PREDRAG KON NAJAVIO: I nakon ukidanja vanrednog stanja, vanredne mere mogu ostati : Nadlanu.com\nPREDRAG KON NAJAVIO: I nakon ukidanja vanrednog stanja, vanredne mere mogu ostati\nObjavljeno 1. maj 2020. / 17:30:12\nDr Predrag Kon kaže da ga kao epidemiologa ne brine ukidanje vanrednog stanja, jer se to odnosi na policijski čas, a da vanredne mere i dalje mogu ostati na osnovu Zakona o zaštiti stanovništva od zaraznih bolesti, jer je proglašena epidemija od posebnog značaja.\n- Ne verujem, iskreno, da će više ikada da se vrate ovakve mere, ali mi nećemo odjavljivati epidemiju sve dok je proglašena pandemija.\nNajavio je da će se u narednom periodu prvenstveno pratiti situacija u vrtićima.\nKon kaže da su stari sada fokus interesovanja, da treba što više da se relaksiraju i da se kreću.\nNa pitanje N1 da li je zabrinjavajući broj umrlih svakog dana, Kon kaže da svakako jeste, ali da je to posledica nečega što se dešavalo tri nedelje ranije, navodeći da do smrtnog ishoda, kad ima komplikacija, dođe između druge i treće nedelje. Taj broj je, navodi, povezan i sa ulaskom virusa u gerontološke centre, što je "nešto što bi bilo dobro da se nikad nije desilo, ali ipak se desilo i sada nam ostaje da gledamo posledice".\nŠto se tiče promena nakon ukidanja vanrednog stanja, Kon kaže ga, kao epidemiologa, to toliko ne brine jer se to odnosi samo za policijski čas.\n- Vanredne mere i dalje mogu ostati, jer mi smo proglasili epidemiju od posebnog značaja i u sklopu Zakona o zaštiti stanovništva od zaraznih bolesti ostale su jasne mere - zabrane javnog okupljanja, s tim što to može da se percizira... Kad je u pitanju zatvoreni prostor, ograničenja će se morati tačno dati - naveo je.\nSmanjuje se broj pozitivnih, što direktno pokazuje da se smanjuje cirkulacija virusa i to omogućava da se ublaže mere po pitanju zabrane kontakata, dodaje Kon.\nPORODICA VEROVALA DA JE UMRLA OD KORONAVIRUSA: Špankinja se…\nNa pitanje N1 kad će stariji građani moći da se vrate normalnom životu, Kon kaže da će moći, sa skidanjem zabrane kretanja, da se kreću kao i ranije. To jednostavno neće biti moguće ograničavati, ali osnovna stvar je, i nadam se da nam je svima ostalo u svesti - da su oni najrizičniji i da tu nema nikakve dileme, i da su zabrane kontakata sa njima na prvom mestu, dodao je. Kon kaže da onoga trenutka kada virusa ne bude bilo, kada nema ljudi koji će se javljati sa indikacijama da treba da se testiraju, da će to Krizni štab javno reći. To nije nešto nemoguće, to može da se desi i u junu, dodao je.\nAli, podvlači, to ne znači da smemo da se opuštamo. Moramo da uradimo testove koje smo planirali - da znamo kakav nam je imunitet i da ne mislimo da smo trajno, potpuno mirni, naveo je dr Kon.\n- Stariji će biti osetljivi i sva pažnja će biti usmerena prema njima. Ne verujem, iskreno, da će više ikada da se vrate ovakve mere, ali mi nećemo odjavljivati epidemiju sve dok je proglašena pandemija, prema tome sve te vanredne mere moći će u svakom trenutku ponovo da se stave - kaže Kon.\nNa pitanje da li je moguć nagli skok broja zaraženih, ako se ne budemo striktno pridržavali mera koje ostaju, Kon kaže da je uvek moguće da do toga dođe, ali da bi to mogle da budu ekscesne situacije - kao što se, kako kaže, dešavalo sa gerontološkiim centrima.\nNije nemoguće da negde bude neka manja koncentracija, gde uđe virus u neki prostor, navodi epidemiolog. Svi bi trebalo da se pridržavaju zaštitih mera i onda je ta mogućnost znatno smanjena, dodaje.\n- Iz dana u dan, kako se smanjuje procenat koji pokazuje cirkulaciju, sve je manje moguće da dođe do ekscesne situacije. Ali, moguće je, pratićemo šta se dešava prvenstveno u vrtićima, to su kolektivi gde se to može očekivati. Pratićemo tu situaciju... Svakako mislim da su zaposleni već uveliko informisani i da se pripremaju za formiranje kolektiva, time što se i deca šalju na pregled, i oni koji su zaduženi za druge poslove, moraju da rade bris. Najmanji simptomi i ne može da dolazi - ne može dete sa respiratornim tegobama da bude u vrtiću.\nOn je preneo da mu neko govori da oko polovina, a neko da se 30 odsto roditelja izjasnilo da mora decu da dovodi u vrtić, jer ih nemaju gde. "Mi smo uvek govorili da to jeste rizik, taj rizik će biti sveden na minimum i pratićemo situaciju", naglasio je.\nKon je rekao da među njegovom kolegama ima onih koji procenjuju da može da se očekuje i raniji talas ako se građani ne pridržavaju mera, ali da on lično misli i nada se pre svega, da do toga neće doći.\nbrisepidemijaepidemiologkoronaviruspolicijski časpredrag konrespiratorne tegobevanredno stanjevirusvrtićzabrana kontakta


PRVE PACKE ALBANCIMA STIŽU IZ NEMAČKE: Kurti mora da nastavi dijalog sa Srbijom\nIzvor: SrbijaDanas.com, 15.Feb.2021, 16:35\nSamoopredeljenje mora da se oslobodi ideoloških okova\nČlanica Bundestaga i članica parlamentarnog odbora za spoljne poslove i izvestilac Liberalne stranke za istočnu i jugoistočnu Evropu Renata Alt tvrdi da i nastavi dijalog sa Beogradom.\nAltova naglašava da pobeda Samoopredeljenja pokazuje koliko je velika želja za transformacijom na takozvanom Kosovu.\n- Svojim obećanjem da će se boriti protiv korupcije i lošeg ekonomskog upravljanja na održiv >> Pročitaj celu vest na sajtu SrbijaDanas.com << način, bivši takozvani premijer, Aljbin Kurti, podigao je velika očekivanja. Njegov kredibilitet zavisi od toga hoće li očekivanja ispuniti uprkos unutrašnjih političkih i ekonomskih poteškoćama - rekla je Alt.\nPoslanica liberala je skeptična prema "beskompromisnim stavovima Aljbina Kurtija".\n- Bez političkog kompromisa Kurtija ne može biti trajnih rešenja, ovakav stav mogao bi da predstavlja veliki izazov u formiranju vlade. Ako Samoopedeljenje ne želi da veliko razočaranje usledi nakon velikog optimizma, mora se osloboditi ideoloških okova i nastaviti dijalog sa Beogradom. To je nezamenljivo za normalizaciju odnosa sa Srbijom i za kredibilan odnos sa evropskim diplomatama - naglasila je Alt.


Zvuci džeza odjekivali Zlatiborom – Zapadna Srbija\nNastupom na Kraljevom trgu 5. avgusta u okviru “Zlatiborskog kulturnog leta” Niški muzički sastav “Eyot” je posebnom energijom opčinio zlatiborsku publiku. Koncert ovog maestralnog kvarteta bio je izuzetan doživljaj koji je slušaoce vodio kroz spoj različitih muzičkih pravaca.\nOdabrane autorske kompozicije među kojima su “Dodola”, “557799”, “Horizon”, Drifters” i druge ove večeri privukle su pažnju posetilaca zbog nesvakidašnjeg spoja džeza i roka sa elektronskom i ambijentalnom muzikom uz elemente istočnoevropskog folklora. Za sat i po vremena trajanja koncerta članovi benda “Eyot” su pokazali svoje muzičko umeće i raskošan talenat koji ih sa pravom stavlja u sam vrh džez scene, ne samo u Srbiji već i šire. To je publika znala da prepozna i da nagradi gromoglasnim aplauzima i pozivom na “bis”.\nSastav benda “Eyot” čine: Dejan Ilijić – klavir, Miloš Vojvodić – bubanj, Marko Stojiljković – bas i Slađan Milenović – gitara. Njihova muzika se često može čuti na poznatim muzičkim stanicama u Srbiji. Kao popularni predstavnici džez pravca dobitnici su brojnih muzičkih nagrada i pobednici prestižnih džez festivala. Nastupali su širom Evrope i u nekoliko azijskih zemalja.\nSledeći muzički događaj na Kraljevom trgu biće “Jazz festival – Bend Slide Ride” 7. avgusta u 21.00.\nTags Džez Eyot, Niš, Zlatibor Post navigation\nZajedno u borbu protiv požara – NP Tara, ŠG Sjemeć i vatrogasci Rogatice


