.


04. Maj. 2018.\nPredsjedavajući Predsjedništva Bosne i Hercegovine Bakir Izetbegović primio ambasadora Republike Hrvatske Ivana Del Vechija\nSagovornici su razmijenili mišljenja o situaciji u Bosni i Hercegovini i regiji. Tokom razgovora je istaknuto da Bosna i Hercegovina ima punu podršku Republike Hrvatske na putu euroatlantskih integracija. Konstatirano je da su Bosna i Hercegovina i Republika Hrvatska prijateljske zemlje, ali da postoji niz otvorenih pitanja čije bi rješavanje doprinijelo da se bilateralni odnosi kreću uzlaznom putanjom.\nPredsjedavajući Izetbegović je istaknuo da je neophodno sva otvorena pitanja rješavati iskrenim političkim dijalogom, ali i na nivou stručnih međudržavnih komisija koje bi ponudile konkretna rješenja. Naglasio je da je potrebno da taj dijalog bude intenzivniji, te da se odvija uz puno međusobno uvažavanje.\nIzetbegović je ponovio ambasadoru Del Vechiju ranije usvojene zvanične stavove Predsjedništva BiH o gradnji Pelješkog mosta, napominjući da se ovo otvoreno pitanje treba riješiti razgovorima u duhu dobrosusjedskih odnosa i uz garantiranje prava Bosni i Hercegovini koja joj pripadaju po Konvenciji UN o pravu mora (UNCLOS).


VAŽNOST PRIMJENE ZAKONA O RAVNOPRAVNOSTI SPOLOVA ZA GRAĐANE/KE I MEHANIZMI ZAŠTITE PRAVA\nU ime Fondacije lokalne demokratije, zadovoljstvo nam je da Vas pozovemo na edukaciju o temi:\nkoju realizujemo u okviru projekta „Obrazovanja javnosti o pravnom sistemu“ uz financijsku podršku Usaid-JSDPII.\nCilj projekta je povećavati povjerenje javnosti u vladavinu zakona uključivanjem profesionalaca u obrazovanje građana o pravnom sistemu Bosne i Hercegovine.\nCijenećivažnostoveedukacije, direktorMisije USAID-a David Barth obratitće se prisutnima.\nEdukacijaćebitirealizovana u prostorijamaJavneustanoveCentra za edukaciju sudija itužilaca u FederacijiBosneiHercegovine. Na ovajnačini ova ustanovadajućipodrškuiučešće da svojimkapacitetimaunaprijede obim i održivost ove prakse, te kao domaćini poželjet će dobrodošlicu.\nCiljedukacija je da učesniciistihusvojeznanja ,teistadugoročnoprenosenasvezainteresiranegrađane u neposrednomkontaktuilikrozsamprocesrada u ( institucijama, nevladinimorganizacijama, ministarstvima...).


Dobri potencijali za plasteničku proizvodnju u Posavini – Novosti Plus\nNa području Posavine postoji dugogodišnja tradicija uzgoja povrća i, računajući opštine Šamac, Pelagićevo i Donji Žabar, realizovano je 40 plastenika ukupne površine od 5.700 metara kvadratnih, rekla je stručni savjetnik pri Jedinici za koordinaciju poljoprivrednih projekata Ministarstvu poljoprivrede, šumasrtva i vodoprivrede Srpske Slađana Berić Tovirac.\n“To je impozantna količina povrća koja se proizvede”, rekla je Tovirčeva, koja je zajedno sa predstavnicima opštine Šamac posjetila članove Udruženja poljoprivrednih prozvođača “Posavina” koji su učestovali u realizaciji programa nabavke plastenika i sjemenskog i sadnog materijala za proizvodnju krastavaca i paradajza.