Nagrade najboljim kompanijama za deset godina projekta EEN - Udruženje poslovnih žena Srbije\nNagrade najboljim kompanijama za deset godina projekta EEN\nPovodom obeležavanja deset godina uspešne realizacije projekta Evropska mreža preduzetništva (EEN), danas su u Beogradu dodeljene nagrade kompanijama koje su na najuspešniji način iskoristile usluge mreže i potpisale poslovne ugovore sa firmama iz inostranstva.\nTakođe su dodeljene i plakete i zahvalnice najznačajnijim partnerima koji su učestvovali u sprovođenju projekta u Srbiji.\nEEN je ključni instrument strategije EU za podizanje konkurentnosti malih i srednjih preduzeća u Evropi, koji se sufinansira kroz EU program za konkurentnost malih i srednjih preduzeća COSME, rečeno je na svečanosti u Hotelu „Metropol“.\nPredsednik Privredne komore Srbije (PKS) Marko Čadež rekao je da je Srbija od samog početka uključena u tu mrežu i da je „aktivna karika“ u ovom projektu i da je 3.000 kompanija postalo deo ove poslovne zajednice, njen ravnopravni član.Cilj mreže je, kako je objasnio, pre svega otvaranje vrata i pružanje mogućnosti za učesće u poslovnim misijama, pomoć prilikom transfera tehnologija, u oblasti zaštite intelektualne svojine, razvoja istraživačkih projekata, podrška u tumačenju i primeni propisa, do mogućnosti korisćenja fondova EU.\n„Najvidljivija i najkonrektniha korist za kompaniju meri se brojem ugovora. Više od 300 malih i srednjih kompanija potpisalo je ugovore sa inostranim partenrima ili izašlo na strana tržišta ili ojačalo poziciju na onima na kojima su već poslovali. Rezultati su prisustni“, rekao je Čadež.\nOn je rekao da EEN pomaže malim i srednjim preduzećima (MSP) da budu konkurentna i nađu poslovne partnere. Oko 80 odsto MSP koji teže internacionalizaciji sigurno je da će povećati prihode, a 87 dosto ocekuje da će ojačati tržisno učešće u narednih 12 meseci, od čega 50 odsto čine inovativna preduzeća.\n„Nadamo se da ćemo narednih meseci od ovog regiona napraviti bolje mesto za poslovanje jer ovo je najteži period“, rekao je Čadež.\nMinistarka za evropske integracije Jadranka Joksimović rekla je da nema održivog razvoja bez stabilnog i snažnog sektora malih i srednjih preduzeća. Mala i srednja preduzeća su kičma i oslonac najrazvijenijih evropskih regija, rekla je Joksimović i ukazala da je Srbija sada u pripremnoj fazi za korišćenje strukturnih fondova. Srbija, kaže Joksimović, sada koristi pretpristupne IPA fondove i programe koji su joj dostupni, a kada poslane članica Evropske unije na raspolaganju će joj biti strukturni fondovi koji se, kako dodaje, mere u milijardama evra.\n„Strukturni fondovi su bili glavni impuls značajnog ekonomskog razvoja svih zemalja“, rekla je Joksimović.\nPomenula je i Kozma program preko kojeg je Evropska unija za mala i srednja preduzeća u citavoj Evropi izdvojila 2,3 milijarde evra.Ona je dodala da se priprema Poglavlje 22 koje se odnosi na regionalnu politiku i strukturne fondove Evropske unije i u tom smislu, dodaje, biće nemerljiv značaj Priverdne komore Srbije, Razvojne agencije Srbije i svih drugih koji će pomoći da se napravi mreža lokalnog ekonomskog razvoja, pre svega, kroz program stimulacija malih i srednjih preduzeća i održivog regionalnog razvoja.Ministarka je istakla da očekuje da će Srbija do kraja godine otvoriti i nova poglavlja, vrlo konkretna, koja se tiču i ekonomskog segmenta, a kada je reč o poglavlju 20 koje se odnosi na industrijske politike i preduzetništvo, navela je da se intenzivno radi sa stratagiji industrijskog razvoja koja ce biti merilo za zatvaranje poglavlja.\nŠef Delegacije EU u Srbiji Sem Fabrici ohrabrio je kompanije u Srbiji da najbolji nacin iskoriste ovu mrezu i brojne alate koje EU nudi. On je poželeo da Evropska mreza preduzetnistva ima jos mnogo uspeha. Takođe je podsetio da su predstavnici Evropskog investicionog fonda i pet banaka u Srbiji ovih dana potpisali ugovor o pomoći u finansiranju malih i srednjih preduzeća i ocenio da je to veoma važno.\nMinistar prosvete Mladen Šarčević istakao je da je važna veza između obrazovanja i nauke s privredom i da se sistemski radi na tome.Dodao je i da se mora promeniti svest mladih ljudi i da ne mogu samo da čekaju posao od države, već da krenu putem preduzetništva. Šarčević kaže da to ministarstvo sarađuje sa Evropskom mrežom preduzetništva, ne samo kada je reč o Horizontu 2020, već, kaže, može mnogo više da se uradi na polju dalje saradnje između nauke i privrede.\n“Mi to sistemski pokušavamo da rešimo kroz konkretne primere počevši od osnovnog obrazovanja, preko srednješkolskog, a već više od godinu dana imamo primenu dualnog obrazovanja što se pokazalo uspešnim”, rekao je Šarčević.\nKako je rekao, mora da se promeni svest kod mladih da ne čekaju posao od države i da krenu putem preduzetništva Rukovodilac Centra za EU integracije PKS i koordinator Konzorcijuma EEN Srbija Marko Kovačević predstavio je rezultate projekta u protekloj deceniji, a svečanosti je prisustvovao ministar privrede Goran Knežević, predstavnici poslovnih asocijacija, akademske zajednice Jubilarne nagrade EEN uručene su predstavnicima kompanije Swiftty d.o.o. Beograd – IT start-up koji predstavlja prvu „cloud responsive“ platformu za konverziju PSD u HTML 5 i CŠ 3 fajlove.\nTakođe su nagrađeni Marija Handmade Šabac – umetnička radionica za izradu odeće i nakita, WIKA Merna tehnika d.o.o. Beograd – preduzeće za proizvodnju elektronskih, mehatroničkih i mehaničkih instrumenata za merenje pritiska; Belit Beograd – kompanija za dizajn, razvoj, implementaciju i integraciju IT rešenja i udruženje „Leskovački ajvar“ koje čini 15 proizvođača Jablaničko-pčinjskog okruga i jedino ima registrovanu oznaku geografskog porekla pod nazivom „leskovački ajvar“. Nagrada je pripala i preduzeću Jasmil Arilje.\nZahvalnice su uručene Udruženju poslovnih žena, Centru za transfer tehnologije – Univerzitet u Beogradu, Institutu za nuklearne nauke „Vinca“, Auto-klasteru Srbije, Beogradskom sajmu, zatim Advantage Austria Serbia, predstavnicima Novosadskog sajma, EU info centru, Nemačko-srpskoj privrednoj komori, Belgrade Venture Forumu.\nEEN mreža je aktivna u preko 60 zemalja širom sveta i okuplja 3.000 eksperata koji dolaze iz više od 600 organizacija. U proteklih 10 godina, 16.856 malih i srednjih preduzeća iz Srbije je koristilo usluge ove poslovne mreže.\nEvropska mreža preduzetništva pruža set standardizovanih usluga sektoru malih i srednjih preduzeća, koji se odnose na internacionalizaciju poslovanja, podršku u pristupu finansiranju, programima i fondovima EU, informisanje o propisima i pravilima EU, pomoć prilikom transfera tehnologija, zaštite intelektualne svojine i razvoja istraživačkih projekata.U Srbiji je za sprovođenje usluga EEN mreže zadužen Konzorcijum EEN Srbija, čiji je koordinator Privredna komora Srbije.


Rusija spremna na saradnju sa SAD oko Severne Koreje - 30.07.2017, Sputnik Srbija\nRusija je spremna na saradnju sa SAD kako bi zajedničkim naporima pronašle mirno rešenje nuklearnog problema Korejskog poluostrva, izjavio je pomoćnik šefa ruske... 30.07.2017, Sputnik Srbija\n21:35 30.07.2017 (Osveženo: 22:05 30.07.2017)\nRusija je spremna na saradnju sa SAD kako bi zajedničkim naporima pronašle mirno rešenje nuklearnog problema Korejskog poluostrva, izjavio je pomoćnik šefa ruske diplomatije Sergej Rjabkov.\n„Mi smo spremni da sarađujemo sa američkom administracijom, kao i sa državnim sekretarom Reksom Tilersonom kako bi se denuklearizovalo Korejsko poluostrvo“, rekao je on u intervjuu za američku televiziju „Ej-Bi-Si“.\nRjabkov je izrazio sigurnost da će SAD biti suzdržane kako ne bi dodatno zakomplikovale situaciju, a to će Pjongjang razumeti.\nU toku je i izrada novog nacrta rezolucije Saveta bezbednosti UN koja bi trebalo da nametne nove ograničavajuće mere Severnoj Koreji, dodao je.\n„Spremni smo za te mere, iako ta rezolucija ne bi trebalo da utiče na ekonomsku situaciju u Severnoj Koreji, već da izričito pogađa samo nuklearni program zemlje“, istakao je Rjabkov.\nRuski diplomata je takođe rekao da će proći još mnogo godina do trenutka kada bi Pjongjang zaista mogao da upotrebi nuklearno oružje protiv bilo koje zemlje sveta, budući da to što Severna Koreja testira predstavlja veoma primitivno oružje.


Migranti okupljeni oko vatre u blizini tursko-grčke granice. (Foto: AFP/Ozan Kose)\nIzbeglice, koje su bile smeštene u Turskoj, krenule su ka zemljama Evropske unije pošto je Ankara odlučila da otvori granice zbog eskalacija sukoba u Siriji, gde su u vazdušnom napadu sirijskih snaga, koje podržava Rusija, poginula 33 turska vojnika. Turska, koja podržava sirijsku opoziciju, saopštila je da je pogodila 200 sirijskih meta i neutralisala više od 300 vojnika.\nMoskva i Ankara međusobno se okrivljuju za napad u severozapadnom delu Sirije, dok je Savet bezbednosti sazvao vanrednu sednicu da bi izbegao otvoreni sukob Rusije i članice NATO-a Turske. O krizi su telefonom razgovarali i Redžep Tajip Erdogan i Vladimir Putin, koji su se saglasili da se sastanu što pre.\nErdogan je razgovarao i sa američkim predsednikom Donaldom Trampom, koji je osudio napad na turske vojnike i podržao napore Ankare na deeskalaciji situacije u Siriji. Iz Bele kuće je saopšteno da su se dvojica lidera saglasili da sirijski režim, Rusija i Iran moraju odmah da zaustave svoju ofanzivu da bi se izbegao veći broj civilnih žrtava i raseljenih.\nGrčka i Bugarska su u međuvremenu pooštrile kontrolu na granicama posle pretnje Turske da će otvoriti svoje granične prelaze, koji su bili zatvoreni u okviru sporazuma o okončanju migracione krize 2015. i 2016. godine.\nPošto je neimenovani visoki turski zvaničnik rekao da neće zaustavljati izbeglice na putu ka Evropi, desetine migranata uputile su se ka granici Evropske unije. Grčki premijer saopštio je da neće biti dozvoljen nelegalni prelazak granice, dok je bugarski premijer upozorio da bi nova migraciona kriza bila još veća pretnja za evropske zemlje, koje već pokušavaju da se izbore sa širenjem koronavirusa.\nNapad u Idlibu\nNajmanje 33 turska vojnika ubijena su u severozapadnoj sirijskoj pokrajini Idlib, posle vazdušnog udara za koji se okrivljuje Damask.\nNekoliko vojnika ubijeno je i preveženo u Tursku na lečenje, rekao je u televizijskom obraćanju rano u petak Rahmi Dogan, guverner Hataja u Turskoj, koji se nalazi na granici sa Sirijom.\nDo sada je, uključujući i ove poslednje žrtve, 53 pripadnika turskih bezbednosnih snaga ubijeno u Idlibu.\nTurska je zahtevala od sirijskog režima da odstupi od turskih posmatračkih ispostava u Idlibu, dok Moskva optužuje Ankaru da pomaže "teroriste" u Siriji.\nU skladu sa spoazumu iz 2018. sa Rusijom, koji je zamišljen da donese mir u Idlibu, Turska ima 12 posmatračkih ispostavi u tom regionu, ali 12 njih se našlo pod vatrom snaga sirijskog predsednika Bašara al Asada.\nErdogan sazvao sastanak\nTurski predsednik Rečep Tajip Erdogan sazvao je hitan sastanak u Ankari, nakon napada u Idlibu, kojem prisustvuju ministri odbrane i spoljnih poslova, kao i šef špijunske službe i vojni komandanti.\nČini se da je pristup Tviteru, Instagramu i drugim mrežama ograničen, pošto korisnici u Turskoj prijavljuju da im je onemogućeno da koriste te servise.\nDžihadisti i pobunjenici koje podržava Turska u četvrtak su ponovo ušli u Sarekeb, grad na ključnoj raskrsnici u Idlibu, koji su izgubili ranije tokom februara, preokrećući time jedno od glavnih postignuća razarajuće ofanzive vladinih snaga.\nKontraofanziva bi mogla, međutim, da bude kratkog daha, pošto sirijske trupe, uz podršku Rusije, nastavljaju da otkidaju druge delove poslednjeg bastiona pobunjenika, zauzevši 20 lokacija, dok Damask ignoriše pozive međunarodne zajednice za prekidom vatre.\nDim nad gradićem Sarakeb u Idlibu, posle napada sirijskih vladinih snaga (Foto: AFP)\nSedam civila, uključujući i troje dece, ubijeno je u režimskom i ruskom bombardovanju Idliba, javila je Sirijska opservatorija za ljudska prava, dodajući da je više od 400 civila ubijeno od decembra.\nSavet bezbednosti Ujedinjenih nacija, u kojem Moskva sistematski ulaže veto na inicijative o uspostavljanju primirja, ponovo se u četvrtak sastao usled rastuće zabrinutosti da bi Idlib mogao da se suoči sa najgorom humanitarnom krizom u poslednjih devet godina.\nDržavna agencija SANA potvrdila je da se vode "žestoki sukobi" između armije i "terorističkih grupa na frontu kod Sarakeba".\nDopisnik AFP-a ušao je u pratnji pobunjenika u Sarakeb, gde je video grad duhova i izbombardovanih zgrada, koje su stanovnici napustili.\nKontrola ključnog auto-puta\nKontranapad privremeno je preokrenuo jedno od glavnih postignuća vladinih snaga, otkako su započeli svoju ofanzivu protiv poslednje pobunjeničke enklave u decembru.\nVlada, kojoj nedostaje novca, nastoji da preuzme potpunu kontrolu nad auto-putem M5, koji povezuje četiri glavna grada u Siriji i koji prolazi pored Sarakeba.\nSirijska opservatorija saopštila je da vazdušne udare izvodi Rusija, što se našlo pod snažnim kritikama Zapada zbog velikog broja civilnih žrtava.\nSirijski državni mediji optužili su "teroriste" za započinjanje napada automobilima-bombama i drugih samoubilačkih akcija protiv vladinih snaga, u pokušaju da preuzmu ponovo grad.\nKaže se da je vlada nanela teške gubitke napadačima, uprkos vojnoj pomoći za koju kažu da dolazi iz susedne Turske.\nOko 950.000 civila pobeglo je od vladine ofanzive, podižući strahovana Ankare od novog masovnog priliva izbeglica.\n3,6 miliona izbeglica\nTurska već udomljava najveći broj sirijskih izbeglica na svetu - oko 3,6 miliona ljudi, što postavlja težak i nepopularan teret za javne službe.\nViše od milion rasljenih od decembra čine deca, od kojih desetine hiljada živi napolju na oštroj zimi.\nTurski predsednik obećao je u sredu da neće napraviti ni "najmanji ustupak" pred nastupom Damaska i Moskve u Idlibu.\nErdogan je upozorio sirijsku vladu da "zaustavi napade što pre" i da se povuče do kraja meseca.