Državnih 100 miliona evra tek predah za Er Srbiju - Ekonomija - Dnevni list Danas\nPočetna » Ekonomija » Državnih 100 miliona evra tek predah za Er Srbiju\nDokapitalizacija ogolila nezainteresovanost Etihada za dalji rad srpsko-arapskog avio-prevoznika\nGotovo da je ispod radara javnosti prošla vest da je Vlada dokapitalizovala Er Srbiju i uvećala svoj udeo sa 51 na 82 odsto dok je partnerski Etihad spao na 18 odsto kapitala.\n4Piše: M. N. Stevanović 05. januara 2021. 13.59 Izmenjeno: 14.00\nPlasirana diskretno, samo kao saopštenje kompanije, kasno popodne u danu koji je prethodio dočeku Nove godine, ma kako je on bio redukovan ovoga puta, informacija je imala sve potrebne elemente da prođe neopaženo.\nIz saopštenja nije bilo vidljivo koliko je država uložila, do iznosa od 100 miliona evra došlo se tek nakon što je objavljena ponuda o preuzimanju, a još nisu poznati detalji pre svega o tome kako će racionalizacija u Er Srbiji tačno izgledati.\nAnalitičari su saglasni da država nije imala mnogo izbora kao i da je ovoga puta, za razliku od svih ranijih „ulivanja“ para u Er Srbiju, postupila po zakonu i prema merama koje je i Evropska komisija dozvolila radi saniranja posledica epidemije.\n– U prvom paketu mera između ostalog bila je i mogućnost da država dokapitalizuje neka preduzeća jer je i EK to dozvolila za svoje kompanije. Tako je Neemačka intervenisala kod Lufthanze, ubacivši joj nekih devet milijardi evra uz obavezu racionalizacije poslovanja. Ne znam koliko je to bilo dobro, jer je potom podeljeno 10.000 otkaza, ali je mehanizam državne pomoći u ovakvoj situaciji odobren. Ako bi poslovanje Er Srbije zahtevalo takvu intervenciju samo zbog posledica pandemije, onda bi to bilo u redu, država je zbog epidemije sipala novac i kafićima, noćnim klubovima… Međutim, ovde je problem to što pomoć nije jednokratna i što loša situacija u Er Srbiji ne potiče samo od pandemije. Tačno, to je malo veća kap koja je prelila čašu, ali toj kompaniji odavno ne cvetaju ruže – kaže Ljubomir Savić, profesor Ekonomskog fakulteta u Beogradu i naglašava da je posmatrano iz evropskog ugla sve urađeno po zakonu, ali da građanima bode oči to što se novac za Er Srbiju izdvaja od početka, da stalno održavamo bolesnika koji ne pokazuje znake da će početi da donosi dobit.\n– Čak i ako „progutamo“ prethodni niz poteza, nismo sigurni da će će ovo biti kraj muka sa Er Srbijom i da će od 2021. bar u tekućem poslovanju biti dobro preduzeće. Drugo pitanje je kako se istorijski gubitak njenog prethodnika Jat ervejza od 156 miliona evra, koji je država preuzela uvećao na 380 miliona evra? U to vreme za Jat smo govorili da je zreo za stečaj, ako bismo bili dosledni, sadašnje obaveze Er Srbije prevazilaze njenu imovinu i trebalo bi da država primeni zakon i otvori stečaj. Postoji i druga opcija, da država uradi ovo što je uradila, dokapitalizuje i pokrije te gubitke ali ne samo da sipa novac. Mora da promeni sadašnji oblik upravljanja, jer ako hoćemo da imamo našu, nacionalnu kompaniju, morao bi da se pronađe pravi menadžment koji će da zaustavi državna ulaganja, konsoliduje komaniju za dve-tri godine i počne da donosi dobit – kaže Savić ali priznaje da je mala verovatnoća da će se to dogoditi.\nPetar Vojinović, analitičar i osnivač vazduhoplovnog portala Tango six, kaže da dokapitalizacija Er Srbije zapravo nije poslovni potez ali da je pravo pitanje da li je reč o nadoknadi za poslovne gubitke zbog epidemije ili je pokrivanje strukturnih problema.\nI on se slaže da tokom pandemije postoji pravni osnov za „upumpavanje“ novca.\n– Evropska komisija ranije je dozvoljavala državnu pomoć firmama jednom u deset godina i to je u slučaju Er Srbije iskorišćeno 2013. kada se spajala sa Etihadom. Sada, zbog kovida, sve države mogu da daju dodatne pare, ali pod uslovom da je kompanija ranije poslovala bez gubitaka. Formalno, Er Srbija ispunjava taj uslov iako je do pozitivnog bilansa došla zbog državne pomoći koja je definisana kao otplata ranijih dugova. Takođe, uslov je i da kompanija koja sada prima pomoć mora de se restrukturira, a to u sebi sadrži i procenu koliko je izgubila zbog kovida. Er Srbija je uradila tu analizu i država joj je dala 100 miliona evra. Da li je to tačna cifra, nećemo nikada saznati, ali se može porediti sa iznosom od 91 milion evra koliko je Hrvatska dala svojoj Kroaciji erlajns. Istina hrvatska nacionalna kompanija je objavila svoje finansijske izveštaje za prva dva kvartala u ovoj godini, Er Srbija to nije uradila, ali je indikativno da je gotovo ista suma – kaže Vojinović i ističe da se ni posle tog poteza ništa bitnije neće promeniti jer je ostao Etihadov menadžment koji nastavlja da radi prema planovima Nadzornog odbora u kome su po osnovu kapitala i ranije većinu činili predstavnici Srbije.\nPrema rečima Alena Šćurica, vazduhoplovnog analitičara regionalnog avio-portala Zamaaero, postoje dva razloga zbog kojih vlast u Srbiji nije želela na sva zvona da objavi kako je stekla veći udeo u Er Srbiji.\n– Prvi, što je to deo nekog folklora u Srbiji, sve mora biti nekako tajnovito jer ako bi se objavili ugovori sa Etihadom, taj posao ne bi bio tako idiličan kako se on prezentirao. Druga stvar je da Srbija zaista nije imala alternativu. Etihad već dve godine nije faktički u Er Srbiji, on je izašao iz svih kompanija u kojima je imao akvizicije a u međuvremenu je nagomilao pet milijardi evra gubitka. To je strašan novac čak i za prebogati Emirat, jer i najbogatiji magnati bankrotiraju sa milijardom duga. To emirat Abu Dabi ne može pokriti, zbog toga je bankrotirao Er Berlin, Džet ervejz, Al Italia još nekako životari u nadi da će država upucati tri milijarde i spasiti je od tog Etihadovog odličnog posla. Er Sejšeli su uradili isto kao Srbija, preuzeli su taj deo deonica i maknuli su Etihad – kaže Šćuric.\nTek pet dana nakon objavljene dokapitalizacije Er Srbije oglasio se ministar građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture Tomislav Momirović. „Dokapitalizacija Er Srbije je bilo pitanje nacionalnog interesa i dostojanstva. Da nije Er Srbije, da li bi Beograd postao regionalni hub i da li bi Vansi došao na Aerodrom ‘Nikola Tesla’? Ne bi. Er Srbija državi donosi mnogo novca, zaslužna je za priliv velikog broja turista u Srbiju i dokapitalizacija je bilo pitanje nacionalnog interesa i dostojanstva“, napisao je na Momirović svom tviter nalogu.\nAlen Šćurić, dokapitalizacija, Er Srbija, etihad, ljubomir savic, Petar Vojinović, Vlada SrbijeBeograd\n05. januara 2021. u 16.09\nNa sve strane same prevare a narod blei sa nacionalnih frekvenci.\n06. januara 2021. u 00.15\nSve ima „pro“ i „con“.\nKontru smo videli od ostalih komentatora, a ovo je za Pro:\nPrema broju putnika 2019. (2.81 miliona), to mu dođe 35 evra po putniku te godine.\nGodina za nama je propast, a za novu se ne zna… Ali ako uzmemo 2019. kao neki reper, dovoljno bi bilo da svaki putnik potroši 170 evra, i tih 35 evra dotacije bi se vratilo državi samo kroz PDV u roku od 1 godine.\nDa potsetim da je grad Niš ono bio dotirao letove sa Konstantina Velikog 1,148 mil evra ili 441 euro po putniku, i to do nebuloznih destinacija. A kad su to ukinuli, nestade i linijia…\nVan Basten kaže:\n06. januara 2021. u 14.38\nCudo je ova sloboda govora. Covek ostavi komentar u skladu sa vasim pravilima, a vi ga ne objavite.\nPretpostavljam da vam napisano ne odgovara.\nPonovicu, vi procitajte, a nemojte da objavite. Ozbiljna kuca kao vasa, dozvoljava sebi da joj ovako ozbiljni temu komentarisu “vazduhoplovni analiticari” – bloger iz Srbije i vodja zagrebackih mazoretkinja iz Hrvatske, gde ni jedan ni drugi nemaju zavrsenu ni jednu skolu ili kurs o tome o cemu se izjasnjavaju.\n06. januara 2021. u 14.44\nOvi „SNS stručnjaci“ su toliko „sposobni“ da bi pokvarili i teg od 5kg! Prodaš Komercijalnu banku koja je prošle godine imala dobit od 75 miliona evra i pare uložiš u Rr Srbiju koja je svaku godinu od osnivanja bila u stvarnom gubitku (koji je pokrivala država i pravila fiktivnu dobit!). Ludilo. Najgore je to što bacanju para u Er Srbiju ovde nije kraj!


Home / Ekologija / Zbog ilegalne seče godišnje nestane hiljade hektara šuma\n“Šume sprečavaju i smanjuju sve vrste erozije zemljišta, one su filteri za vodu, ali i izvorišta čiste vode. Pozitivno utiču na plodnost zemljišta, apsorbuju buku, smanjuju prašinu i pozitivno utiču na klimatske promene а, sa druge strane, predstavljaju izvor prihoda i opstanka ljudi u ruralnim, pre svega brdsko planiniskim područjima”, kaže Saša Stamatović, direktor Uprave za šume Ministarstva poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede.\n“Zamislite kakav je to zločin kada neko iz neznanja, nemara, ili iz kriminalnih poriva, poseče taj hrast koji ima jedva 20 cm i koji treba da raste još 100 godina”, kaže Slađana Dabić, referent gajenja i zaštite šuma u Javnom preduzeću Vojvodinašume.\n“Seča i pustošenje šuma je stara priča, blizu administrativne linije sa Kosovom sve je posečeno. To je problem ne samo Šumskog gazdinstva Vranje, nego i Leskovca, Kuršumlije. Država bi ozbiljnije trebalo da se uključi, sve to sporo ide,” kaže Dejan Jovanović, direktor Šumskog gazdinstva Vranje.\n“Nekoliko puta smo imali neprijatnosti sa onima koji seku stabla. Pitaju nas ko ste vi da štitite?! Prete nam, a spremni su i da se pobiju, sve da bi nas sprečili da ih ne prijavimo”, kaže Marinković.\nDejan Jovanović, direktor Šumskog gazdinstva Vranje, kaže da u Vranju postoji problem i zbog toga što tužilaštva sporo rešavaju predmete: “Imamo količine drveta koje su oduzete pre četiri ili pet godina, a to još nije rešeno (…) Pitanje je da li će biti oduzeto trajno ili će se vratiti vlasnicima”.