\nOna je istakla da je cilj da postojeći kapaciteti, posebno plasteničke proizvodnje, budu podignuti na još viši nivo. “Htjeli smo da ovu sekciju u okviru Udruženja `Posavina` Obudovac aktiviramo da sa proizvođačima na ovim prostorima realizujemo ono što je predviđeno kroz ERCDP projekat odnosno, Ifadov projekat”, istakla je Tovirčeva.\nNačelnik Odjeljenja za privredu i inspekcijske poslove Predrag Nedić rekao je da opština Šamac redovno podržava poljoprivredna udruženja i finansijski učestvuje u realizaciji ovakvih projekata, podsjetivši da je isplaćeno do sada više od 82.000 KM podsticaja iz programa 2019. godine, a preostali dio će biti uskoro.\nMenadžer Projekta razvoja konkurentnosti ruralnih područja iz Banjaluke Dragan Vučković rekao je da je putem Udruženja “Posavina” plasirano 40 plastenika i sjetveni paketi za te plastenike u vrijednosti 180.000 KM.\nOn dodaje da je ovaj projekat finansirao 40 odsto, odnosno 50 odsto zavisno od toga ko je nosioc proizvodnje.\n“Sa klasterom regije Doboj i sa savjetodavstvom Ministarstva poljoprivrede plasirali smo 1.500 sjetvenih paketa kao hitne intervencije u vrijeme zatvaranja granica i vanredne situacije u martu prema višečlanim prodicama koje su ostale bez posla, socijalnim kategorijama. Nastavljamo dalju saradnju”, rekao je Vučković.\n← MUP RS: Preporuke građanima kako da preduhitre lopove i zaštite imovinu tokom godišnjih odmora\nUniverzitet u Banjaluci: Iz budžeta RS 10 miliona maraka za važne projekte →


Velika borba između italijanskih velikana, ko će prvi do sjajnog defanzivca? - Sportske.net\nVelika borba između italijanskih velikana, ko će prvi do sjajnog defanzivca?\nTri tima iz samog vrha Serije A pokazala su interesovanje za istog fudbalera.\nGatuzo demantovao navode medija, ništa od najavljene trampe!Gatuzo demantovao navode medija, ništa od najavljene trampe!Juve - Napadač uskoro potpisuje!Pao dogovor, Sergej ima novi klub?!Pao dogovor, Sergej ima novi klub?!\nKako prenose italijanski mediji, Juventus, Milan i Inter će se boriti za potpis štopera madridskog Atletika Dijega Godina.\nIskusnom Urugvajcu ističe ugovor sa klubom iz Madrida na kraju sezone, kako stvari stoje novu saradnju neće potpisivati, pa su italijanski velikani pokazali interesovanje za njegove usluge.\nPrvi su interesovanje pokazali Juve i Milan, "Bjankoneri" ne propuštaju priliku da iskoriste Bosmanovo pravilo i potpišu kvalitetno pojačanje bez plaćanja obeštećenja, dok "Rosoneri" na sve načine pokušavaju da pojačaju ekipu, kako bi povratili stari sjaj.\nSada se i Inter uključio u trku, sve je izvesnije da će ih napustiti Žoao Miranda, pa u Godinu vide zamenu za iskusnog Brazilca.\nKo će prvi do Urugvajca videćemo u narednih šest meseci, postavlja se i pitanje da li je Atletiko spreman da ga se odrekne već u januaru?