Ekskluzivno i uživo - Kraljevska opera i balet iz Londona samo u CineStar bioskopima! Prolog\nEkskluzivno i uživo - Kraljevska opera i balet iz Londona samo u CineStar bioskopima!\nI ove sezone, CineStar bioskopi publici donose balet i operu svetske klase, i to direktno iz Londona!\nKraljevski balet i Kraljevska opera pripremili su za publiku iz celoga sveta šest sjajnih naslova koje ćete moći pratiti putem satelitskog prenosa u vašem CineStar bioskopu u Beogradu, Novom Sadu, Zrenjaninu i Pančevu. Ovo je savršen momenat da svetskoj pozornici priđete toliko blizu da imate osećaj kao da ste tamo, u Londonu.\nPrvi balet na programu je čudesna produkcija “Krcka Oraščića”, u četvrtak, 9. decembra 2021. Priča o devojčici Klari koja se upušta u čarobnu avanturu opčinjava gledaoce širom sveta i dan-danas, a uz muziku Čajkovskog i estetiku kostima i samog baleta su zasigurno jedan od najdivnijih načina da otkrijete suštinu i magiju baleta. U sredu 15. decembra, Elena Stikina, Brajan Hajmel i Aleksej Markov oživljavaju jednu od najomiljenijih opera na repertoaru Kraljevske opere: Pučinijevu Tosku!\nТakođe, jubilarnom izvedbom Verdijevog “Rigoletta”, 10. marta 2022, imaćemo čast da proslavimo 171 godinu od premijernog izvođena ove slavne opera davne 1851. godine. Repertoar Kraljevske opere u CineStar-u zakucaće “La traviatPored ovih vanvremenskih klasika, klasična sezona baleta uključivaće i adaptaciju dobro poznate Šekspirove drame “Romeo i Julija”, koja će biti prikazana u CineStar bioskopima povodom Dana zaljubljenih u ponedeljak, 14. februara 2022. Sezona će zaokružiti legendarno “Labudovo jezero”, u proleće 2022, u četvrtak, 19. maja 2022.\nDoživite spektakle u CineStar-u savršenim spojem klasičnog i modernog, i saznaćete još mnogo zanimljivih informacija o baletima i operama jer su u projekcije uključeni i ekskluzivni isečci iza kulisa i intervjui! Više informacija o repertoaru potražite na cinestarcinemas.rs.\nMadonna objavila film o slobodi izražavanja\nDa li ste spremni za novi film o Petru Panu?\nStiven Mojer u "Devil's Knot"\nSimon Pegg veoma uzbuđen izborom režisera sa Star Trek 4


JU „Dom zdravlja“ Visoko: Stavljen u funkciju sistem grijanja – Magazin Plus\nHome/Visoko/JU „Dom zdravlja“ Visoko: Stavljen u funkciju sistem grijanja\nNakon usmjerenog dijela dobiti iz JP „Visoko Ekoenergija“ u konverziju grijanja u JU „Dom zdravlja“ Visoko, 28.01. tekuće godine potpisan je ugovor kojim je dogovoreno da će se stari sistem grijanja u ovoj ustanovi zamijeniti novim, efikasnijim i ekološki prihvatljivijim načinom grijanja na plin i lož ulje.\nPostupak javne nabavke za izvođenje radova koverzije kotlovnice i sistema grijanja u JU „Dom zdravlja“ Visoko proveo je Odsjek za javne nabavke koji djeluje u sklopu Službe za lokalni ekonomski razvoj, komunalne poslove, zaštitu okoline i javne nabavke.\nKao najpovoljniji ponuđač za izvođenje radova odabrana je firma „Termo Holding“ d.o.o. Visoko sa cijenom ponude od 187. 179, 49 KM bez PDV-a.\nProteklih godina, prostorije JU “Dom zdravlja“ Visoko zagrijavale su se pomoću starog sistema grijanja na čvrsto gorivo i nije postojala mogućnost njihovog parcijalnog zagrijavanja. Samim tim, dolazilo je do prevelike potrošnje uglja – ćumura, oko tri tone za jedan dan, što je ovu ustanovu pozicioniralo na vodeće mjesto zagađivača u Visokom.\nU okviru svečanog Programa obilježavanja 29. augusta – Dana Grada Visokog, danas je u JU „Dom zdravlja“ Visoko svečano pušten u funkciju sistem grijanja na plin, što će znatno smanjiti nivo emisije štetnih materija, čiji su parametri proteklih sezona bili zabrinjavajući.\nZahvaljujući JP „Visoko Ekoenergija“ , njihovoj spremnosti da poboljšaju uslove života u Visokom preusmjerenjem dijela dobiti u konverziju grijanja u JU „Doma zdravlja“ Visoko, naš grad će od ove sezone imati znatno manje emisije štetnih materija


Ograničenja koje roditeljstvo u prošlom veku nije poznavalo - Page 3 of 3 - WANNABE MAGAZINE\nDopuštanje deci da jedu šta dohvate bez straha od gojaznosti, povišenog šećera i ostalih zdravstvenih tegoba, stvar je prošlosti.\nSkoro da nije bilo debele dece, dok smo mi išli u školu – manje tehnologije, više fizičke aktivnosti, manje prerađene hrane, i niko se nije brinuo zbog gojaznosti. Danas se to sve promenilo u korist preteranog sedenja i neaktivnosti, korišćenja kompjutera umesto lopte i preterano unošenje slatkiša i gaziranih napitaka.\nJoš jedan drastičan primer tiče se majke iz Klivlenda, u kome je dečak od osam godina oduzet majci, koja se nije dovoljno zauzela da mu pomogne da smrša. Časopis američkog medicinskog udruženja tada je objavio članak koji se slaže s merama države: “U teškim slučajevima gojaznosti u detinjstvu, uklanjanje iz kuće može biti pravno opravdano zbog neposrednih zdravstvenih rizika i hroničnog neuspeha roditelja u rešavanju medicinskih problema “.\nDanas izgleda da ni jedna situacija nije dovoljno bezbedna za decu (park usred dana, vožnja biciklom bez kacige) i da nema hrane za koju možemo da budemo sigurni da je zdrava, da u njoj nema pesticida, da nije GMO… Živimo u opasna vremena, jer ko zna čega sve ima u vodi koju pijemo i vazduhu koji dišemo. Uslovi su opasniji, ali naša moć kontrole se nije mnogo povećala, osim što smo još više pod stresom zbog stvari koje ne možemo da kontrolišemo. I još, rizikujemo da nas proglase nekompetentnim roditeljima koji zapostavljaju decu, ako ne prihvatamo sputavajuće okvire straha za njihovu bezbednost.\nZašto smo mi bolji roditelji od naših roditelja?


ZA ČETIRI OPŠTINE 24 MILIONA KM: Iz Srbije stiže "finansijska injekcija" za lokalne zajedice u Srpskoj i Federaciji | Novosti.RS\nNačelnici četiri opštine kažu da su spremili projekte kako da korisno utroše novac iz Srbije. Planiraju da deo novca ide za stabilizaciju opštinskih budžeta, a deo za infrastrukturne i razvojne projekte, odnosno da se jača privreda. Od sredstava iz Srbije gradiće se i putevi, škole, vrtići, poslovne zone, muzeji...\n- Mi imamo 22 stambena objekta koja se moraju srušiti i praviti iznova. Pored toga, oko 1.000 objekata je pretrpelo štetu i oštećenja i mora se sanirati. Procena je da će za sanaciju štete od zemljotresa u Kostajnici trebati oko 20 miliona KM - kaže Janjetović.\n- Predložio sam da finansijska pomoć ide u tri grupe. Prva je pomoć budžetu, druga za razvojne projekte i treća za infrastrukturu. Želimo da obezbedimo podsticaje u privredi, ali i da gradimo saobraćajnice i ojačamo poslovnu zonu - kaže Avdalović.\n- Planiramo da izgradimo putnu infrastrukturu u poslovnoj zoni "Lipova greda". To bi za buduće investitore značilo mnogo jer bi imali odlične uslove za rad. Plan je i da obnovimo zgradu RTV Kozarska Dubica i Gradsku biblioteku koja je potuno uništena u zemljotresu. U sklopu obnove zgrade planiramo da napravimo i Muzej deci Kozare, što se posebno dopalo predsedniku Vučiću.\n- Potrudićemo se da realizujemo projekte koji će otvoriti nova radna mesta za Drvarčane. Ojačaćemo infrastrukturu opštine i raditi na smanjenju troškova. Više informacija o realizaciji projekta znaćemo nakon sastanak u Beogradu koji nam predstoji - ističe Runićeva.\nKozarska Dubica Kostajnica Nevesinje Drvar pomoć Srbima Aleksandar Vučić finansijska pomoć


Google kaže da je 70 odsto ozbiljnih bezbednosnih grešaka pitanje …\nLG G3 uz pomoć Google Cardboarda donosi virtualnu stvarnost i u svet mobilnih telefona. Vlasnici uređaja G3 ovime će moći iskusiti niz aplikacija za virtualnu stvarnost koje se mogu preuzeti sa Google Playa. Sve što je potrebno za početak korišćenja je umetnuti telefon u VR sistem, dok je odabir aplikacije i prolazak kroz meni moguće obavljati bez dodirivanja ekrana.… Opsirnije >>\nLG G3 i Google Cardboard donose virtuelnu stvarnost\nKompanija Google je nadogradila Admin konzolu ChromeOS-a novom mogućnošću – zaključavanjem uređaja daljinskim putem ako je isti izgubljen ili ukraden. No ova mogućnost za sada nije dostupna svima koji imaju računar sa ovim operativnim sistemom već samo poslovnim korisnicima i onima koji ga koriste u edukativne svrhe poput škola.… Opsirnije >>\nIT VESTI SOFTWARE ZAŠTITA\nChromeOS omogućio zaključavanje računara daljinskim putem\nPrema najavama, kompanija Google je i zvanično najavila Android 5.0 Lollipop operativni sistem, koji je do sada poznat pod nazivom Android L i predstavljen je još početkom leta na Google I/O konferenciji.\nGlavna funkcija nove verzije Androida je novi Material Design interfejs, a ova verzija bi trebala unaprediti performanse uređaja, kao i produžiti trajanje baterije za 90-ak minuta.… Opsirnije >>\nNajavljen Android 5.0 Lollipop\nKompanija Google je upravo izdala novu verziju Google Chrome web pretraživača i to na svim platformama. Google Chrome 38 ne donosi nikakve vizualne promene, s toga nećete ni primetiti nikakvu razliku o odnosu na prethodnu verziju.\nMatthew Yuan, Google Chrome inženjer je na zvaničnom blogu objavio kako ova verzija ima ugrađene nove API-je za ekstenzije i nove aplikacije, kao i brojna poboljšanja vezana za stabilnost i performanse pretraživača.… Opsirnije >>\nNova verzija pretraživača Google Chrome 38 je dostupna za preuzimanje


Zabrana kupovine ruskih motora preti nacionalnoj bezbednosti SAD - 09.06.2016, Sputnik Srbija\nČlan Odbora za oružane snage američkog Kongresa demokrata Bil Nelson predložio je da se Pentagonu dozvoli kupovina neograničenog broja ruskih raketnih motora... 09.06.2016, Sputnik Srbija\n16:20 09.06.2016 (Osveženo: 01:38 26.08.2021)\nPočetkom nedelje Senat je nastavio sa razmatranjem nacrta zakona o dodeli sredstava Ministarstvu odbrane za fiskalnu godinu 2017. On omogućava da se kupi samo devet ovih lansera. Međutim, zasad nije poznato koliko je Pentagonu još potrebno motora, navodi list. Sami vojni zvaničnici takođe priznaju da bi razvoj sličnog američkog motora mogao da potraje više od pet godina.\n„Prevremena zabrana korišćenja ovih motora ne samo da će koštati poreske obveznike milijarde dolara, već će ugroziti i našu nacionalnu bezbednost i bespotrebno ograničiti našu sposobnost da lansiramo satelite u svemir“, smatra Nelson.\n21 Maj 2016, 10:52\nU vezi sa tim, on je predložio amandman na budžet za odbranu prema kojem bi Ministarstvo odbrane moglo da kupuje RD-180 do 31. decembra 2022. godine.\nRanije je zamenik američkog ministra odbrane za nabavku i tehnologije Frenk Kendal izjavio da će prevremeno odustajanje njegove zemlje od upotrebe RD-180 koštati Pentagon više od milijardu dolara. On je istovremeno upozorio da američke kompanije neće uspeti da naprave sopstveni motor pre 2021, odnosno dve godine kasnije nego što je prvobitno planirano.\nUgovor između Moskve i Vašingtona koji je predviđao isporuku 101 motora RD-180 Sjedinjenim Državama i koji je vredeo oko milijardu dolara, zaključen je 1997. Pre godinu i po dana Kongres je zbog zaoštravanja odnosa sa Rusijom uveo zabranu na korišćenje ovih motora nakon 2019. godine, ali ju je ubrzo ukinuo kada je postalo jasno da američki motori sličnog tipa neće biti napravljeni u naredne tri godine. Odmah nakon toga je konzorcijum „Junajted launč alajans“ (ULA) naručio još 20 motora RD-180.\nNovi raketni motori razvijaju se u nekoliko američkih kompanija, uključujući i konzorcijum ULA, koji čine korporacije „Boing“ i „Lokid Martin“.