Libija: Pregovori o primirju\nDeca i porodice ispred džamije u Sirti koju obezbeđuju borci prelazne vlade\nBorci libijske prelazne vlade i starešine iz plemena bivšeg lidera Moamera Gadafija, pokušavaju da dogovore primirje, koje bi omogućilo bezbedan prolaz porodicama koje žele da odu iz Gadafijevog opkoljenog rodnog grada Sirte.\nIstovremeno, obruč oko Sirte se sužava. Trupe Gadafijevih protivnika su juče prodrle u istočne delove grada, dok avioni NATO-a već tri dana bombarduju položaje Gadafijevih pristalica. NATO je saopštio da su pored ostalog bombardovani komandni centar i skladište municije.\nBorci Nacionalnog prelaznog saveta iz Misrate, dele izbegličkim porodicama hranu i vodu, dok veliki broj automobila sa civilima koji spasavaju svoju ličnu imovinu, nastavlja da izlazi iz grada. Borci iz Misrate proveravaju imena izbeglica, da se ne bi provukao neko sa liste Gadafijevih saradnika.


Izvor: RTS, 14.Okt.2019, 15:38\nMinistar za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja Zoran Đorđević sastao se sa izvršnim direktorom za tehničke poslove kompanije "Vansi", koja je preuzela upravljanje beogradskim aerodromom "Nikola Tesla", Nikolasom Brusom kako bi razgovarali o realizaciji projekta koji je deo plana započete koncesije.\nZoran Đorđević rekao je da ovaj projekat od nacionalnog interesa te da je Srbiji izuzetno >> Pročitaj celu vest na sajtu RTS << važno da samu realizaciju koncesije kontinuirano prati.\nKako je istakao prva faza, o kojoj se i razgovaralo na sastanku, podrazumeva izvođenje građevinskih radova na rekonstrukciji i proširenju samog aerodroma.\nĐorđević je podsetio da je pomenuta koncesija obezbedila ulaganja u aerodrom u narednih 25 godina i kako kaže to će doprineti još većem broju putnika i tome da aerodrom radi u punom kapacitetu, a za naše građane to znači i više radnih mesta.\nSastanku je prisustvovala v. d. direktorka Uprave za bezbednost i zdravlje na radu Marina Furtula.\nRadio Televizija Vojvodine: Đorđević:Najviši nivo bezbednost građevinaca na aerodromu\nDanas: Đorđević razgovarao sa Brusom o rekonstrukciji i proširenju aerodroma


Poslodavci više neće biti u obavezi da omoguće rad od kuće: Traže se dugotrajna rešenja - Biznis Telegraf.rs\n30/06/21 | 09:09\nPoslodavci više neće biti u obavezi da omoguće rad od kuće: Traže se dugotrajna rešenja\nKao najveću prednost kombinacije rada, ispitanici navode uštedu vremena na putu do posla i životni balans\nU Nemačkoj bi danas trebalo da istekne paket mera donesen u borbi protiv pandemije koji, između ostalog, sadrži i obavezu poslodavca da zaposlenima omogući rad od kuće, što poslodavci pozdravljaju, dok sindikati i neke stranke traže trajnu regulaciju ovog oblika rada.\nPredsednik Saveza nemačkih poslodavaca, Steffen Kampeter, izrazio je zadovoljstvo što će doći kraj "nepotrebnom mešanju politike u radne procese". Ponovio je kritiku poslodavaca koji su se oštro protivili odredbi o obaveznoj ponudi rada od kuće, a koju je vlada uvela početkom aprila.\n- Poslodavci su i sami, bez naredbi odozgo, dobro regulisali pravilo o radu od kuće gde god je to bilo moguće - rekao je Kampeter, a prenosi Seebiz. Istovremeno, sindikati i neke stranke traže dugotrajnu zakonsku regulaciju rada od kuće.\nPredsednik Nemačkog saveza sindikata (DGB), Reiner Hoffmann, rekao je da su poslednji meseci pokazali kako mnogi zaposleni priželjkuju "zdravu mešavinu rada na radnom mestu i mogućnosti mobilnog rada".\n- Nama su potrebna jasna pravila koja bi onemogućila i negativne strane rada od kuće poput prekovremenih sati i neplaćenog rada - rekao je Hoffmann. Dugotrajno pravilo o radu od kuće podržava vladina Socijaldemokratska stranka Nemačke (SPD), ali ne i veći koalicioni partner Unija CDU/CSU.\nJedna studija zdravstvenog osiguranja DAK je pokazala kako u najmnogoljudnijoj saveznoj pokrajini, Severnoj Rajni - Vestfaliji, 57 posto zaposlenih želi da zadrži mogućnost kombinacije rada u kancelariji i od kuće. Kao najveću prednost ovog drugog, ispitanici navode uštedu vremena na putu do posla, kao i životni balans.\nPredsednik Srbije o izborima, EU, razgovoru sa nemačkom kancelarkom


Vuk Stefanović Karadžić – zaboravljeni gradonačelnik Beograda\nBeogradski glas – Mnogi ne znaju da je Vuk Stefanović Karadžić, sem što je bio filolog, reformator srpskog jezika, pisac prvog rečnika srpskog jezika, obavljao još jednu funkciju. On je u istoriji zapisan i kao gradonačelnik Beograda. Naravno, naziv funkcije zvučao je drugačije, ali se istoričari slažu da je po značenju to savremena funkcija gradonačelnika.\nIako je veći deo svog života Vuk Stefanović Karadžić proveo u Beču, u nekoliko navrata živeo je u Srbiji, a sebe zvao Beograđaninom. Tako je početkom tridesetih godina 19. veka ušao na tadašnju političku scenu.\nSve se dešavalo nakon sultanovog hatišerifa 30. novembra 1830. godine. Tada je knezu Milošu priznato pravo nasledne titule, a država je dobila slobodu da upravlja različitim poslovima. Vuk Karadžić je tada, u svojim četrdesetim godinama, radio kao član Zakonodatelne komisije za prevod Napoleonovog Građanskog zakonika na srpski. Taj prevod je trebalo da posluži kao model za novi ustav Srbije.\nPočetkom decembra 1830. godine Vuk Karadžić od kneza dobija funkciju člana Suda nahije i varoši Beogradske. Naravno, paralelno sa time, Vuk je nastavio da se bavi svojim naučnim radom.\nSledeća godina donela je velike i značajne promene i Beograd prelazi potpuno u ruke Srba. Srbi su sada mogli slobodno da upravljaju gradom, administracijom, sudstvom, školstvom… U takvim okolnostima Vuk Stefanović Karadžić predlaže otvaranje više škole i štamparije, što će se ostvariti kroz nekoliko godina.\nGodinu kasnije došlo je do promena u organizaciji uprave grada. Treba imati na umu da je Beograd tada činilo nekoliko hiljada kuća razbacanih bez reda, a ukupan broj stanovnika bio je oko 30.000 (Srbi, Turci, Cincari, Grci, Jevreji, Jermeni i Romi). Knez Miloš ujedinjuje Magistrat beogradski sa Sudom beogradskim. Ukazom od 29. marta 1831. godine Vuka Karadžića postavlja na čelo novog tela i time je on postao gradonačelnik Beograda, odnosno prezident Magistrata nahije i varoši Beogradske.\n„Zbilja! I to je novo: imao sam čest od njegove Svjetlosti naimenovan biti prezidentom suda nahije i varoši Bijogradske“, poručuje Vuk S. Karadžić u pismu Jerneju Kopitaru.\nU obavljanju svojih funkcija Vuk Stefanović Karadžić sukobljavao se sa raznim ljudima na funkcijama, koji su navikli da stvari rešavaju zahvaljujući svojim vezama sa knezom i drugim uticajnim ljudima svog vremena.\nPosle svega godinu dana, Vuku Stefanoviću Karadžiću su „stvari došle preko glave“. On je u pismu Jakobu Grimu rekao da mora napustiti otadžbinu „delom zbog trenutne nemogućnosti da u sadašnjim prilikama budem tamo od veće koristi nego što to može biti najprostiji čovek, i najzad zbog moje neprekidne želje da još nešto izdam…“\nTako je Vuk Karadžić izašao iz politike i nastavio da se bavi naučnim radom koji je posle mnogo borbe doneo pobedu i 1847. godine srpski narodni jezik proglašen je jedinim pravim srpskim jezikom u Srba.\nSavamala – trijumf kompletnih idiota\nVremeplov: Kad su hoteli još bili gostionice\nUpravni sud naložio zaustavljanje izgradnje gondole na Kalemegdanu\n„Beogradski taksisti prete, prave se liste za odstrel, pozivamo vlast da reaguje“\n„Pitamo Vesića zašto se privatnim prevoznicima isplaćuje 100 miliona evra više nego 2012. godine, da li se izvlače pare na štetu Beograđana?“


Skupština: Granični prelaz sa BiH čeka sporazum - Politika - Dnevni list Danas\nPočetna » Politika » Skupština: Granični prelaz sa BiH čeka sporazum\n0Piše: FoNet 21. maja 2018. 11.35\nSekretar Ministartsva unutrašnjih poslova Milica Ćatić objasnila je da su Vlada Srbije i Savet ministara BiH postigli dogovor da sporazum bude privremen i primenjuje se do dana potpisivanja i stupanja na snagu stalnog sporazuma.\nPrema njenim rečima, BiH tek treba da raspiše tender za izgradnju graničnog prelaza s njihove strane.\nGradnja mosta Ljubovija – Bratunac završena je, Srbija je uradila sve što je potrebno s njene strane da bi se granični prelaz otvorio, a zastoj je nastao u telima BiH, jer Republika Srpska nema nadležnost nad graničnim prelazima.\nNa sednici Odbora za odbranu i unutrašnje poslove poslanik Srpske radikalne stranke Božidar Delić, general u penziji, podneo je predlog da se pokrene inicijativa, koja bi bila nestranačka, da Vlada donese zakon o borcima i porodicama palih i nestalih.\nKako je objasnio, predlog takvog zakona već postoji, pokrenut je prema ministarstvima, a dobili su ga i poslanici, ali se on ne stavlja na dnevni red parlamenta.\nNeke zakone dopunjujemo po peti ili sedmi put, a jedan tako važan zakon već 27 godina nismo doneli. To je apsolutno kontraproduktivno za državu i Vladu, ukazao je Delić i dodao da se „borci pitaju ko su ljudi koji sede u Skupštini“.\nOdbor je konstatovao da je potrebno da Delić dostavi pisanu inicijativu, što predviđa poslovnik, kako bi se članovi tog tela o njoj izjasnili.\nPoslanik Dveri Zoran Radojičić je preneo inicijativu Policijskog sindikata Srbije da se organizuje javno slušanje povodom činjenice da je novi opšti kolektivni ugovor za zaposlene u MUP potpisan mimo reprezentativnih sindikata, a Odbor je takođe zaključio da je potrebno dostaviti zvaničan pisani predlog o tome.\nbih, granica, skupstina