Preko bazena do Kopaonika - Akva park „Draguljica“, Jošanička Banja\nNaslovna Vesti VESTI - Kopaonik Akcije i najave Turističke ponude Događaji Vesti turističkih organizacija Ostale vesti Na planini INFO CENTAR Prevoz Važni telefoni AMSS Vremenska prognoza Ski info Uživo sa Kopaonika Budite aktivni Pešačke staze Restorani i kafei Šoping Nekretnine prodaja Placevi Vikendice Apartmani Ski i snowboard Ski staze Ski pass Ski instruktori Ski oprema - iznajmljivanje Smeštaj Kopaonik centar Hoteli Apartmani Vikendice Kopaonik vikend naselje Hoteli Apartmani Vikendice Brzeće Hoteli Apartmani Vikendice Kopaonik NP Kopaonik O Kopaoniku Rezervati Kulturno istorijski spomenici Crkve i manastiri Stari srpski gradovi Priče sa Kopaonika Kontakt Preko bazena do Kopaonika - Akva park „Draguljica“, Jošanička Banja\nOcena korisnika: / 93\nDatum kreiranja četvrtak, 07 jul 2016 07:10\tNa putu od Kopaonika ka Jošaničkoj Banji postoji više zanimljivih izletišta. Ovaj put opisujemo jedno veoma zanimljivo mesto koje se nalazi u Jošaničkoj Banji - – Akva park „Draguljica“ . Akva park „Draguljica“ se nalazi u neposrednoj blizini puta Jošanička Banja – Kopaonik, čim pređete most ka Kopaoniku, sa desne strane puta.\nKada krenete ka Akva parku „Draguljica“ proći ćete pored restorana „Draguljica“ koji ima predivnu baštu:\na zatim preko mostića prolazite pored mini Etno parka:da bi pešačkom stazom koja je lepo uređena: stigli do Akva parka „Draguljica“: Akva park „Draguljica“ se nalazi u Jošaničkoj Banji, a svake sezone nudi nešto novo za opuštanje, uživanje i provod.\nAkva park „Draguljica“ koristi termalnu vodu za punjenje bazena i jezera i osmišljen tako da svim gostima pruži maksimum zadovoljstva i sigurnosti. Postoje, za sada, dva đakuzija koji koriste takođe termalnu vodu.\nU okviru akva parka „Draguljica“ su kabine za presvlačenje, toaleti, tuševi... pedaline, mesta za igranje dece, Bazen akva parka "Draguljica" radi svakog dana tokom letnje sezone u periodu od 09:00 - 18:00. Celodnevna karta za uživanje u akva parku je 150 dinara po osobi za sezonu 2016, a deca do 10 godina starosti ne plaćaju ulaz. Dok ste u akva parku „Draguljica“ i uživate, osveženje možete potražiti u kafeu ili poručiti od veoma ljubaznih konobara bezalkoholna i alkoholna pića, pivo, hladne i tople napitke, sladoled, sendviče...\nDOBRODOŠLI u AKVA PARK „DRAGULJICA“ Jošanička Banja.


Održana sednica parlamenta privrednika Regionalne privredne komore – RTV Panonija\nHomeVestiOdržana sednica parlamenta privrednika Regionalne privredne komore\n01/11/2017 Redakcija RTV Panonija Vesti, ZZ 0\nGradonačelnik Novog Sada Miloš Vučević zajedno je sa predsednikom Privredne komore Srbije Markom Čadežom prisustvovao 2. sednici Parlamenta privrednika Regionalne privredne komore Južnobačkog upravnog okruga.\n– Novi Sad se ocenjuje kao dobra destinacija za poslovanje i mi na to gledamo pozitivno, ali svakako bismo želeli da budemo još bolje mesto za razvijanje biznisa, a pre svega za otvaranje novih radnih mesta. Ovo je za mene dobra prilika da čujem glas privrednika, odnosno one ljude koji pune budžet, koji plaćaju poreze i zapošljavaju. Neophodno je da čujemo njihovo mišljenje o aktuelnim stvarima i dešavanjima, o tome šta ne valja u sistemu i da direktno sagledamo njihov pogled na situaciju. Zahvalan sam na pozivu da učestvujem na ovoj sednici i čestitam Privrednoj komori Srbije na svemu što je radila prethodnih godina. Dobri rezultati, odnosno značajan napredak Srbije na rang listi Globalnog indeksa konkurentnosti za ovu godinu koju objavljuje Svetski ekonomski forum potvrda je dobre strategije i jasnog opredeljenja Vlade Republike Srbije, odnosno rukovodstva naše države. Takođe, u ovom kontekstu važno je pitanje dualnog obrazovanja, odnosno priprema učenika kroz sistem obrazovanja za uključivanje u privredu. Ključni faktor za sve investicije, nisu ni zemljište ni infrastruktura, nego ljudski resursi i samo kroz tu prizmu se mogu sagledati i zaista razumeti zahtevi privrede – rekao je gradonačelnik Miloš Vučević.