Šeranić: Institut preporučio nošenje maski i na javnim površinama | Trebinje Live\nMinistar zdravlja i socijalne zaštite Republike Srpske Alen Šeranić rekao je da je procjena Instituta za javno zdravstvo Srpske bila da se preporuči nošenje maski i na otvorenom prostoru.\n"Ova preporuka došla je, budući da imamo 70 odsto lica koja ne znaju da nose virus korona i da potencijalno predstavljaju zarazu", rekao je Šeranić danas u Narodnoj skupštini Republike Srpske tokom skupštinske rasprave o prijedlogu odluke o ukidanju vanrednog stanja u Republici Srpskoj.\nŠeranić je naveo da se u Republici Srpskoj prolazilo kroz četiri faze epidemije virusa korona, a to su faza bez slučajeva, faza sporadičnog slučaja, faza žarišta ili klastera i faza širenja virusa u zajednici.\n"Prateći podatke uvidjeli smo u jednom trenutku da imamo takav slučaj ljudi koji su zaraženi, a ne mogu da navedu svoj kontakt, odnosno da ne znaju gdje su se zarazili", rekao je Šeranić.\nOn je rekao da je, s druge strane, postojao podatak Svjetske zdravstvene organizacije na osnovu prijava zemalja koje su imale virus korona da je u velikom procentu, negdje i do 70 odsto riječ o asimptomatskim nosiocima virusa, odnosno ljudima koji ne znaju da li su zaraženi, s obzirom na to da nemaju simptome.\n"To sa aspekta epidemiologije uvijek predstavlja najveći zdravstveni rizik. S druge strane, Svjetska zdravstvena organizacija piše u svojim preporukama da ono što oni preporučuju primijenite u skladu sa tradicijama i kulturom vašeg podneblja. Naši običaji da kada se sretnemo prislanjamo obraz, obavezno rukujemo i grlimo i takav način ponašanja narušava fizičku distancu", pojasnio je Šeranić.\nOn je rekao da je nekorektno od poslanika PDP-a Draška Stanivukovića da u svom obraćanju u Narodnoj skupštini prikazuje fotografiju prve donacije Srbije u Republiku Srpsku u borbi protiv virusa korona.\n"Kamere su javno prikazale sve ono što je došlo u toj pošiljci i to nije bila jedna paleta, kako tvrdi Stanivuković, već je bilo mnogo paleta", istakao je Šeranić.


Američki državni sekretar tokom obraćanja u State Departmentu, 7. april\nTokom konferencije u State Departmentu, Pompeo nije imenovao Kinu te je i izbjegavao da koristi oštru retoriku, piše Reuters. On je ranije optuživao Peking da su prikrivali opseg širenja virusa u ranim danima te da nisu dijelili tačne podatke.\nTramp razljutio Peking zbog tvita o ‘kineskom virusu’\nPompeo sa G7 razgovarao o 'dezinformacijskoj kampanji' Kine\nPompeo je naveo da sve zemlje imaju obavezu da osiguraju tačne i pravovremene podatke kako bi pomogli svijetu da nauči više o virusu. “Svaka nacija, da li se radi o demokratskoj ili ne, mora podijeliti ove informacije na transparentan, otvoren i efikasan način.\nKina insistira da su bili transparetni oko pandemije te su kritikovali američke zvaničnike koji su izražavali sumnju.\nKineski ambasador u Washingtonu Cui Tiankai rekao je ranije za New York Times da je bilo ‘neugodnih razgovora’ među dvije zemlje ali da je sada vrijeme za ‘solidarnost, saradnju i međusobnu podršku’.\nViši zvaničnik američke administracije rekao je da je pristup Wuhanu ograničen od pojave virusa re je dodao: “Ako ambasador Cui kaže da je Kina spremna na saradnju sa SAD, mi bismo cijenili priliku da radimo direktno sa njihovim labaratorijama u Wuhanu.”\nU utorak Kina nije prijavila niti jedan smrtni slučaj COVID-19 prvi put od kada je virus otkriven krajem decembra, te su također zabilježili pad novih slučajeva.


Za tri meseca u Luksemburgu registrovano 14.867 novih automobila • Radio Puls Luxembourg\nHome Luksemburg Za tri meseca u Luksemburgu registrovano 14.867 novih automobila\nZa tri meseca u Luksemburgu registrovano 14.867 novih automobila\nVolkswagen i dalje najprodavaniji automobil u Luksemburgu\nSa 5,621 novih registracija u martu, automobilsko tržište u luksemburgu poraslo je za 4,49%. Nakon veoma dobrog meseca februara i rasta od 10,4% na godišnjem nivou, luksemburško automobilsko tržište i dalje pokazuje dobar napredak u martu sa rastom od 4,49% novih registracija tokom jedne godine, ili sa 5 621 novih vozila .\nSa ukupno 14.867 novih registracija u prva tri meseca u ovoj godini, što je najbolji prvi kvartal ikada zabeleženo, luksemburško automobilsko tržište je za 3,99% veće nego u 2018. godini, što je bio posljednji rekord u prodaji sa 52.811 registracija tokom dvanaest meseci.\nNa nivou brendova, ne iznenađuje, Volkswagen je jasno vodio trku sa ukupno 751 novom registracijom u martu, dok je Mercedes, na drugoj poziciji, prodao samo 496 automobila. BMV beleži 417 novih registracija i Audi sa 416 novih registracija u martu.\nU prvom kvartalu tri marke prodale su više od hiljadu vozila, naime Volkswagen (1.877 novih automobila), Mercedes (1.371 novi automobil) i BMV (1.270 novih automobila).\nPrevious articleSamo četvrtina evropske populacije konzumira voće dva puta dnevno\nNext articleNovi Park&Ride za 500 automobila na Kirchberg-u


Jul 20, 2016 Microsoft, Windows 10\nAmerička tehnološka kompanija Majkrosoft je ostvarila dobit od 3,1 milijardi dolara u kvartalu koji je upravo završen. Majkrosoft je tako iznenađujuće ušao ponovo u pozitivnu zonu nakon godine ogromnih troškova zbog otpisa imovine u sektoru mobilne telefonije.\nPrihodi Majkrosofta su pali na 20,6 milijardi dolara sa 22,2 milijarde u istom periodu prošle godine. Ipak, Majkrosoft je zatvorio minulu fiskalnu godinu rastom profita od 38 odsto na 16,8 milijardi dolara.\nPrema izveštaju o poslovanju, Majkrosoft je povećao prihode od pretraživanja oglasa za 54 odsto u odnosu na godinu ranije, čemu je doprinelo korišćenje Binga, glavnog brauzera za Vindouz 10.


Vestbrukova monstruozna partija pala u vodu, Karmelo Entoni ispisao istoriju (VIDEO)\nUz pobjede Denver Nagetsa i Atlanta Hoksa u NBA karavanu tokom prethodne noći odigrano je još pet utakmica.\nMožda i najzanimljiviji susret večeri odigrali su Vašington Vizardsi i Milvoki Baksi, a pun plijen pripao je franšizi iz Viskonsina rezultatom 125:119.\nRovosku bitku vodili su Rasel Vestbruk i Janis Antetokumpo, a iako su obojica ostvarili tripl-dabl učinak, kao što poznata fraza kaže, pobjednik može biti samo jedan.\nMonstruozna partija beka “Čarobnjaka” u vidu 42 poena, deset skokova i 12 uspješnih dodavanja pala je vodu, jer je sa druge strane na identičan način odgovorio Antetokumpo (33 poena, 11 skokova, 11 asistencija), pa je pun plijen ipak pripao Baksima.\nOvo je bilo tek šesti put u istoriji NBA lige da na jednom meču dvojica košarkaša imaju tripl-dabl učinak od 30 i više poena. Vestbruku je to bio 157. tripl-dabl i nalazi se na drugom mjestu vječite liste iza čuvenog Oskara Robertsona (181).\nKada su u pitanju ostali pojedinci ovog susreta sjajnu partiju prikazao je Japanac Rui Hačimura koji je ubacio 29 poena uz 11 skokova, dok je na drugoj strani “grčku zvijer” pratio Džru Holidej sa 18 poena.\nJako zanimljivo bilo je i na meču Portland Trejlblejzersa i Minesota Timbervulvsa gdje su pun plijeni odnijeli saigrači povrijeđenog Jusufa Nurkića rezultatom 125:121.\nSjajnu partiju prikazao je veteran Karmelo Entoni koji je predvodio Blejzerse do trijumfa učinkom od 26 poena, samo poen manje uz deset asistencija ubacio je Demijen Lilard, dok je na drugoj strani vlastititu bitku vodio Karl Entoni Tauns čiji učinak od 34 poena, deset skokova i četiri asistencije ovaj put nije bio dovoljan za trijumf.\nNa ovaj način, Karmelo Entoni preskočio je još jednu stepenicu u istoriji NBA lige, tako što je poenterskim učinkom na vječnoj listi strijelaca prestigao čuvenog Hakima Olajdžuvona, pa je sada 11. strijelac na toj zavidnoj poziciji.\nCarmelo passes Hakeem Olajuwon for 11th on the NBA all-time scoring list 👏@carmeloanthony pic.twitter.com/NNya04ulbA\nPoslije uspješne operacije Karis Lever vratio se na parket i učestvovao u trijumfu Indijana Pejsersa nad Finiks Sansima rezultatom 122:111.\nPejsersi su imali tri jako raspoložena pojedinca, a to se ogleda u učinku Malkoma Brogdona koji je ubacio 25 poena, dok su po tri poena manje postigli Domantas Sabonis i Dag Mekdermot. Ranije pomenuti Lever stigao je do 13 poena uz sedam skokova.\nPoraženi sastav kao u velikoj većini slučajeva ove sezone predvodio je Devin Buker ubacivši za njega skromnih 20 poena, dok je Dario Šarić postigao tri poena manje.\nBruklin Netsi ostvarili su četvrti trijumf u nizu, a ovaj put bolji su bili od košarkaša iz “grada Forda” rezultatom 100:95.\nNa ovom susretu nije nastupio Kevin Durent, ali dinamični duo u vidu Džejmsa Hardena i Kajri Irvinga bio je dovoljan da se dođe do nove pobjede. “Prva brada NBA lige” ubacio je 24 poena, uz deset skokova i deset asistencija, dok je Irving postigao za njega skromnih 18 poena.\nNa drugoj strani, najistaknutiji pojedinac bivšeg tima Blejka Grifina bio je Džeremi Grant sa 22 poena, a zanimljivo je da je Grifin upravo iz Pistonsa prešao u redove Netsa, iako ovog puta nije nastupio.\nŠarlot Hornetsi savladali su ekipu Toronta Raptorsa sa 114:104, što je bio ukupno 19. trijumf u dosadašnjem dijelu sezone za franšizu Majkl Džordana.\nNajzaslužniji za takav ishod događaja bio je Lamelo Bol koji je popunjavao sve statističke kolone o čemu govori i učinak 23 poena, devet skokova i šest asistencija, dok je na drugoj strani poraženi sastav predvodio Kajl Lauri uz 19 poena, šest skokova i osam asistencija.\nPrethodni članakDončić bolji od Jokića i družine, Bogdanović očajan u trijumfu nad bivšim timom (VIDEO)\nNaredni članakNemile scene u Srbiji: “Donesite pare, odmah donesite pare” (VIDEO)\nBundesliga: Borusija Dortmund napravila veliki korak ka Ligi šampiona, Lajpcig izgubio šampionsku trku (VIDEO)\nTevez završio karijeru


Počela druga runda direktnih razgovora Beograda i Prištine o statusu Kosova\nDruga runda direktnih pregovora delegacija Beograda i Prištine o rešavanju statusa Kosova i Metohije počela je u Briselu u Savetu ministara Evropske unije. Kako je Savet ministara EU ranije saopštio današnji sastanak će pružiti priliku da dve strane nastave da izlažu svoje predloge i na temelju toga pokrenu raspravu.\nPregovaračka "trojka" Konakt grupe koju čine predstavnici EU, SAD i Rusije Volfgang Išinger, Frenk Vizner i Aleksandar Bocan-Harčenko, će nakon tog sastanka odvojeno razgovarati sa delegacijama Beograda i Prištine. Predvidjeno je da predstavnici oba tima razgovaraju i sa visokim predstavnikom EU Havijerom Solanom. On će o rezultatima tog susreta sutra na sastanku u Luksemburgu izvestiti ministre inostranih poslova EU.\nBeogradsku delegaciju predvode šef srpske diplomatije Vuk Jeremić i ministar za Kosovo i Metohiju Slobodan Samardžić, a prištinski tim predsednik i premijer Kosova, Fatmir Sejdiu i Agim Čeku. Obe strane su najavile da će nastaviti sa predstavljanjem svojih predloga - Beograd predloga o suštinskoj autonomiji za Kosovo, a Priština memoranduma o dobrosusedskim odnosima Kosova i Srbije kao nezavisnih i suverenih država.


Gostovanje u jutarnjem programu RTK – Astronomsko udruženje "Eureka" – Kruševac\nU sredu 08. februara Zoran Tomić gostovao je u jutarnjem programu RTK gde je govorio o projektu Nebo je granica. Povod gostovanja bila je oprema koja je nabavljena za realizaciju projekta i bilo je reči o daljim aktivnostima i planovima na realizaciji projekta. Prilog RTK možete pogledati na njihovom YouTube kanalu.\nDa podsetimo da je projekat Nebo je granica jedan od deset pobednika SUPERSTE programa za 2016. godinu. U narednom periodu biće organizovana i prva aktivnost na terenu gde će sugrađani imati priliku da se upoznaju sa novom opremom. Vreme događaja najavićemo nekoliko dana ranije.