T 4 A H 2 281\nLHA MA2 TPI\nM 9 1 6 9 73E\nJubilarni 40. Sajam nameštaja u Budvi\nMeđunarodni sajam nameštaja u Budvi je već četiri decenije najznačajnija sajamska manifestacija u oblasti nameštaja, uređenja enterijera, eksterijera i prateće industrije repromaterijala u Crnoj Gori. Ove godine održava se od 06. do 10. aprila, a organizatori pripremaju bogat program i s pravom očekuju odličnu manifestaciju.\nJadranski sajam nudi uspešnu platformu za kvalitetnu prezentaciju i promociju novih proizvoda, kolekcija i trendova u dizajniranju nameštaja i mesto je gde se razmenjuju informacije i ostvaruju novi poslovni kontakti. Kolektivni nastupi kompanija i proizvođača u organizaciji regionalnih državnih institicija i privrednih komora, dodatno afirmišu međunarodni karakter i omogućavaju snažnije povezivanje sa inostranim partnerima.\nOva međunarodna sajamska manifestacija, već četiri decenije okuplja kompanije koje se bave dizajnom, projektovanjem, stručnom literaturom, proizvodnjom i distribucijom, i izlažu nameštaj svih vrsta i namena, od opremanja stambenog, javnog i kancelarijskog prostora, unutrašnje dekoracije, baštenskog nameštaja, rasvete, ugradnog i nameštaja po meri, do stilskog i klasičnog nameštaja.\nJadranski sajam u saradnji sa državnim, naučnim i stručnim institucijama, kao i izlagačima, kreira kvalitetan program manifestacije, koji će dodatno uvećati zadovoljstvo i benefite učešća na jubilarnom, 40. Sajmu nameštaja.\nPlanirati i ozbiljno se pripremiti za Sajam je od značaja za uspeh svake kompanije. Jedan od prvih koraka ka tome jeste planiranje prezentacija na zakupljenom prostoru. Shodno tome pozivamo sve zainteresovane da na vreme prijave svoje učešće i ostvare što bolji poslovni rezultat.\nOstalo malo vremena da iskoristite popuste koje Jadranski sajam odobrava za izlagače:\nPO OSNOVU BLAGOVREMENOG PRIJAVLJIVANJA I AVANSNE UPLATE\nZa prijave do 04. marta 2016 – popust 3%\nZa uplate do 11. marta 2016 – popust 5%\nPO OSNOVU ZAKUPLJENOG PROSTORA\nZa štandove veće od 200 m2 – popust 10%\nZa štandove od 100 – 199 m2 – popust 5%\nZa štandove od 50 – 99 m2 – popust 3%\nViše informacija možete naći na internet stranici Sajma ili se možete informisati putem telefona 00382 33 410 405, ili e-mail adrese marketing@jadranskisajam.co.me.\nFotografije sa proslogodišnje manifestacije:


Vučić: Crna Gora nam je najbliža država, jer Republika Srpska nije država Predsjednik Srbije Aleksandar Vučić izjavio je večeras da će se Beograd truditi da gradi dobre odnose s Crnom Gorom i da će Podgorica u Srbiji "uvijek imati prijatelja i otvorena vrata".\n10. 09. 2020. u 22:32 Face.ba\nVučić je za RTS rekao da je "vidio da se (pobjednici izbora u Crnoj Gori) nisu odlučili" da za prvu inostranu posjetu izaberu Srbij prije "nego neke evropske zemlje".\n"Mogu da nas izaberu i kao šesti, sedmi ili 18. izbor, oni će za nas uvijek biti najvažniji. To je njihov izbor, kada budemo htjeli sretat ćemo se. Srbima u Crnoj Gori kažemo da ćemo biti uz njih, a građanima Srbije da ne očekuju da će (pobjednici crnogorskih izbora) da rade posao za Srbiju", ukazao je Vučić.\nOn je poželio "sretan i uspješan rad svakome ko formira novu vladu u Crnoj Gori, predsjedniku Crne Gore Mili Đukanoviću ili nekom drugom".\n"Želimo da imamo bliže odnose, Crna Gora nam je najbliža država, jer Republika Srpska nije država nego entitet u Bosni i Hercegovini. Trudit ćemo se da imamo dobre i uređene odnose, bolje ekonomske odnose, da približavamo kulturne veze", obećao je Vučić.\nPovodom potpisivanja u Podgorici koalicionog sporazuma o vladi tri do sada opozicione crnogorske liste, Vučić je kazao da "nije ni očekivao" da će nova vlada povući priznanje Kosova ili donijeti odluku o izlasku iz NATO-a.\n"Znao sam da su to prazne priče", prokomentarisao je Vučić.\nKolinda Grabar-Kitarović postaje glumica na jedan dan\nĐukanović: Krivokapićev program zasnovan na predrasudama