\nNakon usvajanja zapisnika sa 1. Konstitutivne sednice Parlamenta, prisutnima se obratio Marko Čadež, kao i v.d. direktora Regionalne privredne komore Južnobačkog upravnog okruga Olivera Simović. Na sednici je predstavljena šesta kvartalna analiza propisa, kao i tekuća privredna kretanja u Južnobačkom upravnom okrugu za period januar-jun 2017. godine. Marko Čadež je istakao da su Novi Sad i Južno-bački okrug region koji raste i kad je u pitanju izvoz proizvoda i usluga, i pad nezaposlenosti.\n– Mi treba što češće da razgovaramo direktno sa privrednicima i rešavamo njihove probleme. Ovde je više od 40 kompanija koje su članice Parlamenta, i ovo je prilika da ih upoznamo sa nekim novim instrumentima kada je u pitanju uticaj Privredne komore Srbije na promenu pravilnika, zakonodani okvir, donošenje novih zakonskih rešenja i podzakonskih akata. Govorićemo o mogućnostima povezivanja sa novim tržištima, o izvozu robe u inostranstvo, a i o ulozi lokalne samouprave u procesima privrede. Zato se zahvaljujem gradonačelniku što je prepoznao ulogu ovog Parlamenta kao institucije koja treba da kaže sa čime se suočavaju privrednici u svakodnevnom poslovanju, kako bi lokalna administracija mogla pravovremeno da reaguje – naglasio je Marko Čadež.\nPredsednik Mirović obratio se učesnicima javne rasprave o programskim sadržajima RTS-a


Situacija sa krompirom u Evropi » ARUM DEČ\nObjavljeno 17.11.2018 12.01.2019 od dlesendric\nTokom vegetacionog perioda krompira u 2018 godini vremenske prilike nisu bile naklonjene proizvođačima krompira u skoro čitavoj Evropi. Odloženi početak sadnje usledio je zbog zahlađenja početkom aprila, tako da je najveći deo sadnje širom Evrope kasnio najmanje 2 nedelje. Vodeće zemlje u proizvodnji krompira (Holandija, Belgija, Nemačka, Velika Britanija, delimično Francuska) i skandinavske zemlje, imale su i prekid sadnje krajem aprila, tako da je puno krompira zasađeno polovinom maja meseca. Već tada se znalo da će proizvodnja biti sa manjim prinosima, jer krompiru do sklapanja redova ne pogoduju dnevne temperature preko 25 oC. Početkom juna u navedenim zemljama su naglo porasle temperature, padavine su bile retke i sa malo kiše, a najgora situacija je bila sa visokim temperaturama u julu meseci i rekordno malom količinom padavina. Temperature od 30-35 oC bile su praćene jakim vetrovima, tako da veoma skromni kapaciteti sistema za navodnjavanje nisu mogli da odgovore na velike zahteve useva za vodom.\nNakon gore navedenog postavlja se pitanje kakva će biti sezona prodaje u narednih 6 meseci. Evropska Unija daje procene o umanjenju proizvodnje krompira za oko 16-20% u odnosu na višegodišnji prosek. Najveći deficit je u Nemačkoj za koju se procenjuje da sigurno neće imati dovoljno konzumnog krompira, jer je ukupan rod manji za oko 2 miliona tona. Podbačaj prinosa u najvećem broju zemalja je 10-15%, ali se ističe da je veliki problem visok procenat tržišno neupotrebljivog krompira zbog deformiteta krtola, proklijavanja, i očekivanih problema brzog klijanja krompira u skladištu koji