100 razloga za zaduženje po duplo većoj kamati - Mašina\n100 razloga za zaduženje po duplo većoj kamati\nStefan Marić 11.06.2020. 11.06.2020.\nFoto: Deutsche Bundesbank / Flickr\nIspod predsednikove ekonomske mere „da podelimo narodu pare“ izgleda da sto đavola vire. Krenimo od pitanja zašto smo odbili povoljan kredit, i zatim se zadužili duplo skuplje?\nReakcije zemalja na globalni negativni ekonomski šok primarno izazvan pandemijom koronavirusa razlikovale su se u zavisnosti od zdravstveno-ekonomskog konteksta u kome su se date zemlje nalazile, ali ono što im je zajedničko u odgovoru na ovu krizu jeste – pojačano zaduživanje. U uslovima ekonomske krize ovog tipa takav scenario je praktično neizbežan.\nKad se ekonomija nađe na maltene simultanom udaru šoka na strani agregatne ponude i šoka na strani agregatne tražnje, opcije koje stoje na raspologanju kreatorima ekonomske politike vrlo su ograničene. Obustavljanje proizvodnje i prometa u velikom delu privrede dovodi do znatnog smanjenja poreskih prihoda države s jedne strane, dok se sa druge javlja povećana potreba za hitnim saniranjem štete u zdravstvenom sektoru, ali i za snažnim fiskalnim stimulansom čitave privrede, što rezultira rastom javnih rashoda. Istovremenim delovanjem ova dva procesa ubrzo nastaje ogromna rupa u budžetu koju država u kratkom roku mora da zakrpi.\nZa većinu zemalja u takvim okolonostima zaduživanje postaje neminovnost. Od onih zemalja koje već dugo imaju problema s prevelikim javnim dugom poput Italije, Grčke i Portugala (Italija će povećati javni dug sa 135% na oko 160% BDP-a, a Grčka sa 176% na 196% BDP-a ove godine), pa sve do zemalja poznatih po fiskalnoj disciplini poput Nemačke, koja se prema novousvojenom budžetu iz marta može zadužiti i do 356 milijardi evra ove godine, a sve je izvesnije da ni to neće biti dovoljno.\nKada se morate zadužiti da biste obezbedili neophodne resurse za biološki, ali i ekonomski opstanak sámo pitanje zaduživanja izgleda suvišno. Međutim, pitanje pod kojim uslovima dolazi do zaduženja tada postaje suštinsko. Kako Srbija stoji u ovom pogledu?\nEkonomske mere i budžet\nTek u poslednjem danu marta, Vlada je konačno predstavila obuhvatniji program ekonomskih mera države. Pored toga što se sa donošenjem ovakvog programa kasnilo najmanje dve nedelje, neke od mera u pomenutom programu bile su apsolutno besmislene („poklon” od 100 evra svima), za neke se još uvek ne znaju svi detalji (državne garancije na bankarske kredite i tržište korporativnih obveznica), dok su pojedine mere mogle biti znatno izdašnije.\nNa primer, pored odlaganja poreza, trebalo je razmisliti i o otpisivanju poreza makar za ona preduzeća koja su pretrpela relativno velike gubitke u prihodu i prometu (Hrvatska je otpisala poreze malim preduzećima s padom prihoda većim od 50%).\nUkupna vrednost mera podrške privredi iznosiće 610 milijardi dinara (oko 5,1 milijarda evra), ali ovim iznosom su obuhvaćena javna kao i privatna sredstva (krediti preduzećima koje bi trebalo da plasiraju privatne banke).\nZajedno sa garancijama države za iste kredite (prema nekim najavama ta suma se kreće oko 60 milijardi dinara), što bi trebalo da podstakne banke da ih u većoj meri i odobre privredi, suma vrednosti kreditne podrške ekonomiji iznosi 240 milijardi dinara.\nEkonomska kriza u doba pandemije: zakasnele i nedovoljne ekonomske mere Vlade; Foto: Marko Risović / Kamerades\nKada se od ukupne vrednosti programa podrške privredi oduzme vrednost kreditne podrške, dobijamo iznos od 370 milijardi dinara (6,7% BDP-a), što je ujedno i planirani deficit predviđen rebalansom budžeta. Međutim, prema domaćoj metodologiji računanja javnog duga, sve garancije države automatski predstavljaju deo javnog duga od trenutka nastanka garancije, bez obzira na to što do preuzimanja tog troška od strane države može doći tek u 2021. godini.\nDakle, kada se podvuče crta, javni dug Srbije ove godine povećaće se za oko 430 milijardi dinara.\nPrema procenama Fiskalnog saveta, Srbija će ove godine morati da se zaduži za dodatnih 6,5 milijardi evra. Pored približno 3,5 milijardi evra, neophodnih da bi se sprovele mere podrške privredi, državi na naplatu ove godine dospeva i redovno servisiranje starih dugova u vrednosti oko tri milijarde evra. U rebalansu budžeta navodi se da bi ova sredstva većinski trebalo da se obezbede na finansijskim tržištima, i to na domaćem finansijskom tržištu (oko 50%) i izdavanjem evroobveznica (oko 40%).\nFiskalni savet takođe predviđa da će javni dug Srbije preći granicu od 60% BDP-a, što predstavnici vlasti uporno odbacuju kao mogućnost.\nImamo pa nemamo (pare)\nEvropska komisija je 22. aprila predložila paket finansijske pomoći u vidu povoljnih kredita vredan tri miljarde evra komšijskim i partnerskim zemljama koje se nalaze van granica EU.\nOva sredstva biće distribuirana zemljama koje su se prethodno obratile MMF-u radi pomoći u otklanjaju krakoročnih problema nelikvidnosti privrede i to preko programa RFI (Rapid Financing Instrument). Bitno je naglasiti da nije u pitanju ništa poput čuvenog Stendbaj aranžmana (SBA), u kojem se novac MMF-a uslovljava raznim merama štednje. Glavni uslov je da se sredstva ciljano koriste u ublažavanju negativnih posledica pandemije i da njihova upotreba bude maksimalno transparentna. Među zemljama koje će biti deo ovog finansijskog paketa pomoći EU i MMF-a našle su se sve zemlje regiona izuzev Srbije, koja jedina nije htela da bude deo ovih mera. Ali pored BiH, Crne Gore, Albanije i Severne Makedonije pomoć su zatražile i Ukrajina, Tunis, Jordan itd. Najveću pomoć dobila je Ukrajina (1,2 milijarde evra), dok su zemlje iz okruženja poput BiH i Severne Makedonije npr. dobile redom 250 i 160 miliona evra. Kamatna stopa po kojoj su se S.Makedonija i BiH zadužile kod MMF-a iznosi samo 1,05%, što predstavlja nekoliko puta nižu kamatu od one koju bi ove zemlje morale da plate na tržištu.\nBiH je u međuvremenu ispregovarala i dodatnih 80 miliona evra od MMF-a van prvobitnog paketa pomoći. Zašto Srbija nije htela ovako povoljnu pozajmicu?\nOdgovarajući na slično pitanje novinara, predsednik Srbije je rekao: „Zašto da uzmemo 600 ili 700 miliona više nego što nam je potrebno? Već smo uzeli 200 miliona evra. Odbili smo 1,2 milijarde od Međunarodnog monetarnog fonda, i ja sam ponosan na to”. Ipak, samo 18 dana nakon ove izjave predsednika, Srbija se na međunarodnom tržištu kapitala zadužila za pune 2 milijarde evra po kamatnoj stopi od 3,375%, dakle po dvostruko, a možda i trostruko većoj kamati nego što joj je bilo nuđeno preko MMF-a.1\nNeće biti kapaciteta za brzo prilagođavanje odnosima koje je koronavirus oblikovao; Gradilište autputa Bar – Boljare, devastacija reke Tare; snimak ekrana: Kompletan snimak devastacije rijeke Tare, MANS / Youtube\nPre nego što je to uradila Srbija, Mađarska se na međunarodnom finansijskom tržištu zadužila na isti način, emitujući dve vrste evroobveznica u ukupnoj vrednosti od dve milijarde evra, baš kao i Srbija. Međutim, iako je prati ekstremno negativna politička reputacija u EU, i ima znatno veći javni dug i budžetske deficite nego Srbija, Mađarska je uspela da se zaduži po kamatnoj stopi od svega 1,125% za svoje evroobveznice s rokom dospeća od šest godina i 1,625% za iste obveznice s rokom dospeća od 12 godina. Upravo joj članstvo u EU omogućava ovakve finansijske beneficije. Litvanija, koja nema spomenute političke i finansijske probleme Mađarske, prošla je još bolje. Čak je i Crna Gora, koja ima lošiji kreditni rejting od Srbije, uspela da se zaduži na 12 godina (za pet godina duži period od Srbije) po kamatnoj stopi od 3,63%, dakle nešto većoj kamati u odnosu na Srbiju.\nDa li smo se uopšte mogli zadužiti preko MMF-a?\nNakon što je deo stručne javnosti negativno reagovao na skupo zaduženje Srbije na međunarodnom tržištu kapitala i dovodio u pitanje odluku države o nezaduživanju pod povoljnijim uslovima preko MMF-a, zvaničnici NBS-a i Ministarstva finansija reagovali su različitim saopštenjima i izjavama. U njima se navodi da Srbija nije mogla da pozajmi novac od MMF-a na pomenuti način jer se taj novac dodeljivao samo onim zemljama koje imaju platnobilansne probleme (u koje Srbija ne spada), da povlačenje istih sredstava nije tako povoljno, osim za manje iznose i u kraćem roku nego što ih je Srbija nabavila emisijom evroobveznica i da bi se zaduživanjem kod MMF-a poslao negativan signal o makroekonomskoj stabilnosti investitorima.\nPrvo, tačno je da je novac preko pomenutog (RFI) programa MMF-a formalno namenjen finansiranju platnobilansnih problema, ali takođe je tačno da su mnoge zemlje novac iz ovog programa koristile i za budžetske potrebe. Na primer, istog dana kada se Srbija zadužila na međunarodnom tržištu kapitala za 2 milijarde evra po stopi od 3,375%, Egiptu je preko RFI programa MMF-a odobrena pozajmica od 2,77 milijardi dolara po kamati koja se kretala oko 1%, po rečima visokog funkcionera MMF-a Džerija Rajsa. Prvi zamenik direktorke MMF-a, Džofri Okamoto, u vezi s programom pomoći Egiptu tada je rekao da će „hitna podrška u okviru RFI pomoći da se ograniči pad međunarodnih rezervi i obezbedi finansiranje budžeta za ciljanu i privremenu potrošnju, usmerenu na obuzdavanje i ublažavanje ekonomskog uticaja pandemije”.\nDakle, MMF je eksplicitno i javno rekao da se dati novac može koristiti za potrebe budžeta.\nZatim, tačno je da se ova sredstva dodeljuju na kraći rok od onog na koji se Srbija zadužila (5 u odnosu na 7 godina) i tačno je da Srbija možda ne bi mogla da dođe baš do 2 milijarde evra ovim putem, ali na ovaj način je Srbija mogla doći do minimalno 825 miliona evra, što je i dalje znatna suma, i to po izuzetno povoljnim uslovima. Konačno, tvrdnja da će zaduživanje kod MMF-a poslati negativan signal potencijalnim investitorima potpuno je apsurdna.\nU ovim trenucima, ceo svet se zadužuje u dosad nezabeleženim razmerama, od najvećih do najmanjih ekonomija. Ako ništa drugo, zaduživanje kod MMF-a po ponuđenim uslovima može poslati samo pozitivan signal investitorima (ako je to uopšte dobro u uslovima Srbije), jer je u okolnostima ekonomske katastrofe to racionalno rešenje, a i poznata je isprepletanost puteva ove institucije sa drugim „poželjnim” investitorima. U MMF-ovim dokumentima navodi se upravo to, odnosno da će sredstva obezbeđena na ovaj način biti „pomoć u katalizaciji podrške donora”.\nJedini i pravi razlog skupljeg zaduživanja Srbije na međunarodnom tržištu ogleda se u tome što međunarodni investitori ne pitaju za šta će se novac koji pozajmljuju koristiti. MMF sasvim sigurno ne bi odobrio meru isplate 100 evra svima, jer je takva mera apsolutno kontraproduktivna i služi isključivo u političke svrhe. Da ta mera nije antikrizna implicitno su priznali i njeni donosioci time što su je odložili za period nakon krize. Odluka da se sa modela automatske isplate 100 evra pređe na model prijave građana za istu pomoć doneta je zbog toga što se vlast nadala da će na taj način uštedeti novac koji će za te svrhe morati da obezbedi.\nTako nešto potvrđuje i činjenica da su se rashodi za ovu meru u Rebalansu budžeta smanjili na 60 milijardi dinara iako su prvobitne najave bile da će ona budžet koštati 70 milijardi dinara.\nU tom kontekstu posebno su zanimljive odluke vodećih političkih funkcionera da se ne prijave za pomoć od 100 evra, koje opet daju jasna uputstva onima koji se nalaze na nižim hijerarhijskim pozicijama od njih da postupe na isti način. Argument da se odbijanjem pomoći od 100 evra (mere koja je promovisana kao novi motor privrede) vi zapravo žrtvujete od lične potrošnje radi te iste privrede zaista predstavlja fascinantan nivo mentalne gimnastike, čak i za naše političke uslove.\nPoređenja radi, 60 milijardi dinara koje će Vlada Srbije potrošiti zarad sticanja političkih poena duplo je veći od godišnjih isplata prava korisnicima socijalne zaštite (novčana socijalna pomoć, dodatak za pomoć i negu drugog lica itd.) i znatno je veći od godišnjeg agrarnog budžeta Republike Srbije.\nUostalom, čak je i sam predsednik Republike govoreći o ekonomskim merama i poklonu od 100 evra u jednoj televizijskoj emisiji izjavio „Sve mere bi nam MMF odobrio sem ovoga da podelimo narodu pare”. Kada ga je novinarka pitala da li će „ipak onda to uraditi”, predsednik je izgovorio: „E razmišljamo, merimo”. Izgleda da je na kraju izmereno da bi građanima Srbije dobro došla jedna „injekcija predizborne doze optimizma” bez obzira na posledice.\nSrbija je 11. maja emitovala evroobveznice u vrednosti od dve milijarde evra s rokom dospeća od sedam godina i po kuponskoj stopi od 3,125% i stopom prinosa od 3,375%. Politički zvaničnici ubrzo su ovakvo zaduživanje ocenili kao veoma uspešno, a posebno su bili ponosni na veliku tražnju međunarodnih investitora za emitovanim obveznicama, navodno čak četiri puta veću od ponuđene vrednosti emisije, što je smanjilo kamatnu stopu po kojoj se Srbija zadužila. Međutim, političari su verovatno zaboravili da se samo na osnovu brojeva koji su objavili lako može zaključiti da se kamatna stopa po kojoj smo se zadužili zapravo povećala.\nNaime, činjenica da je stopa prinosa (3,375%) veća od kuponske stope (3,125%) govori nam da su investitori bili spremni da plate manje od 100% za 100% nominalne vrednosti obveznice (2 milijarde evra). Drugim rečima, tražnja investitora jeste bila veća od ponude, ali ta povećana tražnja odnosi se na veću kamatnu stopu na koju je Srbija morala da pristane. Po inicijalno ponuđenoj kuponskoj stopi (3,125%), tražnja investitora je bila manja od očekivane, usled čega je i došlo do povećanja krajnje kamatne stope (stopa prinosa je 3,375%).\nRadna prava i organizovanje u vreme pandemije Mašina 16.12.2020.\n10,7 miliona evra subvencija za Teklas koji će koristiti nekadašnju lokaciju Geoksa Mašina 11.03.2022.