Policija vodi demonstrante koji su protestovali protiv predsednika Migela Dijaza Kanela u Havani (Kuba), 12. jul 2021. Jedna osoba je preminula, a stotine je uhapšeno tokom protesta zbog nestašice hrane i lekova, povećanja cena i rukovođenja zemljom tokom pandemije COVID-19\nKosovo, čiju nezavisnost zvanični Beograd ne priznaje, jedna je od glavnih spojnica Srbije sa brojnim nedemokratskim režimima širom sveta. Mnogi od njih – poput Belorusije, Kine, Azerbejdžana ili Irana – su po relevantim međunarodnim izveštajima one u kojima se krše ljudska prava, guše medijske slobode i sprovodi represija nad političkim neistomišljenicima.\nU zamenu za međunarodnu podršku po pitanju Kosova, Srbija se drži po strani kada zapadne zemlje deklaracijama, rezolucijama i sankcijama odgovaraju na akcije nedemokratskih režima.\nPrema podacima Ministarstva spoljnih poslova Srbije, od 193 države članice Ujedinjenih nacija (UN), 92 države priznaju Kosovo, 96 ne priznaje, a pet država se nalazi u „fluidnom stavu“, što, kako objašnjavaju, znači da te države „uglavnom priznaju, ali više ne glasaju za Kosovo“.\nOvi podaci su osporavani od strane Kosova i broj država koji priznaje i ne priznaje nezavisnost Kosova su još jedna stvar oko koje se dve zemlje ne slažu.\nNa sastanku sa ambasadorom Republike Kube Gustavom Trista del Todom 28. jula u Beogradu, ministar unutrašnjih poslova Aleksandar Vulin zahvalio se Kubi na podršci koju pruža Srbiji “po pitanju očuvanja teritorijalnog integriteta i suvereniteta” i čvrstom stavu da ne prizna nezavisnost Kosova.\nKako se navodi u saopštenju Ministarstva unutrašnjih poslova (MUP), Vulin se zahvalio kubanskom ambasadoru i zato što ta zemlja sprečava prijem Kosova u Interpol.\nS druge strane, ministar policije je naglasio da Srbija „podržava pravo Kube da samostalno donosi odluke i uređuje sopstvenu politiku bez mešanja drugih u njihova unutrašnja pitanja”.\nKubanski ambasador (levo) Gustav Krista del Tot, na sastanku sa ministrom unutrašnjih poslova Srbije Aleksandrom Vulinom u Beogradu, u sredu, 28. jul 2021.\nTa izjava odnosi se na aktuelne antivladine proteste koji su na Kubi izbili u julu zbog nestašice hrane i lekova, povećanja cena i rukovođenja zemljom tokom pandemije COVID-19.\nStotine ljudi je uhapšeno širom zemlje od početka nemira, a tamošnje vlasti prijavile su i smrtni ishod.\nPredsednik Kube Migel Dias-Kanel nazvao je demonstrante "kontrarevolucionarima" i pozvao svoje pristalice da se suprotstave demonstrantima.\nNjegova vlada za proteste i šire probleme Kube krivi Sjedinjene Države i njihove ekonomske sankcije.\nAmerički predsednik Džo Bajden je povodom tih događaja izjavio da „Sjedinjene Države podržavaju narod Kube u njihovom potraživanju slobode”.\nSjedinjene Države uvele su 22. jula niz sankcija višem kubanskom sigurnosnom zvaničniku i jedinici specijalnih snaga ministarstva unutrašnjih poslova zbog navodnih kršenja ljudskih prava u suzbijanju antivladinih protesta.\nNakon uvođenja sankcija Biden je rekao da je ovo prvi korak u američkom odgovoru.\nSjedinjene Američke Države i još 20 zemalja potpisalo je 25. jula zajedničku deklaraciju u kojoj osuđuju masovna hapšenja i pritvaranja demonstranata na Kubi i pozivaju vladu da poštuje univerzalna prava i slobode kubanskog naroda, uključujući slobodan protok informacija do svih Kubanaca.\nDeklaraciju su, između ostalih, potpisali predstavnici Hrvatske, Crne Gore, Severne Makedonije, Kosova, Poljske, Ukrajine, Grčke, Austrije i Brazila. Srbija nije na tom spisku.\nIntenzivnija saradnja sa Iranom\nZvaničnici Srbije i Irana poslednjih godina su intenzivirali susrete, izražavajući spremnost na jačanju odnosa dveju zemalja. To je ponovio predsednik Narodne skupštine Ivica Dačić na sastanku sa iranskim ambasadorom Rašidom Hasanom Pourijem u Beogradu 26. juna.\nDačić je tom prilikom najavio da će kao izaslanik predsednika Srbije prisustvovati inauguraciji novoizabranog predsednika Irana Sejed (Sayyid) Ebrahim Reisi Sadatija.\nTokom sedam meseci ove godine sa iranskim ambasadorom u Srbiji sastali su se, osim predsednika srpskog parlamenta, ministar spoljnih poslova Srbije Nikola Selaković kao i premijerka Ana Brnabić.\nOboje su u saopštenjima nakon sastanka izrazili zahvalnost Iranu „principijelnom stavu po pitanju jednostrano proglašene nezavisnosti Kosova”, kao i na “podršci u međunarodnim pitanjima".\nSelaković je nakon sastanka 18. aprila rekao da “da Iran podržava Srbiju u naporima da zaustavi Prištinu kada je ona zainteresovana da postane članica određenih međunarodnih organizacija”.\nIran se već godinama suočava sa kritikama međunarodnih nevladinih organizacija zbog kršenja ljudskih prava nad sopstvenim građanima.\nZvaničnici Srbije se, međutim, nikada nisu javno odredili u pogledu ovih i sličnih kritika na račun zvaničnog Teherana.\n„Srbija ima izrazito pozitivno iskustvo u ekonomskoj saradnji sa Kinom i namerava da jača političke, ekonomske i kulturne veze s tom zemljom”, poručio je predsednik Srbije Aleksandar Vučić početkom jula, u obraćanju na onlajn samitu povodom 100 godina od osnivanja Komunističke partije Kine.\nSvega nekoliko dana ranije, Vučić je saopštio da je u telefonskom razgovoru sa predsednikom Narodne Republike Kine Sijem Đinpingom dobio obećanje da će šef najmnogoljudnije zemlje sveta posetiti Srbiju “do kraja godine, ili početkom iduće godine”.\nMarta ove godine Srbiju je posetio ministar nacionalne odbrane Kine Vei Fenghe, što je, prema Vučićevim rečima, bila još jedna potvrda “čeličnog prijateljstva i sveobuhvatnog strateškog partnerstva Srbije i Kine”.\n“Čelično prijateljstvo” Srbija bazira na infrastrukturnim projektima, vojnoj i medicinskoj saradnji, koja je intenzivirana tokom pandemije korona virusa, ali i na podršci koju Peking pruža politici zvaničnog Beograda prema Kosovu.\n“Kina je jedan od naših glavnih oslonaca u borbi za Kosovo”, izjavio je šef diplomatije Srbije Nikola Selaković 21. maja u razgovoru sa kineskom ambasadorkom u Srbiji Čen Bo.\nZauzvrat Srbija u međunarodnim institucijama stoji uz Kinu, koju zapadne sile kritikuju zbog kršenja ljudskih prava i ugnjetavanja manjina.\nSrbija je jula 2020. podržala deklaraciju kojom se kršenje ljudskih i manjinskih prava Ujgura u kineskoj pokrajini Sinđijang (Xinjiang) definiše kao "borba protiv terorizma i ekstremizma".\nOd ukupno 46 potpisnica, Srbija je jedina država koja teži članstvu u Evropskoj uniji (EU), a koja je podržala politiku i poteze Kine u Sinđijangu.\nOvo nije prvi put da je Srbija podržala politiku i poteze Kine koje osuđuje međunarodna zajednica. Predsednik Srbije poslao je 2. juna pismo kineskom predsedniku Si Đinpingu u kome je, povodom donošenja kineskog Zakona o nacionalnoj bezbednosti za Hong Kong, naveo da "Srbija odlučno podržava suverenitet, teritorijalni integritet i nacionalnu bezbednost Kine".\nPodršku kineskoj spoljnoj politici zvaničnici Srbije su iskazali i septembra 2020. godine, kada su uputili oštre reakcije beogradskom listu “Danas” koji je objavio autorski tekst ministra spoljnih poslova Tajvana Džozefa Vua.\nU tekstu pod naslovom „Tajvan može pomoći svetu da se oporavi od virusa” Džozef Vu piše o nemogućnosti Tajvana da u uslovima krize „participira i razmenjuje iskustva u okviru sistema Ujedinjenih nacija (UN)“ zbog protivljenja Kine koja, kao i većina država članica UN, Tajvan smatra јednom od provincija Kine.\nMinistarstvo spoljnih poslova Srbije je ocenilo u saopštenju da „objavljivanje ovakvih tekstova narušava ugled i spoljnopolitičku poziciju Republike Srbije”.\nStatus Tajvana predstavlja “crvenu liniju” za Peking, jer ga, kao i Hong Kong, smatra svojim "unutrašnjim pitanjem".\nKina upozorava da bi nezavisnost Tajvana 'značila rat'\nRusija izričito protiv nezavisnosti Kosova\nPodrška Ruske Federacije Srbiji po pitanju dijaloga o normalizaciji odnosa sa Kosovom jedan je od aduta koji zvanični Beograd često ističe. Dijalog Beograda i Prištine trebalo bi da dovede do pravno obavezujućeg sporazuma o normalizaciji odnosa između Srbije i Kosova.\nKremlj je jedan od najjačih „oslonaca“ Srbije u Savetu bezbednosti Ujedinjenih nacija, gde se svakih šest meseci predstavlja izveštaju o radu Misije UN na Kosovu (UNMIK).\nO tome koliko snažno Srbija računa na podršku Rusije, svedoči i izjava Aleksandra Vučića, koju je dao tokom posete ruskog predsednika Vladimira Putina Srbiji, januara 2019. godine, da će se o svakom rešenju u vezi sa Kosovom konsultovati sa ruskim kolegom.\nIstovremeno, Srbija pruža podršku Rusiji u međunarodnim organizacijama po pitanju poluostrva Krim, koje je Rusija anektirala 2014. godine.\nBeograd je više puta u Ujedinjenim nacijama glasao protiv rezolicija kojom se osuđuje kršenja ljudskih prava na Krimu, a Rusija se navodi kao "okupaciona sila".\nTakav slučaj je bio 2019. i 2017. godine.\nSrbija takođe odbija da se pridruži sankcijama koje je Evropska unija uvela Rusiji.\nBrisel očekuje od Srbije da na putu ka članstvu u EU usaglašava svoju spoljnu politiku sa evropskom.\nBelorusija računa na Srbiju\n"Slično gledamo na svetska dešavanja i podržavamo teritorijalni integritet Srbije. Mi računamo na podršku Srbije za po nas principijalna pitanja." Ovim rečima se višedecenijski predsednik Belorusije Aleksandar Lukašenko obratio javnosti u Srbiji, tokom zvanične posete Beogradu krajem 2019. godine.\nNjegov srpski kolega, Aleksandar Vučić, takođe nije štedeo na lepim rečima na račun Lukašenka.\n„Otkako je predsednik Lukašenko na čelu Belorusije, nikada se nije desilo da Belorusija glasa na štetu Srbije“, rekao je Vučić.\nEvropska unija je u više navrata uvela sankcije beloruskim zvaničnicima i kompanijama, kao odgovor na represivne mere tamošnjeg režima prema pristalicama opozicije i novinarima.\nPoslednji povod za to bila je odluka vlade u Minsku da 24. maja prizemlji putnički avion i uhapsi beloruskog novinara Ramana Protaševiča.\nEvropska unija je u junu usvojila zajedničku deklaraciju o osudi ovog čina i pozvala na hitno oslobađanje Protaševiča i sprovođenje međunarodne istrage povodom ovog incidenta.\nDeklaraciji se priključila i Srbija, ali se Beograd samo delimično uskladio sa sankcijama koje je EU uvela Belorusiji. Srpski predstavnici nisu podržali kaznene mere Saveta EU protiv 78 beloruskih državljana i sedam entiteta, ali su stavili svoj potpis na odluku o sankcionisanju beloruskog državnog preduzeća za kontrolu aviosaobraćaja.\nIstovremeno Vojska Srbije je učestvovala na trilateralnoj vežbi “Slovensko bratstvo 2021”, zajedno sa Rusijom i Belorusijom, što je EU kritikovala.\nSrbija je i krajem avgusta 2020. potpisala deklaraciju EU o Belorusiji, u vreme kada se ta zemlja suočavala sa masovnim građanskim protestima, nakon što je Lukašenko proglasio pobedu na izborima održanim u avgustu za šesti mandat na funkciji predsednika.\nEvropska unija i Sjedinjene Američke Države (SAD) odbile su da priznaju Lukašenka kao legitimnog predsednika Belorusije.\nU deklaraciji koju je potpisala Srbija navodi se da su građani Belorusije tokom izborne kampanje „pokazali želju za demokratskim promenama”, ali da predsednički izbori „nisu bili ni slobodni ni fer".\nAzerbejdžan i međusobna podrška\nU zvaničnoj poseti Azerbejdžanu, gde se krajem jula sastao sa tamošnjim zvaničnicima, ministar spoljnih poslova Srbije Nikola Selaković posebno je naglasio „da su obe zemlje opredeljene za poštovanje principa međunarodnog prava, kao i da pružaju međusobnu podršku očuvanju teritorijalnog integriteta i suvereniteta”.\nKako se navodi u saopštenju Ministarstva spoljnih poslova, tokom susreta sa azerbejdžanskim kolegom Džejhunom Bajramovim, Selaković je zahvalio na “principijelnom i jasnom stavu Azerbejdžana kada je u pitanju nepriznavanje jednostrano proglašene nezavisnosti Kosova, kao i na razumevanju i podršci u međunarodnim organizacijama”.\nOrganizacija Human Rights Watch u svom najnovijem izveštaju beleži da je režim u Azerbejdžanu odgovoran za gušenje medijskih sloboda i vršenje prtiska na nevladine organizacije.\nFebruara prošle godine, Evropski sud za ljudska prava je ocenio da je azerbejdžanska vlast držala u zatvoru istraživačku novinarku Hatidžu Ismaiilovu od 2014. do 2016. godine kako bi je ućutkala i kaznila.\nAzerbejdžanskom novinaru kritičaru vlasti odbijena žalba, ostaje u zatvoru\nMesec dana kasnije, sud u Bakuu je neočekivano naložio prevremeno oslobađanje istraživačkog novinara Afgana Mukhtarlija i dozvolio mu da se pridruži porodici u inostranstvu. Mukhtarli je odslužio polovinu svoje šestogodišnje kazne pod lažnim optužbama.\nU avgustu je Fuad Ahmadli, bloger i aktivista pušten na slobodu nakon što je odlužio kaznu zatvora u trajanju od četiri godine zbog politički motivisanih optužbi. Još najmanje tri novinara i blogera koji su kritikovali vlast još uvek su u zatvoru zbog politički motivisanih optužbi, podseća HRW.\nDržavno tužilaštvo Azerbejdžana je u septembru 2020. godine stavilo na međunarodnu poternicu grupu političkih izgnanika koji su kritični prema režimu.\nParlamentarna skupština Saveta Evrope (PACE), u kojoj je Srbija članica od 2003. godine, usvojila je početkom prošle godine rezoluciju kojom se osuđuje zloupotreba pravosudnog sistema Azerbejdžana protiv političkih protivnika.\nPredstavnici Srbije nisu prisustvovali tom glasanju.\nDiplomatski odnosi Srbije i Azerbejdžana poljuljani su polovinom prošle godine, kada je internet portal Haqqin.az, označen kao blizak azerbejdžanskim vlastima, objavio tvrdnje da su minobacači srpske izrade, kao i municija za njih, isporučeni Jermeniji preko Gruzije, a potom upotrebljeni u smrtonosnim sukobima na jermensko-azerbejdžanskoj granici.\nUprkos tome, šef diplomatije Srbije je tokom nedavne posete Azerbejdžanu najavio da će azerbejdžanski predsednik Ilham Alijev posetiti Beograd u oktobru.\nStatua njegovog oca, Hejdara Alijeva, autoritarnog azerbejdžanskog vladara, od 2011. godine nalazi se u centralnom beogradskom parku Tašmajdan. Nedaleko od njega podignut je spomenik srpskom piscu Miloradu Paviću. Obe statute finansirala je azerbejdžanska vlada.\n'Venecuela uvek na strani Srbije'\nDok su se početkom 2019. godine u Venecueli održavali masovni antivladini protesti, a međunarodna zajednica se podelila na one koji podržavaju opozicionog lidera Huana Gvaida i one koji su na strani osporavanog predsednika Nikolasa Madura, zvaničnici Srbije zvanično su se držali politike “nemešanja u unutrašnje stvari suverenih država”.\nIpak, delegacija Venecuele sastala se februara 2019. sa članovima Poslaničke grupe prijateljstva sa Venecuelom i članovima Odbora za spoljne poslove Narodne skupštine Srbije.\nSkupu je prisustvovala i ambasadorka Venecuele u Srbiji, Dija Nader De El Andari, a sednicom je predsedavao član Pokreta socijalista, partije tadašnjeg ministra odbrane a sadašnjeg ministra unutrašnjih poslova Aleksandra Vulina.\nAmbasadorka Venecuela je u izjavi za list “Politika” rekla da je njena zemlja u svim međunarodnim organizacijama uvek bila na strani Srbije, te da je “isto tako Srbija na našoj strani”.\nTa država takođe je u grupi država koje ne priznaju nezavisnost Kosova.\nTadašnji ambasador Sjedinjenih Američkih Država (SAD) u Beogradu Kajl Skat ocenio je da je Srbija u odnosu prema situaciji u Venecueli “na pogrešnoj strani istorije”.\nVlada Venecuele je, prema izveštaju HRW, u 2020. zatvorila političke protivnike i onemogućila im da učestvuju u političkom životu.\nPrema podacima Penal foruma, venecuelanske mreže advokata pro-bono odbrane, zaključno sa 30. septembrom 2020, u zatvorima i obaveštajnim sedištima Venecuele bilo je 348 političkih zatvorenika.\nIzveštaj HRW pokazuje da su venecuelanske obaveštajne i bezbednosne snage uhapsile i mučile članove vojske optužene za zaveru protiv vlade. Vlasti su mučile razne pritvorenike kako bi pribavile informacije o navodnim zaverama.\nSrbija se do sada nije kritički odredila prema ovim navodima.