je prošao kroz period jakog stresa u letnjim mesecima. Umanjen rod, prilično sitne i deformisane krtole su problem za prodaju krompira kroz supermarkete, a posebno za prerađivače pomfrita. Trenutno su cene najznačajnijih sorti za ovu 0,25-0,28 EUR/kg, odnosno nešto više od sorti za stonu upotrebu (0,22-0,25EUR/kg – VP cena je za krompir u rasutom stanju). Tržište pomfrita je veoma nestabilno jer je ono doživelo procvat u poslednjih 5-6 godina, tako da je cena pomfrita već porasla za preko 50%. Prerađivači su ugovorili sa farmerima cenu u toku proleća na oko 0,08-0,11 EUR/kg, ali je uvek na tržištu skoro polovina neugovorenih količina koje će se ove sezone prodavati za oko 4 puta skuplje u odnosu na prošlu jesen. Već sada se javno priča da će se prilično spustiti i kriterijumi u pogledu altrnativnih sorti za preradu u pomfrit, kao i kvaliteta sirovine.\nNiži prinosi semenskog krompira i visoka cena merkantilnog i krompira za preradu su prouzrokovali značajan skok cena semenskog krompira od oko 20-70% u odnosu na prošlu godinu. To je ubedljivo najveće pomeranje cena u poslednjih 20 godina. Najveći skok je kod cena svih sorti za kalibražu 55/60/65mm. Svi kupci semena u našem regionu će biti uskraćeni za najmanje 30% u odnosu na prodatu količinu u prethodnoj sezoni. Očito je da će ove godine do kvalitetnog semenskog krompira doći oni proizvođači koji se što pre odluče šta će kupiti i željenu količinu preuzmu u toku januara i februara meseca. Tržište Mediterana je najveće tržište semenskog krompira, a te zemlje preuzimaju seme u periodu kraj novembra-kraj januara jer ga sade počev od polovine januara. Tržište Zapadne Evrope ima dugoročnu poslovnu pouzdanost za preuzimanje ranije rezervisanih količina semena i stvara sigurnost za poslovanje semenskih kuća. Mediteranske zemlje, zemlje našeg regiona i zemlje oko Rusije često pokazuju nepoštovanje rezervisanih količina, tako da je moguće da i mi dobijemo nešto preostalog semena od ranijih rezervacija za Mediteran. Proizvođači semenskog krompira u Evropi žele da se u što kraćem roku opreme sa sistemima za navodnjavanje da bi bili spremni za eventualnu sušnu godinu, i od semenskih kuća zahtevaju što bržu isplatu za isporučeno seme. To znači da tzv. odloženo plaćanje neće postojati ove godine. Sve u svemu, zaključak je da će predstojeća prodajna i proizvodna sezona biti dosta stresna za sve proizvođače krompira širom sveta.\nOvaj tekst je preuzet sa https://www.krompir.rs/krompir-u-evropi\nAutor teksta: Dr. Živko Bugarčić\nObjavljeno Vesti Tagovano krompir, krompir.rs


Dug poreskih obveznika u FBiH dostigao 2,3 milijarde KM - Biznis Info\nYou are at:Home»Finansije»Dug poreskih obveznika u FBiH dostigao 2,3 milijarde KM\nDug poreskih obveznika u FBiH dostigao 2,3 milijarde KM\nBy BiznisInfo on\t 14/09/2017 Finansije\nDug poreskih obveznika FBiH stalno raste i zaključno s 30. junom 2.647 poreskih obveznika dužnika ima dugovanja po osnovu javnih prihoda u ukupnom iznosu 2.270.026.864 KM, piše “Dnevni avaz”.\nU tri mjeseca dug je porastao za skoro četiri miliona KM. Istovremeno, poreske institucije Republike Srpske pohvalile su se da su ipak uspjele dug smanjiti za 16 miliona KM.\nGlavnica duga potiče iz prakse da se plate isplaćuju, a da se istovremeno ne plate porezi i doprinosi. Iz Poreske uprave FBiH ističu i da preduzimaju sve pravne mjere koje su im na raspolaganju kako bi prinudno naplatili dugove. (Srna)