Srbija na gubitku zbog nestašice gasa\nNaslov: Srbija na gubitku zbog nestašice gasa Pet Jan 16, 2009 9:22 pm\nKolika je šteta zbog gasne krize\nBeograd -- Privreda Srbije dnevno gubi pet miliona evra zbog gasne krize, tvrdi Unija poslodavaca. Ministarstvo energetike nema procene o šteti.\nZbog gasne krize, šteta u privredi Srbije do sada iznosi oko 42 miliona evra, saopštila je Unija poslodavaca Srbije. U Uniji, međutim, navode da to nije konačna cifra i da prema njihovim procenama dnevni gubitak čitave srpske privrede prevazilazi pet miliona evra.\nDok poslodavci kažu da neko mora da nadoknadi gubitke, Ministarstvo energetike nema nikakve procene o šteti nastaloj zbog nestašice gasa.\nPrivreda u Srbiji je za osam radnih dana izgubila oko 3,8 milijardi dinara zbog gasne krize, a do sada se javilo 59 kompanija koje su redukovale ili u potpunosti obustavile proizvodnju zbog nestašice gasa, kažu u Uniji poslodavaca.\nOni navode da su dnevni gubici po kompaniji u proseku oko 50 hiljada evra.\nU Uniji navode da za veliki broj kompanija još nemaju podatke o gubicima, zbog čega ih pozivaju da izvrše procenu i da im se jave kako bi se organizovao sastanak sa predstavnicima Srbijagasa i Ministarstva energetike i razmotrio način nadoknade.\nMinistar energetike Petar Škundrić izjavio je da ne može da kaže kolike su procene o šteti do sada.\nU Uniji navode da gubici privrede već dostižu dva puta veći iznos od onoga koji je potreban za osposobljavanje podzemnog skladišta u Banatskom Dvoru, a da će ukupan gubitak privrede država tek osetiti u narednom mesecu kroz smanjeni prihod od PDV-a.\nNaslov: Re: Srbija na gubitku zbog nestašice gasa Pet Jan 16, 2009 9:25 pm\nŠkundrić i Bajatović sigurno putuju na samit u Moskvu\nMinistar rudarstva i energetike Petar Škundrić izjavio je danas da će on i direktor Srbijagasa Dušan Bajatović sigurno putovati u Moskvu na sastanak o gasnoj krizi, a da se još razmatra da li će ići i premijer Mirko Cvetković.\n"U toku su diplomatske konsultacije o tome da li će i premijer Srbije Mirko Cvetković učestvovati, u zavisnosti od nivoa sutrašnjeg sastanka", kazao je Škundrić na konferenciji za novinare u Vladi Srbije.\nOn je rekao da je cilj sutrašnjeg sastanka o gasnoj krizi da se postigne dogovor da se odmah stvore mogućnosti za normalan transport tog energenta iz Rusije ka potrošačima u Evropi.\nU Moskvi je ranije danas agenciji Beta u ambasadi Srbije rečeno da će na samitu o gasnoj krizi koji bi sutra trebalo da bude održan u Moskvi Srbiju predstavljati premijer Mirko Cvetković.\nŠef ruske diplomatije Sergej Lavrov potvrdio je danas da je i Srbija pozvana na samit o gasnoj krizi, koji će sutra biti održan u Moskvi.\nLavrov je na konferenciji za novinare rekao da je na samit, pored predstavnika zemalja članica Evropske unije, pozvana i Srbija, koja se zbog te krize našla u teškom položaju.\nSrbiju će na samitu predstavljati ministar energetike Petar Škundrić, a u toku su konsultacije da li će, u zavisnosti od nivoa skupa koji bude važio i za druge države učesnice, i premijer Srbije Mirko Cvetković učestvovati na tom samitu.\nMinistar energetike je izjavio da je cilj posete Moskvi da se što pre stvore uslovi za tranzit gasa iz Rusije ka Srbiji i drugim evropskim potrošačima.\nNaslov: Re: Srbija na gubitku zbog nestašice gasa Uto Jan 20, 2009 2:19 pm\nIz „Srbijagasa” je juče od Vlade Srbije zatraženo novo poskupljenje gasa. Stručnjaci, međutim, tvrde da to preduzeće ima pravo da traži više cene, ali i da na ovaj način pokušava da pokrije gubitke preko leđa građana i da ih odvraća od korišćenja tog energenta.\n- Još nemamo konačnu odluku. Tek pošto predlog bude razmotren od Agencije za energetiku i Ministarstva finansija, vlada će eventualno doneti odluku o poskupljenju - rekao je Bajatović. On je dodao da je na jučerašnjem sastanku dogovoreno uvođenje automatizma u obračunu cene gasa, koji će biti vezan za kurs dinara u odnosu na dolar. Prema njegovoj proceni, jedna mogućnost je da Vlada iznađe dodatna sredstva i proba da subvencioniše direktnu potrošnju i kreditna zaduženja „Srbijagasa”, dok je druga - korekcija cena. Bajatović je izrazio očekivanje da će isporuke ruskog gasa početi najverovatnije danas pre podne.\nU ovom trenutku povećanje cene gasa je neprihvatljivo, izjavio je juče potpredsednik Vlade i ministar ekonomije i regionalnog razvoja Mlađan Dinkić.\n- Neprimereno je da sada, kada gasa nema dovoljno i kad većina privrednih preduzeća stoji, gas još i poskupi - obrazložio je on novinarima stav Ministarstva ekonomije. Dinkić je rekao da problem poslovanja „Srbijagasa” treba rešiti zaduživanjem kod poslovnih banaka i dodao da država treba da obezbedi sredstva koja će omogućiti likvidnost „Srbijagasu”. Stručnjak za energetiku Zorana Mihajlović Milanović kaže da jedno javno preduzeće ima pravo da uputi vladi zahtev za poskupljenjem.\n- Ipak, vlada je ta koja mora da odluči da li će građani i privreda da pokrivaju gubitke koje ima „Srbijagas”, a ne treba zaboraviti ni da smo nedavno već imali jedno veliko poskupljenje. Ovakvim merama građani se samo odvraćaju od korišćenja gasa, a naglasila bih da struja ne može biti alternativa plavom energentu - kaže Zorana Milanović.\nS druge strane, Vojislav Vuletić iz Udruženja za gas, kaže da se gas nabavlja u dolarima, a građani plaćaju u dinarima pa tu nastaju gubici i to mora nekako da se nadoknadi.\n- Zatim, mi smo u proteklom periodu gas od Mađara i Nemaca plaćali skuplje, što je bio još jedan udarac za „Srbijagas”. Iz svega toga za sada se izvodi zaključak da je neminovno da cena gasa poraste - ističe Vuletić.\nIako je ministar energetike Petar Škundrić nedavno izjavio da do kraja januara struja neće poskupeti, sve više se pominje poskupljenje i ovog energenta. Poslednji put struja je poskupela u avgustu 2008. godine, u proseku za 8,4 odsto pa je prodajna cena kilovat-sata sada 4,5 dinara.\nGas već poskupeo 15. oktobra\nCena prirodnog gasa poslednji put je povećana pred grejnu sezonu 15. oktobra prošle godine. Prema tom cenovniku, cena gasa za domaćinstva sa 21,7 dinara za metar kubni povećana je na 34 dinara po metru kubnom. Cena gasa za daljinske sisteme grejanja s ranijih 22,85 dinara povećana je na 31,41 dinara po kubnom metru to bez PDV-a od osam posto.\nNaslov: Re: Srbija na gubitku zbog nestašice gasa


“Humanitarni ponedeljak” za Stefana | TV KANAL 9 NOVI SAD\nNaslovna EMISIJE “Humanitarni ponedeljak” za Stefana\n“Humanitarni ponedeljak” za Stefana\nVIDEO K9: Podsetimo, sutra će u Molnarijevom parku na Petrovaradinu biti održan humanitarni bazar za petnaestogodišnju Nikolinu Dimitrov koja ima autizam, i kojoj je za terapiju matičnim ćelijama u Ukrajini potrebno 10.000 evra. Pored ovih pojedinačnih, na novosadskom Štrandu ponedeljkom je tokom kupališne sezone aktulna redovna humanitarna akcija prikupljanja novca za lečenje obolelih sugrađana, mahom dece.\nAkcija „Humanitarni ponedeljak na Štrandu u ponedeljak 23. avgusta, biće namenjena dečaku Stefanu Opačiću koji ima niz dijagnoza, cerebralna paraliza, epilepsija, astma, atrofija očnog živca, gubitak sluha i mentalna zaostalost kao posledice prevremenog rođenja, a novac mu je potreban za pomagala pri kretanju, pelene, specifičnu hranu u svakodnevnom funkcionisanju.\nPonedeljkom se ulaz na plažu ne naplaćuje, a kartu zamenjuju dobrovoljni prilozi posetilaca u skladu sa njihovim finansijskim mogućnostima koje mogu priložiti u kutije postavljene uz kapije Štranda od 8 do 19 časova.\nPrethodni tekstStižu opomene “Informatike”\nSledeći tekstOd ponedeljka radovi Novosadske toplane u Narodnog fronta


pritisci – Gerila\nGerila > pritisci\nArhiva prema tagu: pritisci\nNEVEROVATAN ZAHTEV: Ko ne dođe na miting SNS mora da POŠALJE ZAMENU?!\nDa ova stranka priprema do sada najmasovnije skupove u Novom Sadu i Beogradu obelodanio je ovih dana i Marko Đurić, potpredsednik SNS, koji je doslovce rekao – videćete 11. aprila u Novom Sadu i 19. aprila u Beogradu ogromnu masu...\nSNS napada lokalne medije, a duguje im 200 hiljada za oglase!\nNa poslednjoj sednici Gradske skupštine šef odborničke grupe SNS dr Aleksandar Pajić ustvrdio je da u Šapcu vlada medijski mrak i da ova stranka nema mogućnosti da iskaže svoje stavove, čak ni jednom jedinom rečenicom. PROČITAJTE JOŠ: SRBI SA KIM...\nŠikaniranje, otkaz, izbegavanje sudske presude: priča nestranačke direktorke koju je progonio SNS\nMeđu dokumentacijom koju je Nebojša Zelenović predao članovima Komiteta u Strazburu nalazi se i izjava Slađane Petrović Varagić, koja je kao nestranačka ličnost bila direktorka Kulturnog centra Požega. PROČITAJTE JOŠ: SVI DIREKTORI I ČLANOVI ŠKOLSKIH ODBORA MORAĆE DA BUDU IZ...\n(VIDEO): Nebojša Zelenović govorio u Savetu Evrope o pritiscima SNS-a na opozicione opštine u Srbiji\nKongres lokalnih i regionalnih vlasti Saveta Evrope, na kome je govorio i gradonačelnik Šapca Nebojša Zelenović počeo je danas u Strazburu. Zelenović je, u okviru debate na temu „Gradonačelnici pod pritskom“, predstavio evropskoj javnosti probleme i izazove sa kojima se...\nČlanovi Kongresa lokalnih i regionalnih vlasti Saveta Evrope u Strazburu biće danas upoznati o vrbovanju odbornika u opštinama u kojima nije na vlasti Srpska napredna stranka. Nebojša Zelenović, gradonačelnik Šapca, poneo je izjavu odbornika Sretena Živanića, odbornika u Skupštini grada...\n“Obavestiću Evropu kako naprednjaci zloupotrebom policije, BIA, tužilaštva i suda vladaju Srbijom“\nGradonačelnik Šapca Nebojša Zelenović izjavio je da će 6. novembra u Strazburu obavestiti Kongres lokalnih i regionalnih vlasti Saveta Evrope o „političkom kriminalu“ koji sprovodi centralna vlast u Srbiji. On je agenciji Beta rekao da će Savetu Evrope predočiti kako...