HomeEkonomijaNovine u Zakonu iz oblasti reforme javne uprave\n17/12/2017Redakcija BALKAN TVEkonomija, za slajder0\nSkupština Srbije usvojila je Zakon o izmenama i dopunama Zakona o sistemu plata zaposlenih u javnom sektoru, kojim se menja matrica platnih grupa i platnih razreda, odnosno koeficijenata, uz zadržavanje predviđenog raspona 1:7,5.\nUsvojenim izmenama, kako je saopštilo Ministarstvo državne uprave i lokalne samouprave, omogućeno je izraženije vrednovanje poslova viših nivoa stručnosti u sistemu i veća mogućnost napredovanja najboljih zaposlenih, prenosi RTV.\nRokovi za početak primene posebnih zakona pomeraju se na 1. januar 2019. godine, navodi se u saopštenju.\nNarodna skupština usvojila je i Zakon o platama službenika i nameštenika u organima autonomne pokrajine (AP) i jedinica lokalne samouprave (JLS), kojim se uređuje plata, uvećana plata, naknada plate, troškova i druga primanja službenika i nameštenika u organima AP i JLS u skladu sa Zakonom o sistemu plata zaposlenih u javnom sektoru.\nZakon predviđa postepeni prelazak na nov sistem plata kroz institut privremenog zadržavanja zatečene plate, primena zakona počinje 1. januara 2019, izuzev odredbi o napredovanju koje se primenjuju od 1. januara 2020. godine.\nSkupština je usvojila i Zakon o zaposlenima u javnim službama kojim se uvode instrumenti za uspostavljanje funkcije upravljanja ljudskim resursima u javnim službama i prepoznaje se specifičnost položaja ustanova RS, AP ili JLS u odnosu na Zakon o radu koji položaj zaposlenih posmatra prema poslodavcu kod kojeg je zaposleni trenutno u radnom odnosu.\n„Dakle, to je namera, sistemski pristup i naravno da će se odnositi na sve u javnoj upravi“, jasan je ministar.\nSkupština je donela i Zakon o izmenama i dopunama Zakona o zaposlenima u autonomnim pokrajinama i jedinicama lokalne samouprave, kojim se s jedne strane, vrši usklađivanje organizacionih aspekata stručnog usavršavanja zaposlenih u jedinicama lokalne samouprave sa odredbama Zakona o Nacionalnoj akademiji za javnu upravu koji je donet oktobra ove godine, prenosi RTV.\nOcena je da će unapređena rešenja sadržana u Predlogu zakona, konačno doprineti aktivnom uključivanju zaposlenih u JLS u organizovani proces kontinuiranog stručnog usavršavanja u javnoj upravi, kao polazne osnove da se akcionim učenjem obezbedi kompetentnost kadrovskih kapaciteta na ovom nivou vlasti za obavljanje redovnih poslova i zadataka, ali i za sprovođenje ukupnih reformskih procesa.\nIstovremeno, ovim izmenama i dopunama Zakona uspostavlja se odnos i kontinuitet sa dosadašnjim aktivnostima i dostignućima u oblasti stručnog usavršavanja zaposlenih u jedinicama lokalne samouprave na kojima je Ministarstvo državne uprave i lokalne samouprave intezivno radilo proteklih godinu i po dana, od donošenja Zakona o zaposlenima u autonomnim pokrajinama i jedinicama lokalne samouprave, navedeno je u saopštenju.


„Trans decu treba da slušate, nismo bolesni/e i ne možete nas promeniti!“ - Geten\n„Trans decu treba da slušate, nismo bolesni/e i ne možete nas promeniti!“\nUpoznajte Vilu Nejlor, sedmogodišnju trans aktivistkinju sa Malte, koja zajedno sa svojim roditeljima, Beks i Džejmsom, vodi kampanju protiv patologizacije rodne razlnolikosti u detinjstvu. Zahvaljujući promenama koje su se desile sa malteškim zakonom o rodnom identitetu, trans osobe na Malti ne moraju da imaju potvrdu psihijatra, niti psihološku procenu kako bi zakonski promenile rod.\nNažalost, ovo nije slučaj i u drugim delovima sveta, a rodna raznolikost u detinjstvu je patologizovana od strane Svetske zdravstvene organizacije prema njihovoj Međunarodnoj klasifikaciji bolesti. To znači da za razliku od Vile na Malti, mnoga trans deca moraju da prođu kroz stigmatizujuće procedure kako bi bila priznata, a pritom niko ih ne pita kako se osećaju i šta oni misle.\nVila uživa puno poštovanje i prihvaćena je i u školi i kod kuće, i smatra da je to ono što svoj trans deci treba, kao i da je to ono što žele. Pogledajte video snimak u kom Vila govori o svom iskustvu, a koji je snimljen pred Međunarodni dan akcije za depatologizaciju trans identiteta i rodne raznolikosti u detinjstvu.