Nova Instagram Lite aplikacija je 'teška' svega 2MB\nPočetnaVestiSoftware/WebVestiNova Instagram Lite aplikacija je 'teška' svega 2MB\n21.12.2020 11:13 | 0 Software/Web\nNemaju sve zemlje na svetu pristup brzom i stabilnom internetu, a to je razlog zbog kojeg neke kompanije razvijaju "lite" verzije svojih aplikacija, koje su svedenije i namenjene korisnicima koji žive u podnebljima sa slabijom internet konekcijom. Instagram se sada vraća sa svojom novom Lite aplikacijom, koja je "teška" svega 2MB.\nInstagram je ranije ove godine ukinuo prethodnu verziju svoje "lite" aplikacije, a kompanija je tada istakla da radi na novoj verziji. Deluje kao da je aplikacija zvanično objavljena, mada je trenutno dostupna samo u Indiji.\nPogledajte još: Instagram Live Rooms omogućava kreatorima dodavanje do tri korisnika u Live sesiju\nInstagram Lite verzija aplikacije funkcioniše kao standardni Instagram, gde korisnici imaju pristup osnovnim funkcijama kao što su feed i Stories. Međutim, izbačene su neke novije funkcije, poput Reels i IGTV, a takođe nema ni AR zasnovanih stikera koji se u regularnoj aplikaciji koriste tokom kačenja sadržaja u Stories. Izuzev toga, Instagram Lite je i dalje potpuno funkcionalna aplikacija.\nZa sada nema informacija o tome da li postoje planovi o široj objavi Lite verziji aplikacije u budućnosti.\nGalaxy A22 5G bi mogao biti Samsungov najjeftiniji 5G telefon naredne godine\nOnePlus priprema novi pristupačni telefon, sa podrškom za 33W punjenje


HE Zapeće je od velikog značaja za RS – Energy Press\nMinistar za prostorno uređenje, građevinarstvo i ekologiju Republike Srpske Srebrenka Golić izjavila je da puštanje u rad mini hidroelektrane /HE/ „Zapeće“ na rijeci Ugar ima veliki značaj za opštinu Kneževo i energetski sektor Republike Srpske.\n„Sva davanja prilikom izgradnje i tokom eksploatacije, kao što su koncesije i porezi su prihodi opštine“, rekla je Golićeva danas novinarima u Kneževu, nakon što je prisustvovala svečanom puštanju u rad ove druge mini hidroelektrane u Srpskoj. Ona je rekla da je ovaj objekat izgradila austrijska kompanija „Kelag“, koja je u ovu investiciju uložila 14 miliona evra, ističući da to pokazuje da je riječ o ozbiljnom investitoru koji ulaže u obnovljive izvore energije. Golićeva je izrazila zadovoljstvo činjenicom što je u izgradnji ove mini hidroelektrane učestvovala domaća operativa i deset kompanija iz Republike Srpske sa oko 100 radnika različitih profila.\nOna je navela da je Institut za ispitivanje materijala i konstrukcije izvršio tehnički prijem ovog objekta konstatujući da su svi radovi izvršeni u skladu sa investiciono-tehničkom dokumentacijom. „Prilikom izgradnje ovog energetskog objekta sve mjere zaštite životne sredine su sadržane u studiji uticaja na životnu sredinu koja je odobrena od resornog ministarstva još prošle godine“, napomenula je Golićeva.\nOna je podsjetila da je odobravanje studije prethodila javna rasprava koja se održavala na ovoj lokaciji, a o ovoj izgradnji je obaviještena i susjedna opština Dobretić u Federaciji BiH, što govori da je investitor svoj posao radio transparentno i odgovorno. „Investitoru su bile naložene sve mjere u toku izgradnje, kao i sada u toku eksploatacije, a one su sadržane u Zakonu o zaštiti životne sredine Republike Srpske koji je usklađen sa svim evropskim normama“, istakla je Golićeva.\nOna je rekla da su opština Kneževo i ostale institucije dale pozitivno mišljenje za izgradnju ove mini hidroelektrane.