Fondacija za mlade Obrenovca – OYF škola\nPosted on 10/02/2016 Posted By: OYFCategories: Novosti\nU okviru Programa za neformalno obrazovanje Društvenog centra, Fondacija za mlade Obrenovca pokreće novi program za mlade Obrenovčane i Obrenovčanke – OYF školu! OYF škola je platforma za edukaciju mladih u cilju sticanja različitih korisnih znanja i veština koje su posebno važne za profesionalno usavršavanje i razvoj karijere, aktivističko delovanje, sticanje praktičnog iskustva, otkrivanje i učenje novih interesovanja, talenata i vrednosnih stavova.\nCilj OYF škole je da kroz seriju praktičnih i interaktivnih sesija osnaži mlade iz Obrenovca da se uključe u šire društvene procese na lokalnom nivou, steknu nove veštine i znanja o procesima donošenja odluka koje su važne za mlade, i da kroz angažovanje u Društvenom centru Fondacije osmisle i realizuju svoje aktivističke ideje.\nOYF škola 2016.\nOvogodišnja OYF škola će se organizovati u periodu od 05. do 27. marta 2016. godine.\nTokom ove četiri nedelje biće organizovano ukupno 4 modula. Moduli će se održavati jednom nedeljno, tokom kojih će učesnici/ce imati priliku da kroz interaktivan rad saznaju i nauče nešto novo o sledećim temama:\nmodul: nedelja 05.03. 2016. // 10.30-14h\nZanimljiva istorija i geografija Obrenovca – upoznavanje sa kulturnom baštinom Obrenovca, važnim istorijskim događajima, kao i sa zanimljivim geografskim obeležjima\nInstitucije i okvir za delovanje u Obrenovcu – upoznavanje sa već postojećim mehanizmima za donošenje odluka, nadležnostima i strateškim dokumentima u oblasti brige o mladima\nmodul: nedelja 13.03.2016. // 10.30-14h\nAktivizam i volontiranje – prezentacija programa i prilika za volontiranje u Fondaciji, Obrenovcu, Srbiji i Evropi\nAktivizam mladih u Obrenovcu – predstavljanje lokalnih inicijativa, organizacija, projekata\nmodul: nedelja 20.03.2016. // 10.30-14h\nOd ideje do promene – trening: osnove razvijanja projektnih ideja\nKako ideju sprovesti u delo – trening: veštine organizovanja i vođenja projekata\nmodul: nedelja 27.03.2016. // 10.30-14h\nMreža podrške mladima – trening: veštine umrežavanja i prilike za partnerstva\nKako promovisati lokalne inicijative – trening: osnove javnog nastupa\nUkupan broj učesnika/ca: 15\nProgram je besplatan i namenjen je mladima iz Obrenovca. Svi učesnici koji budu prisustni na minimum 3 (od ukupno 4) modula, dobiće nakon završetka obuke diplomu OYF škole.\nZainteresovani učesnici/ce treba da popune online formular koji se nalazi na sledećem linku.\nRok za prijavu ulesnika/ca je ponedeljak, 25.02.2016. godine.\nZa sve informacije i pitanja – pišite nam na email adresu: office@oyf.rs\nOvaj program se realizuje uz podršku organizacije CARE International i TRAG fondacije.\nFondacija za mlade Obrenovca (ENG: Obrenovac Youth Foundation – OYF) je neprofitna i nezavisna organizacija, osnovana u junu 2014. godine sa ciljem da kreativnim, interaktivnim i odgovornim radom podstakne i podrži decu i mlade Obrenovca da zajedničkim naporima stvaraju produktivno okruženje za razvoj i kvalitetan život u svojoj zajednici. OYF je lokalna fondacija, koja kroz svoje programe za decu i mlade Društvenog centra i Programa za promociju i razvoj filantropije podržava lokalne inicijative, udruženja građana, neformalne grupe i preduzetnike/biznise, i promoviše i organizuje aktivnosti koje su važne za unapređenje kvaliteta života u Obrenovcu.


Pokrenut konkurs „Brinem o svom zdravlju“ - biznis24.rs\n„Zdravo dvadesete“ je društveno odgovorni projekat namenjen mladima, sa ciljem da podigne svest o važnosti prevencije hroničnih oboljenja. Kroz eVodič i platformu dvadesete.rs mladima su dostupne pouzdane informacije o sedam oblasti fizičkog i mentalnog zdravlja koje su pripremili naši eminentni stručnjaci, specijalisti za svaku oblast posebno.\tU mesecu posvećenom zdravlju i njegovom očuvanju, „Zdravo dvadesete“ platforma, koju je pokrenula kompanija Galenika i Krovna organizacija mladih Srbije (KOMS) zajednički su organizovali nagradni konkurs na temu „Brinem o svom zdravlju“. Nagradni konkurs predstavlja jedinstvenu priliku da mladi iskažu svoje mišljenje i na kreativan način odgovore na to šta za njih zaista znači biti zdrav.\n„Disrupt nagrada je posebno važna za nas, jer prepoznaje značaj projekta i potrebe ulaganja u prevenciju bolesti i očuvanju zdravlja mladih, kao ulaganje u budućnost čitavog društva“, dodao je Vian Markes.\n„Mlade smo ovim konkursom izazvali da pokažu svojoj zajednici da je popularno imati zdrave navike, da time što mislimo o očuvanju i unapređenju fizičkog i psihičkog zdravlja mislimo o sebi i zajednici u kojoj živimo. Želimo da podstaknemo mlade da se razvijaju, da stiču i neguju pozitivne stavove prema zdravim stilovima života i posebno važno, da osete sopstvenu odgovornosti za svoje zdravlje. Ovim konkursom verujemo da ćemo podići svest mladih ljudi, ali i javnosti da moramo zajedno razvijati zdravstvenu kulturu i odgovornost prema sebi i široj zajednici“, izjavila je Miljana Pejić, generalna sekretarka KOMS.\tFoto: Promo\n“Evodič · „Zdravo · ciljem · dostupne · društveno · DVADESETE · dvadeseters · fizičkog · hroničnih · informacije · koje · Kroz · mentalnog · mladima · namenjen · Naši · oblasti · oboljenja · odgovorni · platformu · podigne · pouzdane · prevencije · pripremili · projekat · sedam · svest · važnosti · zdravlja\nPrvo vino koje se proizvodi, prodaje i degustira u POTPUNOM MRAKU ...\nOdržana Skupština gradskog odbora SNS Novi Sad\nHumanitarne akcije za beskućnike – učinite da nečija zima ...\nZimnica u punom jeku, ponuda sezonskog povrća odlična | Cene povrća\nPartizan lako do trijumfa protiv Voše na “Karađorđu”\nDr Kon priznao da smo zakasnili pa pozvao da volimo ZDRAVSTVENE RA ...


Domaćin dolazi do pobede uz bar 3 gola na meču?! - Sportske novosti\nNaslovna Fudbal H2H Fudbal Domaćin dolazi do pobede uz bar 3 gola na meču?!\nU okviru 15. kola portugalskog prvenstva, Primeira Lige, odigraće se utakmica između Benfice i Nacionala koja je na programu od 18 sati.\nBenfica u ovom trenutku zauzima 3. mesto na tabeli i ima potpuno isti broj bodova i učinak kao i drugoplasirani Porto: 10 pobeda, 2 remija i 2 poraza (32).\nSa druge strane, Nacional se trenutno nalazi na 14. poziciji i na svom kontu ima 13 bodova jer je do sada zabeležio 3 pobede, 4 remija i 7 poraza.\nMeđusobne utakmice: Benfica – Nacional (www.flashscore.com)\nAko se osvrnemo na prethodne međusobne susrete Benfice i Nacionala moći ćemo da primetimo da su se njihove mreže, ili bolje rečeno mreža Nacionala, redovno tresle. U periodu od januara 2016. do februara 2019. godine ovi timovi su odigrali ukupno 6 utakmica, za to vreme je postignut čak 31 gol, a trebalo bi napomenuti i to da je svaki put slavila Benfica.\nU skladu sa ovakvim nizom možete pokušati sa dva tipa, čistim ”3+” po kvoti 1,55, odnosno kombinacijom ”1&3+” koja se plaća kvotom 1,75. Naravno, nije isključeno da se ovaj niz konačno prekine i da vidimo potpuno drugačiji rezultat.\nPrethodni tekstNa 6 utakmica u nizu su postigli 1 ili 2 gola!\nSledeći tekstSosijedad jači za centarfora!


“Stara dama” u novim dresovima | TV KANAL 9 NOVI SAD\nNaslovna EMISIJE “Stara dama” u novim dresovima\nVIDEO K9: U novu sezonu Fudbalski klub Vojvodina ulazi u novim dresovima, poznatog španskog proizvođača sportske opreme „Kelme“.\nU FC „Vujadin Boškov“ u petak je svečano potpisan dvogodišnji ugovor vredan 600 hiljada evra između FK Vojvodina i proizvođača sportske opreme španskog Kelme-a, a predstavljene su i tri garniture novih dresova igrača „stare dame“.\nPredstavnik kompanije „Kelme“ Karlos Garsija Kobaleda (M2U00259) izjavio je da ta kompanija sponzoriše oko 20% klubova u španskoj Primera Ligi, a u Kini, preko 70% klubova i ima ambiciju da se dalje širi na svetsko tržište.\nOn je istakao da je Vojvodina postala prvi klub iz Srbije sa kojim su ostvarili saradnju, i podsetio je da u vreme dok je „Kelme“ bio sponzor Real Madrida, taj klub postao šampion Evrope 1998. godine, golom Predraga Mijatovića u finalu.\nPrethodni tekstNovi Sad se oporavlja od nevremena\nSledeći tekstTilandsija, vazdušna biljka koja štiti od elektrosmoga


► Italija osudila 24 osobe zbog Operacije Kondor\nNe zna se da li će te kazne biti izvršene jer je samo jedan optuženi bio prisutan na suđenju. Međutim, Urugvaj je ranije zatvarao ljude osuđene u sličnim slučajevima, iako u toj zemlji ne postoji kazna doživotnog zatvora.\nApelacioni sud u Rimu je juče osudio pripadnike vojske, policije i druge koji su nekada bili deo aparata diktatura u Boliviji, Urugvaju i Paragvaju. Neke od žrtava koje su nestale tokom "Operacije Kondor" bile su građani Italije.\nJoš ranije je Italija osudila osam ljudi na doživotni zatvor. Među njima su bili nekadašnji bolivijski diktator Luis Garsija Mesa, koji je umro prošle godine, nekadašnji predsednik Perua Fransisko Morales Bermudes i nekadašnji šef urugvajske diplomatije Huan Karlos Blanko, koji je u kućnom pritvoru u Montevideu.


Nova predsednica EK: Hrvatska uspešna priča EU i model za druge zemlje | EurActiv Serbia\nNova predsednica Evropske komisije Ursula fon der Lajen izjavila je 30. jula u Zagrebu da je Hrvatska izuzetno uspešna evropska priča i model za mnoge zemlje. Ona je kao jedan od ciljeva njenog mandata izdvojila smanjenje razlika koje postoje među članicama EU. Hrvatska će biti naredna predsedavajuća EU.\n"Hrvatska je najmlađa članica EU i početkom 2020. preuzimate predsedavanje EU što pokazuje da je Hrvatska vrlo uspešna priča EU. Vi ste model mnogim drugim zemljama", rekla je Fon der Lajen u zajedničkom obraćanju novinarima s hrvatskim premijerom Andrejem Plenkovićem.\n"Daćemo doprinos usvajanju višegodišnjeg finansijskog okvira za razdoblje 2012-2027. koji će jasno odrediti političke prioritete i delovanje EU u idućim godinama", dodao je premijer.\nOn je rekao da će susret iskoristiti da predstavi specifičnosti koje su za Hrvatsku važne i dodao da njegova zemlja "hvata korak" sa članicama da bi došla na nivo onih razvijenih u okviru EU.\nPlenković je istakao da je njegova vlada "izrazito proevropski orjentisana" i da će na sastanku izraziti svoje ambicije za ulazak u Šengenski prostor i zonu evra. On je rekao da će takođe predstaviti ideju da se za vreme hrvatskog predsedavanja u maju, u evropskoj nedelji, održi sastanak na vrhu EU i država jugoistočne Evrope.\nNovi ministar spoljnih poslova Gordan Grlić Radman ocenio je da njena poseta takođe izraz poštovanja prema premijeru Plenkoviću, koji je bio pregovarač Evropske narodne partije, iz koje dolazi i nova predsednica EK, o vodećim pozicijama EU.


Kiosk.ba - Kurti - Vučić, danas u Briselu\nKurti - Vučić, danas u Briselu\nPredsjednik Srbije Aleksandar Vučić sastat će se danas sa premijerom Kosova Albinom Kurtijem u Briselu, povodom nastavka dijaloga Beograda i Prištine uz posredovanje Evropske unije.\nUoči ovog sastanka iz Brisela su poručili da se Vučić i Kurti "fokusiraju na napredak učinjen do sada" i da se dogovore oko sljedećih koraka u dijalogu.\nNaglašavaju da je EU kao glavni posrednik u dijalogu zadovoljna nastavkom procesa i održanjem dinamike sastanaka predstavnika dvije države uz ocjenu da je normalizacija odnosa Beograda i Prištine i postiznje sveobuhvatnog pravnoobavezujućeg sporazuma "proces koji traje".\nAnalitičari, međutim, smatraju da do nikakvih značajnijih pomaka u odnosima dvije zemlje neće doći budući da su stavovi s kojima sagovornici nastupaju dijametralno suprotni.\nKurti će skoro sigurno opet zahtijevati da Srbija prizna nezavisnost Kosova, a nerealno je očekivati da bi Vučić mogao pristati na to. Također, očekivano je da će nastaviti insistirati na prijedlozima koje je predstavio na prvom sastanku, a među kojima su pitanja nestalih osoba, potpisivanje mirovnog sporazuma između Kosova i Srbije, uspostavlajnje Nacionalnog vijeća Srba na Kosovu i smjena Veljka Odalovića u srpskoj delegaciji za nestale.\nS druge strane, Vučić zahtjeva primjenu dogovora o formiranju zajednice srpskih općina, poručujući da će nastaviti insistirati na očuvanju državnih interesa Srbije.\nPodsjećamo, poslije prvog sastanka Vučića i Kurtija odrzanog 15. juna u Briselu, predsjednik Srbije je rekao da se sa Kurtijem nije složio "apsolutno ni oko čega", a na prvom mjestu oko zahtjeva Kurtija za priznanjem nazavisnosti Kosova.\nKoaliranje na izdaji Mostara, SDP neuspješno pokušava opravdati\nZagreb: Otac ubio troje djece, pokušao samoubistvo\nPričalo se o strateškim projektima u Mostaru\nSKB Mostar: Četiri osobe preminule\nRadikalni jevrejski dosljenici upali u Al-aqsu


Novinarka TV Insajder koja prati širok krug tema – od političkih, preko organizovanog kriminala do socijalnih prava. U redakciju Insajder stigla je još kao studentkinja novinarstva na Fakultetu političkih nauka 2016. godine.\nPre nego što se zaljubila u istraživačko novinarstvo, vreme je provodila i u istraživačkoj stanici Petnica, na seminarima iz psihologije. Volontirala je i učestvovala u osnivanju određenih nevladinih organizacija dok je slobodno vreme provodila na košarkaškom terenu.\nNajviše uživa u listanju dokumentacije, čitanju tendera, pretrazi registara i traženju dokaza...\nTokom 2020. njen prilog „Firme navijača – podizvođači u poslovima za državu“ o uključivanju vođa navijača u „državne poslove“ bio je u užem izboru Nagrade za istraživačko novinarstvo Dejan Anastasijević koje Nezavisno udruženje novinara dodeljuje uz podršku Ambasade SAD.\nKako kaže u Insajderu je „naučila kako treba da izgleda profesionalno novinarstvo” jer je obaveza novinara ne samo da prenese informaciju već da je, najpre razume, protumači, a onda stavi u širi kontekst.\nVaži za jednu od najvećih optimista u redakciji.