Opozicione partije osudile odluku Vlade da izvrši uvid u transakcije novinara i organizacija civilnog društva - European Western Balkans\nBEOGRAD – Obračun, odmazda, gušenje kritičkog delovanja – reakcije su opozicionih partija u Srbiji na odluku Ministarstva finansija da sačini spisak za detaljnu proveru bankarskih podataka zaposlenih u medijima i organizacijama civilnog društva (OCD).\nUprava za sprečavanje pranja novca zahteva pristup bankarskim dokumentima tokom prošle godine kako bi se utvrdilo da li su određene nevladine organizacije i pojedinci povezani sa pranjem novca ili operacijama finansiranja terorizma.\nUočljivo je da se na ovoj listi nalaze imena mnogih pojedinaca i organizacija koje otvoreno kritikuju vladu. Organizacije civilnog društva na listi gotovo isključivo se zalažu za pristupanje Srbiji EU i sprovođenje relevantnih reformi.\n“Ogroman broj afera u koje su umešani visoki državni funkcioneri, afera u kojima se sumnjiče za milionske prevare nisu navele Ministarstvo finansija da reaguje i zatraži informacije slične ovima koje sada traži”, kazali su iz SSP.\nDodali su da je jasno da je jedini cilj aktuelne vlasti da se organizacije i pojedinci, koji domaćoj i međunarodnoj javnosti govore o sve gorem stanju u Srbiji, kriminalizuju ili povežu sa pranjem novca i po “starom radikalskom maniru učine izdajnicima i stranim plaćenicima”.\n“Ovaj pritisak još jedna je potvrda opravdanosti zahteva Udružene opozicije Srbije upućenih Evropskoj komisiji za formiranje ekspertskih grupa o stanju demokratije, vladavine prava i medija u Srbiji”, ocenili su iz SSP.\nPoslanice DS: Gušenje kritičkog delovanja\nPoslanice Demokratske stranke Vesna Marjanović i Maja Videnović ocenile su da spisak medija, pojedinaca i organizacija, koji je sastavila Uprava za sprečavanje pranja novca, predstavlja nedopustivu zloupotrebu institucija, napad i gušenje nezavisnog i kritičkog delovanja nezavisnih medija i organizacija civilnog društva.\n“U pitanju je spisak medijskih radnika, pojedinaca i organizacija koje su se istakle u istraživanju korupcionih afera nosilaca javnih funkcija i u ukazivanju na flagrantna kršenja ljudskih prava građana Srbije. Godinama ova vlast ljude naziva izdajnicima i stranim plaćenicima, danas ih progone proglašavajući ih kriminalcima i teroristima, to mora hitno da prestane”, navele su one u zajedničkom saopštenju.\nMarjanović i Videnović su ocenile da je to pokušaj diskreditacije onih koji ne zavise od milosti Vlade i čije delovanje nije stavljeno pod kontrolu.\n“Nezavisni mediji i organizacije civilnog društva obavljaju posao od vitalne važnosti za našu demokratiju i očuvanje pravne države. Oni su tu da građanima otkriju propuste i zloupotrebe vlasti. Umesto da ispituje kriminal u kome se guši ova vlast, Uprava, kao alatka režima, ispituje da li se istaknuti pojedinci, nezavisni mediji i nevladine organizacije koje se decenijama bave zaštitom ljudskih prava bave terorizmom i pranjem novca. To nije finansijska provera, to je direktan progon i udar na slobodu”, smatraju one.\nTakođe su dodale da to predstavlja hajku i kriminalizaciju ljudi koji uprkos pritiscima ne odustaju od borbe za slobodu i demokratiju.\n“To je poruka da ako ne prestaneš da istražuješ istinu, pišeš i govoriš slobodno, da ako se ne disciplinuješ, vlast će te proglasiti kriminalacem i teroristom! U vreme kada je partijski pluralizam gotovo izumro, delovanje ovih organizacija i istaknutih pojedinaca održavaju poluge kontrole vlasti koje su neophodne svakom društvu, a naročito zemlji koja pretenduje da postane članica Evropske unije”, navedeno je u saopštenju.\nPSG: Sramotna odmazda države\nObjavljivanje spiska novinara i nevladinih organizacija u čije transakcije je uvid zatražila Uprava za sprečavanje pranja novca pri ministarstvu finasija predstavlja pokušaj diskreditacije, ali i odmazde prema pojedincima i organizacijama koje su imali kritički odnos prema radu režima Srpske napredne stranke, ocenio je Pokret slobodnih građana (PSG) u saopštenju.\n“Reč je isključivo o političkom pritisku Orbanovskim metodama u cilju gušenja poslednjih tragova kritičke svesti. Kako drugačije razumeti postupanje Uprave za sprečavanje pranja novca koja nikada nije ispitala sporni slučaj kupovine 24 stana od strane ministra finansija Siniše Malog, slučaj darežljive tetke iz Kanade ministra odbrane Aleksandra Vulina, brojne poslovne i građevinske poduhvate kumova i braće nosilaca najviših državnih funkcija, ali i sporno finansiranje kampanja SNS”, piše u saopštenju.\nPSG navodi da pruža podršku svima koji su se na ovaj način našli na udaru vlasti i poziva međunarodnu zajednicu da reaguje povodom “otvorenog i grubog kršenja prava na neometan rad i izražavanje”.\nDSMaja VidenovićPokret slobodnih građanaStranka slobode i pravdeVesna Marjanović


Tiodorović: Do početka aprila nastupiće mirniji period, bar do jeseni - 19.03.2022, Sputnik Srbija\nTiodorović: Do početka aprila nastupiće mirniji period, bar do jeseni\nEpidemiolog i član Kriznog štaba Branislav Tiodorović rekao je da presek epidemiološke situacije u Srbiji već nekoliko dana ukazuje na zaravnjenje krive, da se... 19.03.2022, Sputnik Srbija\n„Imamo kontinuirani, mada ne drastičan porast broja novoinficiranih. To smo i očekivali posle odluka Kriznog štaba o ublažavanju mera, iako je medicinski deo insistirao na tome da maske u zatvorenom ostanu obavezne bar još desetak dana. Ovako, možemo očekivati da broj novoinficiranih ponovo dostigne 3.000 za dan, ali ćemo krajem marta, početkom aprila ući u mirniji period, bar do jeseni“, rekao je Tiodorović za „Večernje novosti“.On je rekao da se u Srbiji više ne registruje delta soj virusa, da dominira omikron, a ima i stelt omikrona, pa je malo verovatno da u praksi dođe do mešanja ove dve varijante, i nastanka deltakrona, ali je teoretski moguće.Istakao je da deltakron, kao i svi sojevi dosad, uđu iz inostranstva.Član Kriznog štaba je, takođe, rekao da ni deltakron, kao kao ni novi soj otkriven u Izraelu, koji je kombinacija dominantne varijante omikrona BA.1 i podsoja BA.2 nisu razlozi za preteranu brigu, ali da u narednim danima može da se očekuje povećanje broja obolelih.\n© Sputnik / Lola ĐorđevićBranislav Tiodorović\nEpidemiolog i član Kriznog štaba Branislav Tiodorović rekao je da presek epidemiološke situacije u Srbiji već nekoliko dana ukazuje na zaravnjenje krive, da se može očekivati blagi porast, ali da će krajem marta ili početkom aprila nastupiti mirniji period.\n„Imamo kontinuirani, mada ne drastičan porast broja novoinficiranih. To smo i očekivali posle odluka Kriznog štaba o ublažavanju mera, iako je medicinski deo insistirao na tome da maske u zatvorenom ostanu obavezne bar još desetak dana. Ovako, možemo očekivati da broj novoinficiranih ponovo dostigne 3.000 za dan, ali ćemo krajem marta, početkom aprila ući u mirniji period, bar do jeseni“, rekao je Tiodorović za „Večernje novosti“.\nOn je rekao da se u Srbiji više ne registruje delta soj virusa, da dominira omikron, a ima i stelt omikrona, pa je malo verovatno da u praksi dođe do mešanja ove dve varijante, i nastanka deltakrona, ali je teoretski moguće.\nIstakao je da deltakron, kao i svi sojevi dosad, uđu iz inostranstva.\n„Ova hibridna varijanta korone potvrđena je u SAD, Velikoj Britaniji, Danskoj, Francuskoj, Belgiji, Holandiji, Nemačkoj... Novi soj kojem karakteristike delte daju mogućnost da bude opasniji, a omikrona da bude brži, zasad je, prema izveštajima evropskih laboratorija, na niskom nivou cirkulacije, ali pod lupom“, rekao je Tiodorović, preneo je Tanjug.\nČlan Kriznog štaba je, takođe, rekao da ni deltakron, kao kao ni novi soj otkriven u Izraelu, koji je kombinacija dominantne varijante omikrona BA.1 i podsoja BA.2 nisu razlozi za preteranu brigu, ali da u narednim danima može da se očekuje povećanje broja obolelih.


Ministarstvo: Naknade zaposlenih se ne obračunavaju na minimalnu platu - Knjaževačke novine\nDobro došli » Ministarstvo: Naknade zaposlenih se ne obračunavaju na minimalnu platu\nMinistarstvo državne uprave i lokalne samouprave Srbije navelo je danas, reagujući na „različite tekstove u dnevnoj štampi“ o Nacrtu zakona o platama u javnom sektoru, da ni u jednom trenutku nije bilo reči da se naknade zaposlenog obračunavaju na minimalnu platu.\n„Reč je o tome da se sad državnim službenicima naknada za bolovanje obračunava na osnovu osnovne plate, a u javnim službama je to na osnovu prosečne plate u prethodnih 12 meseci“, navodi se u saopštenju Ministarstva.\n„Ministarstvo želi da javnost, kao i do sada, bude sigurna da se traži najbolje rešenje za sve zaposlene u javnoj upravi, pre svega, kako bi se reformom javne uprave dobila efikasnija, uređenija javna uprava bolja svojim građanima, istovremeno vodeći računa o fiskalnoj konsolidaciji koja je u toku“, navodi se u saopštenju.\nIz ministarstva poručuju da je ministar finansija Dušan Vujović tražio formulaciju, koja je više u skladu sa reformskim procesima i za koju smatra da je bolje za zaštitu budžeta.\nU saopštenju se dodaje da Ministarstvo podeća da je Nacrt zakona o sistemu plata zaposlenih u javnom sektoru proizvod višemesečnog rada Ministarstva državne uprave i lokalne samouprave, Ministarstva finansija, resornih ministarstava i predstavnika sindikata, kao i da je prvobitni Nacrt pripremljen sa ciljem da sve nelogičnosti, nepravde i nejasnoće ukloni jednim zakonom.\nU saopštenju se dodaje da je Ministarstvo više puta izlazilo u javnost sa konceptom, po kome sadašnji Nacrt smatra krovnim zakonom, koji neće menjati nikome platu, već uspostavlja principe prema kojima će se tačnije odrediti koliko vredi svaki posao i na koji način će se zarade pojedinaca dovesti u sklad jedne sa drugima i sa učinkom zaposlenog.\n„Svođenjem svih zarada na jednu istu osnovicu, Zakon će i značajno povećati uporedivost zarada. Zakon nalaže izradu posebnih zakona koji će se baviti detaljnijim uređivanjem zarada u svim sektorima javne uprave“, navodi ministarstvo.\nMinistarstvo, kako se dalje dodaje je od samog početka izrade tog rešenja do danas, okupljalo predstavnike sindikata, i nadležne državne organe kako bi bilo sigurno da će se doći do zakona koji će ostvariti željeni cilj.\nMinistarstvo, Ministarstvo državne uprave i lokalne samouprave\nPrevPrethodnaDS: Otvorena vrata za građane\nSledećaJoš manje plate tokom bolovanja i odmoraNext