\nOna je pojasnila da male hidroelektrane do pet megavata spadaju u obnovljive izvore energije, što znači da su to izvori energije koji se favorizuju, jer nisu zagađivači i ne utiču na klimatske promjene. Golićeva je rekla da je investitor na jučerašnjem sastanku u Vladi Republike Srpske izrazio želju za novi oblik saradnje i investiranje u Republici Srpskoj, ističući da to dovoljno govori o ozbiljnosti Vlade Republike Srpske i same Republike Srpske.\nOna je izrazila nadu da će Republika Srpska, koja već sarađuje sa austrijskom Privrednom komorom proširiti saradnju sa Austrijom, ne samo u oblasti energetike, već i u nekim drugim privrednim granama. Član Uprave austrijske kompanije „Kelag“ Armin Virsma izjavio je novinarima da je ponosan na činjenicu da je ova kompanija do sada najveći privatni investitor iz inostranstva koji je investirao u obnovljive izvore energije na prostoru bivše Jugoslavije. „Izgradili smo dvije mini hidroelektrane u Republici Srpskoj, dok se treća `Medna` na rijeci Sani nalazi u fazi izgradnje i na taj način dajemo doprinos zaštiti od klimatskih promjena i stvaranju novih vrijednosti na lokalnom nivou“, istakao je Virsma.\nOn je izrazio nadu da će ovo biti podsticaj drugim investitorima da dođu u BiH i Republiku Srpsku kako bi investirali i stvarali nova radna mjesta, te podsticali razvoj privrede. Anton Papež, direktor preduzeća „Interenergo“ iz Ljubljane, članice energetske grupacije austrijske kompanije „Kelag“, izrazio je zahvalnost Vladi Republike Srpske i predstavnicima lokalne zajednice Kneževo za realizaciju ovog projekta. (Energetika.ba)\nSvijet se nalazi na raskrižju\nErdogan očekuje bolje odnose s Trumpom\nRomano Bolković: Reinerov je grijeh taština


Расвјета за Устибар и Јелиће | Opština Rudo\nRasvjeta za Ustibar i Jeliće\n31. decembar 2018. 196 pregleda\nU petak je izvršen prijem radova na javnoj rasvjeti za mjesnu zajednicu Mioče. Radove na javnoj rasvjeti izvela je firma Siming, koju je angažovao UNDP u sklopu projekta „Jačanje uloge mjesnih zajednica u BiH”, koji provodi UNDP zajedno sa vladama Švicarske i Švedske.\nJavna rasvjeta za Jeliće i Ustibar prepoznata je kao prioritet na forumu koji je organizovala MZ Mioče, a koji je održan početkom 2018. godine, nakon čega je mjesna zajednica uz pomoć opštine aplicirala na poziv UNDP-a za realizaciju ovog prioriteta.\nOvo je jedan od 4 projekta, koja su u 2018. godini odobrena za mjesne zajednice od strane UNDPa, koje su uključene u projekat „Jačanje uloge mjesnih zajednica u BiH”. Mjesne zajednice Staro Rudo i Strgačina su ove godine u okviru istog projekta asfaltirale dionice puteva, dok je u toku angažovanje izvođača radova za rekonstrukciju omladinske sale u mjesnoj zajednici Štrpci.\nOvo je druga godina tokom koje se realizuju projekti u 5 mjesnih zajednica u opštini Rudo, koji su prepoznati kao prioriteti na održanim forumima, a prema metodologiji koju je UNDP predstavio kroz projekat koji uključuje građane u proces donošenja odluka i aktivan angažman na rješavanju problema u njihovim mjesnim zajednicama.\nProjekat je finansiran od strane vlada Švicarske i Švedske uz sufinansiranje opštine od 30%.\nNova donacija za Dobrovoljno vatrogasno društvo Rudo\nPoziv organizacijama civilnog društva za učešće na drugom mentorskom sastanak koji organiziraju ReLOaD projekat i Opština Rudo