Slovencki i hrvatski privrednici otvaraju put stranim investicijama | Institute for War and Peace Reporting\nSlovencki i hrvatski privrednici otvaraju put stranim investicijama\nPise Vladimir Cvorkov iz Novog Sada\nPrivrednici ove dve zemlje su, ili direktni posrednici izmedu srpskih firmi i stranih ulagaca, ili ih strane kompanije uposljavaju kao svoje predstavnike iz EU jer dobro poznaju trziste. Najzad, teze vidljivo golim okom - Srbiji ovo pomaze da posalje signale da vise nije rizicno ulagati u zemlju. Slovenacka i hrvatska menadzmentska ekspertiza, dodatno, navodi i neke sprske firme da zaposljavaju njihove kadrove.\nEkonomski eksperti kazu da je samo prisustvo investitora iz Hrvatske i Slovenije znacajno za srpsku privredu koja, osiromasena nedavnim ratovima, vapi za svezim kapitalom, ali je verovatnno najvaznije to sto oni salju signal investitorima iz Evropske unije da se rizik ulaganja na srpsko trziste smanjio.\nPrema podacima Ministarstva za ekonomske odnose sa inostranstvom Srbije, ukupna ulaganja iz Slovenije od 2000. godine na ovamo premasuju cifru od 500 miliona evra, dok hrvatske investicije iznose oko 50 miliona evra. Ukupne strane investicije u Srbiju u istom periodu, prema recima Aleksandra Miloradovica iz srpske Agencije za strana ulaganja i promociju izvoza SIEPA, iznose blizu tri milijarde evra.\nEkonomski odnosi Srbije sa dvema drzavama s kojima je nekada zajedno egzistirala u socijalistickoj Jugoslaviji poceli su da se obnavljaju nakon demokratskih promena u Beogradu u oktobru 2000. godine. Samo deset godina ranije, Jugoslavija se nalazila pred raspadom, a Srbija je bila u direktnoj konfrontaciji sa Slovenijom i Hrvatskom koje su zelele da se odvoje od dotadasnje zajednicke zemlje.\nSukob je poceo bas u privredi, a Srbija, na cijem se celu tada nalazio Slobodan Milosevic, proglasila je bojkot slovenacke robe. Uskoro je poceo rat, prvo u Sloveniji, a zatim i u Hrvatskoj i Bosni i Hercegovini.\nSada, investitori iz ove dve drzave ulazu u kupovinu srpskih preduzeca u procesu privatizacije, ali i na berzi, ili putem ponuda za javno preuzimanje akcija. Takodje, ostvaruju green field investicije, gradeci nova postrojenja i hipermarkete.\nSlovenacke kompanije investiraju u vrlo sirok spektar privrednih sektora kao sto su trgovina, prehrambena, metalopreradjivacka i druge industrija, dok su se preduzeca iz Hrvatske fokusirala na prehrambenu i industriju gradjevinskih materijala, navode u Ministarstvu za ekonomske odnose sa inostranstvom.\nNajveci slovenacki ulagaci su trgovinska kuca "Merkator", koja je ulozila 38 miliona evra u izgradnju hipermarketa u Beogradu i planira petogodisnje ulaganje u Srbiju u vrednosti od 200 miliona evra, te masinski koncern "Cimos" koji je privatizovao kikindsku “Livnicu”, gde bi, kroz cenu i ulaganja, trebalo da ulozi 100 miliona evra.\nVrlo su aktivne slovenacke kompanije bile i na berzi gde su preuzele pakete proizvodaca mineralne vode “Palanacki kiseljak”, prevoznika “Transped”, proizvodjaca tepiha “Sintelon”...\nNenad Gujanicic, broker na Beogradskoj berzi, potvrdjuje da su Slovenci vrlo znacajni berzanski ulagaci. "Prisutan je veliki broj slovenackih kompanija, ali i fizickih lica. Oni su, uz nekoliko svedskih investicionih fondova, najveci igraci na Beogradskoj berzi", kaze on.\nDva najveca ulagaca iz Hrvatske svakako su prehrambena kompanija "Agrokor" i gradevinski koncern "Nexe group". "Agrokor" je upravo u procesu preuzimanja najvece srpske uljare, "Dijamanta" iz Zrenjanina, a jos su 2003. kupili proizvodjaca smrznute hrane "Frikom" iz Beograda.\n"Nexe group" postao je vlasnik ili suvlasnik niza dobrih srpskih kompanija u sektoru gradevinskih materijala. Medju njima su najznacajnije fabrika keramike "Toza Markovic" iz Kikinde i kamenolom "Jelen Do".\nJedan od nacina na koji hrvatski, a narocito slovenacki privrednici otvaraju trziste za druge investitore je direktno posredovanje u kupovinu srpskih kompanija od strane stranih ulagaca.\nNa Beogradskoj berzi aktivne su tri brokerske kuce u slovenackom vlasnistvu: "AC broker", "Ilirika Investments" i "Beopublikum". Pored trgovanja akcijama za srpske i investitore iz regiona, ove brokerske kuce posredovale su pri ulasku zapadnoevropskih kompanija u neke od najznacajnijih srpskih firmi.\nTako je "Beopublikum" bio zastupnik vodeceg svetskog proizvodjaca piva "Interbrew" prilikom preuzimanja "Apatinske pivare", najvece u Srbiji. Ulaganje belgijske kompanije iz septembra 2003. godine, vredno 327 miliona evra, bila je najveca dotadasnja investicija u srpsku privredu.\nDrugi slovenacki broker na Beogradskoj berzi "Ilirika Investments" posredovao je prilikom kupovine vise od 29 procenata vodece farmaceutske kompanije u regionu, "Hemofarma" iz Vrsca, od strane holandskog investitora "Aktiva Sei".\nDalje, mnoge kompanije iz EU kada zele da dodju u Srbiju angazuju slovenacke menadzere, koji su dobri poznavaoci prilika na srpskom trzistu.\nS druge strane, na celnim mestima predstavnistava nekih stranih kompanija u Srbiji nalaze se menadzeri iz Slovenije. Direktor ogranka Privredne komore Slovenije u Beogradu Dmitar Polovina to objasnjava cinjenicom da slovenacki privrednici poznaju obe strane medalje - i nacin poslovanja na zapadu i srpski mentalitet i poslovne obicaje.\n"Direktori stranih banaka u Srbiji cesto dolaze iz Slovenije, bilo da su Slovenci ili Austrijanci ili Nemci koji su prethodno radili u Ljubljani. Takav primer imamo, recimo, u Raiffeisenbank u Beogradu", navodi Polovina.\nOd velike je vaznosti, najzad, poruka koja se salje stranim investitorima, da je sigurno ulagati u Srbiju.\nAleksandar Miloradovic iz SIEPA-a kaze da su ulaganja iz te dve drzave zapravo poruka potencijalnim investitorima iz EU da "kod nas postoje regionalna saradnja i ekonomska stabilnost".\nZarko Maletin, direktor Fonda za podrsku investicija u severnoj srpskoj pokrajini Vojvodini, navodi da se susretao sa slucajevima da investitorima iz EU upravo Slovenci otkrivaju srpsko trziste i uvode ga na njega.\n"Strani ulagaci u Srbiju dolaze najcesce preko svojih predstavnistava u Sloveniji, a njihove delegacije predvode slovenacki menadzeri, koji se ovde odlicno snalaze i osecaju se kao domacini", tvrdi on.\n"Takodje, pojedine kompanije svetskog ugleda vec sada pocinju da premestaju svoja predstavnistva iz Slovenije u Srbiju. Nisam u prilici da govorim o konkretnim imenima, ali je rec o marketinskim kompanijama, a marketing je vrlo bitna infrastruktura za svaku privredu", kaze Maletin.\n"Mentalitet dva naroda je isti i to omogucava uspostavljanje lakse veze izmedu srpskih i zapadnoevropskih privrednika. Slican primer imate i u Rusiji, gde se na celu brojnih predstavnistava firmi iz EU nalaze - Srbi", kaze Polovina.\nOn navodi da su se cak i neke privatne srpske firme odlucile na, za ovdasnje prilike, krajnje neuobicajen potez: angazman menadzera iz Slovenije.\n"Takav slucaj imamo u "Verano Motorsu", zvanicnom zastupniku "Peugeota" za Srbiju i Crnu Goru. Doveli su Igora Sauperla koji ima veliko iskustvo u trgovini automobilima."\n"To je vrlo znacajno zbog edukacije ovdasnjeg menadzmenta. Jer ko je pod sankcijama bio izolovan 10 godina, ne moze da dobro poznaje tokove savremenog poslovanja u svetu. A ovde jos uvek imamo direktore koji nikada u zivotu nisu bili u inostranstvu te takvi menadzerski transferi mogu mnogo da pomognu u priblizavanju srpske privrede EU", veruje Polovina.\nPolovina i srpski zvanicnici i nezavisni analiticari slazu se u oceni da vec i sama cinjenica da slovenacki i hrvatski investitori vrlo aktivno posluju u Srbiji predstavlja svojevrsnu pozivnicu kompanijama sa zapada da pocnu da ulazu ovde.\nNajveca prepreka stranim green field investicijama , to jest ulaganjima u izgradnju novih postrojenja, predstavljaju zakonska i ustavna resenja koja ne dozvoljavaju da stranci u Srbiji postanu vlasnici zemljista.\nZarko Maletin predocava: "Zajedno sa Slovencima i Hrvatima nasledili smo istu pravnu regulativu iz nekadasnje drzave. Zapadnjaci te zakone cesto ne mogu da razumeju".\nS druge strane najveca green field investicija poslednjih godina u Srbiji bila je izgradnja pomenutog "Merkatorovog" hipermarketa.\n"Merkator je platio zemljiste u Beogradu za 7,5 miliona evra, a nije ga dobio u vlasnistvo. Koji bi to stranac uradio? Nijedan!"\n"Stvar je u tome sto pojam gradskog gradjevinskog zemljista, koje se ne dobija u vlasnistvo vec na koriscenje, nije poznat nigde u svetu. Ali ljudi iz Merkatora su znali da to sto su dobili zemljiste na koriscenje u Srbiji prakticno znaci da su ga kupili", objasnjava Dmitar Polovina i dodaje da "to moze samo da privuce zapadnjake i ohrabri ih na ulaganja u Srbiju".\nPrve green field investicije iz zapadnoevropskih zemalja stigle su tek posle slovenackih.\n"Preko 300 slovenackih firmi trenutno radi u Srbiji. Slovenija je takodje clan EU i to investitore iz Nemacke i drugih zemalja moze samo da podstakne da i oni ovde ulazu", kaze Polovina.\nNajpoznatiji srpski nezavisni konsultant za strana ulaganja Milan Kovacevic smatra da je prisustvo slovenackih i hrvatskih investitora ocekivano. "Sasvim je prirodno da kapital lakse prelazi one granice gde nailazi na manje barijere ", kaze.\n"Kompanije iz tih zemalja brzi su investitori. U ekonomskoj teoriji postoji pojam trzista u nastajanju i uloga hrvatskih i slovenackih investitora ogleda se u otkrivanju srpskog trzista kompanijama iz zemalja koji su najveci svetski izvoznici kapitala", navodi Kovacevic.\n"I ranije se desavalo da u tranzicione zemlje najpre udje kapital koji nije samo trzisno obojen. U Poljskoj, na primer, gde su prve vece investicije nakon pada komunizma stigle od americkih Poljaka i tako otvorile vrata velikim, trzisno orijentisanim investitorima", ukazuje Kovacevic.\nS ovom tezom slaze se i Marija Vukosavljevic, navodeci da "ako su slovenacke i hrvatske investicije sigurne, to znaci da i investitori iz drugih zemalja nemaju razloga da strahuju kada ulazu u Srbiju".\nZarko Maletin navodi da "Slovenci prepoznaju da je ocena o visokom trzisnom riziku za ulaganja u Srbiji koja, nakon decenijske politicke i ekonomske krize, vazi na Zapadu ipak previsoka. Oni vrlo lako i hrabro ulaze u srpske kompanije".\nNenad Gujanicic objasnjava da je danas u svetu sve manje investitora koji zele da ulazu na rizicna trzista. "Investitori biraju sigurnija mesta, bez obzira na nize prinose. Do pre dve godine srpsko trziste bilo je izuzetno rizicno, desavalo se da akcije pojedinih firmi padnu i za 200 do 300 procenata u vrlo kratkom roku."\n"Dolazak stranih investicionih fondova, najpre slovenackih, oznacio je da se na srpskom trzistu moze normalno poslovati ", kaze Gujanicic.\n"Uloga Slovenaca u ovom procesu je vrlo bitna. Oni zapravo stvaraju trziste spremno za dolazak velikih investitora koji traze garancije za svoja ulaganja", navodi on.\n"Kompanije iz EU cesto kontaktiraju slovenacku privrednu komoru i raspituju se o mogucnostima za ulaganja u Srbiju. Traze savete i objasnjenja", zakljucuje Dmitar Polovina.\nVladimir Cvorkov je ekonomski novinar novosadskog lista Dnevnik