Ujedinjeni festivali Srbije pozivaju mlade ovaj petak na vakcinaciju na mobilni punkt ispred Saobraćajnog fakulteta | Boom93\nFoto/ EXIT Photo Team\nAutobus adaptiran u mobilni punkt, potpuno opremljen za vakcinaciju, biće stacioniran ispred Saobraćajnog fakulteta u Beogradu u danas od 10 do 16 časova. Na mobilnom punktu biće dostupne Pfizer i Sinopharm vakcine, a moći će da se vakcinišu svi studenti, kao i svi zainteresovani građani.\nOvim putem, Ustanova Studentski centar „Beograd“, zajedno sa Gradom Beogradom, GSP-om i svim nadležnim zdravstvenim ustanovama, apeluje na sve studente i ostale građane da se vakcinišu, na taj način zaštite sebe, svoje porodice i budu odgovorni prema društvu u celini. Akciju vakcinacije u petak podržali su i Ujedinjeni festivali Srbije koje čine EXIT, Beerfest, Lovefest, Arsenal fest i Nisville.\nSvi studenti koji se vakcinišu, kao i oni koji su već primili vakcinu, dobiće mesec dana besplatnog korišćenja teretane i saune, kao i parkinga u okviru Studentskog centra, koje mogu iskoristiti do kraja tekuće godine. Ujedinjeni festivali Srbije pripremili su više od 100 ulaznica i raznih nagrada za sve koji dođu na vakcinaciju.\nOva akcija dio je nacionalne kampanje za vakcinaciju mladih kako bi se do 21. juna vakcinisalo najmanje 50 odsto punoletnog stanovništva Srbije i započelo otvaranje države. Zahvaljujući kampanjama sam proces proteklih nedelja ubrzao, pa je do željenog cilja ostalo da se vakciniše svega dva odsto, dok je u isto vreme epidemiološka situacija drastično poboljšana.\nOznakeExit Mladi Pfizer saobraćajni fakultet Sinofarm studenti vakcinacija\nDavid Guetta nastupio pred 15.000 ljudi u Njujorku


Zanimljivost iz Rogatice – Istorija puta na mermernoj ploči | 058.ba\nZanimljivost iz Rogatice – Istorija puta na mermernoj ploči\nTekst i foto: Sreten Mitrović - 26. februara 2015.\t058.ba\nROGATICA – Ratko Šljivić iz Zagradca kod Rogatice jedan je od taksista sa najviše staža u gradu na obalama Rakitnice. Iako je njegov Zagradac u neku ruku prigradsko naselje, jer je od centra grada udaljen manje od dva kilometra, godinama je, posebno zimi, imao problem odlaska na posao i povratka pošto je prolazio uskim sokacima.\nTo je bio razlog da se Ratku, boraveći u rovu kao borac VRS ratne 1994, razmišljajući kako lakše da dođe u svoje naselje rodila ideja da put proširi “provođenjem“ kroz mladi borik nedaleko od Tatomirovog mosta na putu Rogatica – Borike.\nVremenom je ta ideja sazrijevala i u stvarnost pretočena početkom novembra prošle godine, nakon punih 18 godina. Ratkov put sa asfaltnom podlogom došao je u njegovo selo, na domak njegove i ostalih kuća u Zagradcu.\nDa bi taj događaj ovjekovječio Ratko je na samom početku puta podigao mermernu ploču i na njoj ispisao istoriju gradnje njegovog puta od ideje do asfaltiranja.\n– Želja mi je bila, kazije Ratko, da meni, vama i svim drugim koji prlaze ili će prolaziti ovim putem olakšam dolazak u moje selo. Rad na dovođenju „moga“ puta počeo je avgusta 1996. zahvaljujući razumjevanju tadašnjih direktora ŠG „Sjemeć“ Milete Limića i Sekula Markovića koji su dozvolili da, uz nešto štete na mladim borovima, trasu spustimo kroz mladi borik koji dijeli moj Zagradac od regionalnog puta Rogatica – Borike.\n– Trasa po mnogo čemu nimalo pristupačnim terenom dužine 1330 metara prošla je zaslugom „Romanijaputeva“ sa direktorom Mirkom Pandurevućem i buldožeristom, pokojnim, Draganom Zoranovićem. Za asfaltiranje zahvalni smo ŠG „Sjemeć“ i direktoru Miloradu Jagodiću, priča Ratko, koji je sve ovo i niz drugih pojadinosti ispisao na mermernoj ploči koju je nedavno kao svojevrstan krajputaš postavio na početku puta koji vodi u njegov Zagradac.\n– Ovim vraćam mali dio duga prema i svim drugim koji su na bilo koji način pomogli da se realizuje moja ideja o izgradnji ovog puta sa željom da se ne zaboravi i da njime niko ne prođe do prijatelj drag, reče na kraju Ratko Šljivić.\nOznake: Ratko Šljivić