Opozicija traži posebnu sednicu parlamenta o poplavama\nDemokratska stranka i Nova stranka zatražile su sazivanje posebne sednice Skupštine Srbije na kojoj bi nadležni odgovarali na pitanja o svom radu tokom trajanja opasnosti od poplava. Vladajući naprednjaci ne protive se utvrđivanju odgovornosti za one koji su napravili eventualne propuste.\nDa li je sve ovako moralo biti? To je pitanje koje dolazi na dnevni red nakon što se voda povukla. Uz pocenu štete, postavlja se i pitanje odgovornosti za ono što je možda moglo biti, a nije urađeno - od prevencije, što spada u domen odgovornosti svih prethodnih vlada u Srbiji, do pitanja da li je ova aktuelna na vreme reagovala i da li su brojni građani koji su ostali zarobljeni pred bujicama mogli biti ranije evakuisani.\nU zahtevu za hitnom sednicom parlamenta, Demokratska stranka zatražila je da na njoj prisustvuju svi koji su direktno učestvovali u lancu komandne odgovornosti – od ministara zaduženih za vanredne situacije, policiju i odbranu, preko predstavnika Republičkog hidrometeorološkog zavoda, koji su upozoravali na poplave, do predsednika opština koje su najteže pogođene.\nPredsednik DS-a Dragan Đilas rekao je da bi sednici trebalo da prisustvuje i direktor preduzeća “Srbijavode” kako bi se videlo da li "baš sve od Boga zavisi ili je moglo nešto da se predupredi".\n"Bilo bi veoma korisno i da se formira anketni odbor u Skupštini Srbije koji bi mogao da utvrdi šta se sve dešavalo kako bi veliki broj dezinformacija i glasina dobio epilog. Ako se utvrdi odgovornost bilo koga u tom lancu funkcionisanja, taj treba da snosi odgovornost i ne treba da bude na funkciji", rekao je Đilas.\nLider Demokrata je dodao da ne želi unapred da tvrdi da je bilo grešaka, ali da treba utvrditi šta se tačno desilo.\nSrpska naprednja stranka ne protivi se ovom zahtevu, kaže za RSE potpredsednik parlamenta iz redova Naprednjaka Veroljub Arsić. I sam navodi da je propusta bilo, ali dodaje da bi trebalo da budu otvorena i druga pitanja.\n“Nemamo ništa protiv da se formira Anketni odbor, pogotovo da vidimo gde su sredstva koja su odvojena iz budžeta, a koja su bila opredeljena za zaštitu od poplava trošena, pogotovo u periodu do 2012. godine. Mi pred građanima Srbije nemamo šta da krijemo tako da svako ko je imao propusta u radu treba i da snosi određene posledice, da li zakonske ili moralne. Mislim da je propusta bilo, pogotovo kada su u pitanju lokalni štabovi za vanredne situacije”, kaže Arsić.\nU zahtevu za posebnom sednicom, iz opozicione Nove stranke navode da bi ona trebalo da bude zakazana već za utorak jer je reč o temi o kojoj nema razloga da se odlaže rasprava.\n"Imamo puno informacija i dezinformacija, širenja panike sa jedne i sa druge strane, raznih posledica poplava koje su daleko od same vodene stihije, nego imaju čisto politički karakter", rekao je lider Nove stranke Zoran Živković.\nOn je ocenio da je Obrenovac, opština koja je najteže pogođena, mogla da bude odbranjena od poplave, i naglasio da Vlada Srbije mora da kaže ko je kriv što to nije urađeno.\nInicijativu o sazivanju sednice Skupštine Srbije podržala je Partija ujedinjenih penzionera, čiji je lider Milan Krkobabić rekao da se pridružuje inicijativi poslanika Nove stranke.


Raspisan konkurs za rekonstrukciju Starog savskog mosta | Grad Beograd\nDanas je objavljen javni poziv za izradu urbanističko-arhitektonskog konkursa za rekonstrukciju Starog savskog mosta, kao i za izradu tehničke dokumentacije. Žiri će vrednovati radove na osnovu konkursnih kriterijuma za ocenjivanje, a JP „Direkcija za gradsko građevinsko zemljište i izgradnju” nastaviće postupak sa tri prvonagrađena rada, uzimajući u obzir njihovu ponuđenu cenu za izradu tehničke dokumentacije, kako bi se došlo do ekonomski najpovoljnije ponude.\nProstorni plan područja posebne namene uređenja dela priobalja grada Beograda – područje priobalja reke Save za projekat „Beograd na vodi” propisao je raspisivanje ovakvog konkursa, čiji je zadatak izrada urbanističko-arhitektonskog rešenja novog mosta preko Save na mestu postojećeg.\n–Učesnici konkursa treba da ponude potpuno novu konstrukciju mosta, uz očuvanje metalne lučne konstrukcije kao prepoznatljivog vizuelnog elementa. Nova konstrukcija treba da obezbedi i odgovarajući plovni put širine 150 metara i najmanje visine od 9,5 metara, s obzirom na to da se radi o međunarodnom plovnom putu. Most će biti izgrađen u novom profilu i na njemu se planira kolovoz, prostor za šinski saobraćaj i pešačko-biciklističke površine – rekao je glavni urbanista Milutin Folić.


Elektronski lokatori - kako se upotrebljavaju u carinskim postupcima? - Pluton Logistics\n2. marta 2019. 2. marta 2019. marko\tcarina, carinjenje, carinska plomba, carinski lokatori, e lokatori, elektronska nalepnica, elektronski lokator, otisci carinskog pečata, otisci carinskog žiga, Uprava carina\nElektronsko praćenje tovara robe uvedeno je na način propisan Uredbom o dopunama Uredbe o carinski dozvoljenom postupanju sa robom koju je Vlada Republike Srbije donela 14. februara 2017. godine.\nŠTA JE ELEKTRONSKI LOKATOR\n• Elektronski lokator je GPS uređaj sa integrisanim pristupom mreži mobilne telefonije (minimalno GPRS tipa) u kućištu za elektronsko obezbeđenje tovarnog prostora, sa omčom koja sprečava neovlašćeno otvaranje tovarnog prostora.\n• Elektronski lokator omogućava bezkontaktnu identifikaciju i automatsko praćenje transporta robe i/ili prevoznih sredstava prilikom uvoza, izvoza i tranzita na carinskom području Republike Srbije.\n• Svaki elektronski lokator ima jedinstveni identifikacioni broj.\n• Telo elektronskog lokatora ima utisnut naziv: „Uprava carina RS“, koji se ne može izbrisati uobičajenim rukovanjem.\n• Elektronski lokator se upotrebljava pomoću softvera. Softver objedinjuje rad svih elektronskih lokatora i operatora u sistemu, prikuplja, obrađuje, arhivira i dostavlja podatke o lokaciji, položaju, vrsti i količini robe koja se prati i o trasi puta kojom se roba kreće i kreira tražene izveštaje. Softver se instalira na računare Uprave carina.\n• Oblik i dimenzije elektronskog lokatora variraju zavisno od načina njihovog stavljanja, s tim da dimenzije moraju da budu takve da osiguraju lako očitavanje identifikacionih oznaka i lako zabravljivanje tovarnog prostora.\n• Materijal od kog je izrađen lokator mora da bude otporan na lomljenje i da sprečava neopaženo falsifikovanje.\n• da je otporan u redovnoj upotrebi;\n• da se lako proverava i prepoznaje;\n• da je izrađen tako da bilo koje lomljenje ili uklanjanje ostavlja tragove vidljive golim okom;\n• da ima upisane identifikacione oznake;\n• da je napravljen za višestruku upotrebu, na način koji će dozvoliti da se kod svakog ponovnog korišćenja može upisati jedinstvena identifikaciona oznaka;\n• da obezbedi praćenje celokupnog transporta robe i/ili prevoznih sredstava na carinskom području Republike Srbije.\nPOSTAVLjANjE ELEKTRONSKOG LOKATORA\n• Elektronski lokator se postavlja na prevozno sredstvo kojim se vrši prevoz robe (za sada se primenjuje samo na drumska vozila).\n• Elektronski lokator postavlja na prevozno sredstvo i skida sa prevoznog sredstva isključivo ovlašćeni carinski službenik, u vreme predviđeno za obavljanje redovnih carinskih formalnosti.\n• Elektronski lokator se postavlja tako da neovlašćenim licima sprečava pristup prostoru u kome je smeštena roba i da omogućava pristup GPS signalima i signalima mreže mobilne telefonije.\nOČITAVANjE ELEKTRONSKOG LOKATORA\n• Očitavanje elektronskog lokatora vrši se ručnim uređajem bilo gde na terenu prilikom montaže na i demontaže sa prevoznog sredstva od strane carinskog službenika, s tim da se mora identifikovati i zabeležiti u sistemu;\n• Očitavanjem elektronskog lokatora dobija se izveštaj o sadržini pošiljke prethodno unete u sistem, statusu elektronskog lokatora (ispravno, neispravno) i vremenu poslednjeg emitovanja signala elektronskog lokatora u sistemu.\nŠTA ELEKTRONSKI LOKATOR TREBA DA OMOGUĆI\n• praćenje robe u tranzitu između tranzitnih carinarnica;\n• praćenje robe koja se izvozi od polazne do izlazne carinarnice, odnosno od prostora pošiljaoca do granične carinske ispostave u pojednostavljenom izvoznom postupku;\n• praćenje robe koja se uvozi od ulazne do odredišne carinarnice, odnosno od granične carinske ispostave do prostora primaoca u pojednostavljenom uvoznom postupku.\nKOJA JE SVRHA LOKATORA?\n← Srbija će izvoziti kukuruz u Indoneziju\nPočela upotreba elektronskih lokatora – veća bezbednost tereta, uz veće zadržavanje na granici →\nPonovo otkriveno lažno deklarisano gorivo\n9. septembra 2018. 9. septembra 2018. marko\nProduženo radno vreme graničnog prelaza BAČKI VINOGRADI\n14. decembra 2021. 14. decembra 2021. marko\nMinistarstva sarađuju na suzbijanju sive ekonomije i kriminala NA REKAMA\n10. decembra 2021. marko


NSRS: Dopunjen dnevni red - RTV Doboj\nNSRS: Dopunjen dnevni red\nPredsjednik Narodne skupštine Republike Srpske Nedeljko Čubrilović, u skladu sa članom 34. stav 5. i članom 35. Poslovnika Narodne skupštine Republike Srpske održao je danas telefonsku sjednicu Kolegijuma na kojoj je dopunjen Prijedlog dnevnog reda 17. redovne sjednice Narodne skupštine, čiji početak je zakazan za utorak, 22. juni 2021. godine.\nDnevni red koji je dopunjen na današnjoj telefonskoj sjednici nalazi se Prijedlog zakona o posebnom postupku eksproprijacije radi izgradnje auto-puta Banjaluka-Prijedor, po hitnom postupku, kao i Prijedlog zakona o izmjenama Zakona o lokalnoj samoupravi, po hitnom postupku, saopšteno je iz Narodne skupštine Srpske.\nDnevni red je dopunjen i Prijedlogom zakona o izmjeni i dopuni Zakona o posebnom registru lica pravosnažno osuđenih za krivična djela seksualne zloupotrebe i iskorištavanja djece, po hitnom postupku, Prijedlogom zakona o izmjenama i dopunama Zakona o tržištu hartija od vrijednosti, Nacrtom zakona o izmjenama i dopunama Zakona o sudskoj policiji Republike Srpske.\nKolegijum je na sjednici održanoj 7. juna odlučio da zasjedanje 17. redovne sjednice Narodne skupštine počne 22. juna u 10.00 časova.\nOdlučeno je tada da se za dnevni red sjednice predloži Nacrt zakona o utvrđivanju porijekla imovine i posebnom porezu na imovinu, na prijedlog Kluba poslanika SNSD-a.\nNa dnevnom redu sjednice, koji je tada predložio Kolegijum Narodne skupštine, su i Prijedlog zakona o izmjenama i dopuni Zakona o upravljanju otpadom, po hitnom postupku, kao i Prijedlog zakona o strateškom planiranju i upravljanju razvojem u Republici Srpskoj, saopšteno je iz Narodne skupštine Srpske.\nPoslanici bi trebali da razmatraju i Prijedlog zakona o studentskom standardu, Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o studentskom organizovanju, Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o stočarstvu.\nNa predloženom dnevnom redu su i Nacrt zakona o društvenom preduzetništvu Republike Srpske, Nacrt zakona o izmjeni Zakona o penzijskom i invalidskom osiguranju, na prijedlog narodnog poslanika Perice Bundala, te Nacrt zakona o izmjeni Zakona o sjemenu poljoprivrednog bilja.\nMeđu tada predloženih 14 tačaka dnevnog reda je konsolidovani izvještaj o izvršenju budžeta Republike Srpske za prošlu godinu, izvještaj o radu i finansijski izvještaj za prošlu godinu Komisije za koncesije Republike Srpske.\nPoslanici bi trebali da razmatraju i izvještaj o radu i izvršenju rebalansa Finansijskog plana – budžeta Fonda solidarnosti za dijagnostiku i liječenje oboljenja, stanja i povreda djece u inostranstvu za prošlu godinu.\nDOBOJ: Pašić: Ugostiteljska i trgovinska škola Doboj nudi učenicima smjerove za pekara i poslastičara


Austrija do sada naručila 30,5 miliona vakcina\nVi ste ovdje:Home»News»Austrija do sada naručila 30,5 miliona vakcina\nAustrija je, od izbijanja pandemije koronavirusa, naručila 30,5 miliona vakcina, u šta je “uložila” oko 400 miliona eura.\nAustrijska vlada donijela je odluku o nabavci dodatnih šest miliona doza vakcina – 4,7 miliona biće nabavljen od američkog koncerna Moderna, a ostatak od francuskog koncerna Valneva. Ove dodatne vakcine koštaće državu 73 miliona eura.\nNovom odlukom Austrija je naručila ukupno 30,5 miliona doza vakcina – 11,1 miliona vakcina BioNTech/Pfizer, 5,9 miliona vakcina AstraZeneca, 4,7 miliona doza Moderna, tri miliona vakcine kompanije CureVac, 2,5 miliona kompanije Johnson & Johnson, 1,9 miliona od kompanije Novavax, 1,2 miliona od Valneve, kao i 200.000 vakcina kompanije Sanofi.\nUkupni troškovi nabavke vakcine su oko 388,3 miliona eura.


Misija završena: Prvi snimci povlačenja ruskih aviona iz Sirije (video) - 12.12.2017, Sputnik Srbija\nBombarderi Tu-22M3 koji su izvodili napade na teroriste u Siriji, stigli su u Kalušku oblast, saopštila je pres-služba Ministarstva odbrane Rusije. 12.12.2017, Sputnik Srbija\n14:33 12.12.2017 (Osveženo: 14:39 12.12.2017)\n© Ministerstvo oboronы RF / Uđi u foto-galerijuBombarder Tu-22M3 sleće na aerodrom\nAvioni su sleteli na mesto stalnog raspoređivanja nakon leta iz Severne Osetije.\nNa svečanoj ceremoniji priređenom povodom toga učestvovali su komandant vazduhoplovne avijacije dugog dometa, general-pukovnik Sergej Kobilaš, predstavnici pokreta „Junarmija“, veteranske organizacije, kolege i rodbina vojnika.\nKomandant je čestitao vojnicima na povratku i uspešnom ispunjavanju borbenih zadataka. To je postignuto zahvaljujući „kompetentnoj službi i efikasnoj borbenoj upotrebi avio-tehnike, kao i poštovanju bezbednosti letova“, rekao je on.