Specijal o krijumčarenju deviza\nutorak, 13 avgust 2019.\nNa Fejsbuk stranici Ministarstva finansija emitovana je nova epizoda serijala TOP 7 koja se bavi temom borbe protiv krijumčarenja novca.\nNovac koji carinici otkrivaju u deviznim prekršajima uglavnom je nelegalno stečen i potiče iz kriminalnih aktivnosti. Otkrivajući takve pokušaje, carinici Srbije štite bezbednost naše, ali i drugih zemalja od pokušaja pranja novca i mogućeg finansiranja terorizma. Upravo zbog značaja teme, kao i zbog uspeha koji na tom planu postižu carinski službenici Srbije, ekipa Tima za društvene mreže ministarstva finansija boravila je u Upravi carina kako bi saznala na koji način se carinici bore protiv ove savremene pošasti svakog društva.\nSagovornik za tu aktuelnu temu bio je Rade Knežević pomoćnik direktora u Sektoru za kontrolu primene carinskih propisa koji je istakao da carinska služba u svakodnevnom radu posebnu pažnju posvećuje borbi protiv krijumčarenja novca.\n''Novac iz otkrivenih prekršaja direktno se sliva u naš budžet i to je jako važno za našu državu. Kada je u pitanju krijumčarenje deviza rezultati su nam sledeći: u 2018. godini u deviznim prekršajima je otkriveno oko 3 miliona evra i ta suma predstavlja godišnji prosek koji carinska služba ostvaruje. Ponekad taj iznos bude i nešto viši, ali u proseku se radi o toj sumi''.\nGovoreći o modalitetima krijumčarenja novca, Knežević je naglasio da su mogućnosti skrivanja novca mnogobrojne, te da ga putnici kriju na sebi (u pojasevima oko struka ili u donji veš), pakuju u prtljag, a najčešće koriste razne šupljine u prevoznim sredstvima. Dešava se ponekad da putnici ni ne znaju da prenose skriveni novac, a u tom slučaju otkrivanje prekršaja predstavlja poseban izazov, pošto nisu svesni rizika koji preduzimaju.\n''Naši službenici su spremni na sve izazove, da takve pokušaje spreče na svakom graničnom prelazu, na svakom pravcu, bez obzira da li je to ulaz ili izlaz iz naše zemlje. To je posebno važno u ovoj eri borbe protiv terorizma, kada mi ne znamo čemu će služiti taj krijumčareni novac.''\nPodsetimo da se carinska služba Srbije kontinuirano suočava sa pokušajima krijumčarenja novca, o čemu svedoči i činjenica da je od 2013. do danas privremeno oduzeto oko 23 miliona evra.


Dveri: Hitno obustaviti bedževe sa natpisom „Ja sam vakcinisan, a ti?” – Gerila\nGerila > Korona > Dveri: Hitno obustaviti bedževe sa natpisom „Ja sam vakcinisan, a ti?”\nobjavljeno na Jan. 23, 2021 u 3:26 pm\nPokret Dveri zatražio je hitnu obustavu bedževa sa natpisom “Ja sam vakcinisan, a ti?”, ocenivši da time režim “direktno diskriminiše građane svoje države koji u ovom trenutku ne žele da se vakcinišu, ali i sve one koji žele da prime vakcinu, ali ne mogu doći na red za vakcinaciju”.\n“Ne znamo da li je cilj ove vlasti da obeleži i iz društva izopšti veliki deo svojih građana, ali je činjenica da je ova kampanja promocije vakcinacije krajnje diskriminatorska. Zamislimo samo da neko pravi bedževe sa natpisom „Ja sam Srbin, a ti?“, kako bi se osećali građani Srbije koji nisu srpske nacionalnosti?!”, navode iz Dveri.\nIz Dveri poručuju i da građani ovoj vlasti i njenom režimskom Kriznom štabu više uopšte ne veruju, jer su se sve vreme igrali sa pandemijom korona virusa, „paleći je i gaseći“ onako kako odgovara dnevno-političkim potrebama SNS-a.\n“Posledica toga jeste i nepoverenje građana u vakcine, odnosno u ispravnost istih”, navodi se u saopštenju Dveri i dodaje da će “agresivna kampanja za vakcinaciju još više podeliti već ionako podeljeno društvo u Srbiji”.


Salkić u Njemačkoj: Vrijeme da se ojačaju konekcije bh. dijaspore s domovinom – Senzor.ba\nSalkić u Njemačkoj: Vrijeme da se ojačaju konekcije bh. dijaspore s domovinom\nKategorija: Dijaspora, Featured, VIJESTI\nRamiz Salkić, potpredsjednik bh. entiteta RS razgovorom sa Bošnjacima u Ulmu, završio četvorodnevnu posjetu Njemačkoj.\nDan nezavisnosti bio je povod da se građanima Bosne i Hercergovine predstavi aktualna politička situacija u zemlji, te uputi poziv da se svi uključe u demokratske procese, odnosno da svojim aktivizmom pruže pomoć i podršku u razvoju svoje domovine, navodi se u saopćenju iz kabineta potpredsjednika RS-a.\nNakon gradova Tuttlingen, Balingen, Kircheim under Teck i Ravensburg, domaćin izuzetno posjećene tribine, koja je organizovana kao javni intervju koji je vodio Edin Atlagić, bio je Islamski kulturni centar Bošnjaka Ulm.\nPosjetioci su imali priliku da postavljaju pitanja, te daju svoje prijedloge i sugestije. Obraćajući se prisutnima Salkić je rekao kako zajednice Bošnjaka u svijetu poput ovih koje je posjetio u Njemačkoj, pokazuju jaku potrebu bh. građana u dijaspori da se organiziraju.\n”Država Bosna i Hercegovina je također, pokrenula važne procese, u kojima želi da mapira dijasporu, da pronađe mehanizme za kreiranje čvršćih konekcija naših ljudi u iseljeništvu sa domovinom. Trenutno se u ovim zajednicama vode važne aktivnosti za uključivanje u njihovo članstvo tzv. mlade dijaspore, odnosno ljudi koji su u posljednjih nekoliko godina život započeli izvan Bosne i Hercegovine. Pozivam vas da budete dio aktivne mreže patriota Bosne i Hercegovine i da kroz nju gradimo bržu i efikasniju vezu sa domovinom”, rekao je Salkić.\nDodao je kako ta veza u ovom vremenu globalnih komunikacija omogućava brzi transfer informacija, znanja, kapitala, roba, kulturnih sadržaja iz dijaspore u domovinu i obrnuto.\nKo je kriv za loše stanje boračke populacije?!\nIz BiH u 41 zemlju izvezeno ljekovito bilje, šumski plodovi i med\nEkskluzivno! - Mladen Ivanić tražio vizu od države koju ne priznaje?


Objavljeno subota, 20 april 2019 00:07\nJednoglasno prihvaćeni Finansijski i Izvještaj o radu za 2018. godinu, kao i Program rada za 2019- tu godinu obilježili su Skupštinu Prvog udruženja penzionera Berana.\nObjavljeno petak, 19 april 2019 15:13\nCrna Gora nalazi se na 104. mjestu po slobodi medija, navodi se u izvještaju Reportera bez granica za ovu godinu. To predstavlja pad za jedno mjesto u odnosu na prethodni izvještaj o medijskim slobodama.\nObjavljeno četvrtak, 18 april 2019 12:48\nAmbasadorka Sjedinjenih Američkih Država u Crnoj Gori Džudi Rajzing Rajnke posjetila je Opštinu Berane i razgovarala sa Dragoslavom Šćekićem- predsjednikom Opštine.\nObjavljeno četvrtak, 18 april 2019 00:58\nUprava javnih radova potpisala je ugovor sa podgoričkim preduzećem “Tehnoput MNE” o rekonstrukciji gradskih saobraćajnica u opštini Kolašin.\nObjavljeno sreda, 17 april 2019 01:26\nNakon sastanka Duška Markovića- predsjednika Vlade sa Sume Čakrabartijom- predsjednikom Evropske banke za obnovu I razvoj (EBRD) saopštenjem se oglasio Kabinet predsjednika Vlade. Dostavljeno saopštenje Espona integralno prenosi.\nObjavljeno utorak, 16 april 2019 12:26\nNekadašnju fontanu koja uklonjena sa Trga 13. jul u Pljevljima zbog izgradnje nove, ponovo treba staviti u funkciju.To su u inicijativi Mirku Đačiću- predsjedniku Opštine, naveli članovi komisije za izbor nove fontane.\nObjavljeno ponedeljak, 15 april 2019 12:35\nLokacije na kojima se realizuje projekat “Unapređenje sistema vodosnabdijevanja, izgradnja kanalizacione mreže i postrojenja za prečišćavanje otpadnih voda” u Beranama, posjetila je Magali Lenoel- predstavnica Evropske komisije, sa saradnicima i predstavnicima Uprave javnih radova.


Dobra knjiga - Krvava lista komunističkih zločina u Srbiji - Istorija, mitologija -\nOvo je doslovno knjiga sa lomače.\nObjavljena je 1942. godine u izdanju Nedićevog aparata u Beogradu (autor je verovatno Stanislav Krakov), da bi posle rata bila sistematski spaljivana, tako da je ostalo svega nekoliko originalnih primeraka. Drugo izdanje objavljeno je tek 1998. godine (objavili su ga “Pogledi“), a ovo sada je treće izdanje. Kao što joj i samo ime kaže, ova knjiga je zapravo “lista“: uz škrte komentare, u njoj se pobrajaju ubistva, svirepi zločini i razbojništva počinjeni od strane komunista, da bi se, na poslednjim stranicama, pojavio i spisak dželata. “Lista“ je, dakle, nešto neosporno: na nju se ne može staviti prigovor, tu nema demantija.\nStotine stvarnih ljudi, sa imenima, prezimenima, mestom stanovanja i zanimanjem, koji se smenjuju na “krvavoj listi“, ubedljivo govore o karakteru “narodnooslobodilačke borbe“ i “socijalističke revolucije“.\nOvo kapitalno delo pripremalo je 40 uglednih naučnika, i ono predstavlja nezamenljivu i dokumentovanu istorijsku naučnu građu o deset vekova borbe srpskog naroda za održavanje svog nacionalnog i kulturnog identiteta, od doseljavanja ...\nCena: 49.500,00 RSD\nIstorijа nа dlаnu hronološki je pregled nаjvаžnijih istorijskih dogаđаjа od prаistorije do dаnаs i neophodnа je dopunа knjigаmа iz edicije "Ovаko se živelo". U njoj su svi bitni istorijski podаci nа jednom mestu, а u njoj ćete nаći i pregled ...


Komentari - Protekli parlamentarni izbori i sastavljanje Vlade\nRADIKALNA DESSIZACIJA SRBIJE\nAnaliza parlamentarnih izbora u Srbiji 2003.\nParlamentarni izbori su završeni, moralo se i to dogoditi jednom. Tek kad se izborni proces okonča shvatimo koliko nam je bilo zabavno. Izbori u Srbiji postaju sve više deo etnološkog folklornog fenomena, poput svadbi i ispraćaja u vojsku u ruralnim sredinama a sve manje deo demokratskog procesa. Svetkovine sa pucanjem i pevanjem moraju se po pravilu završiti mamurlukom, bespotrebnim žrtvama i bankrotom organizatora, tako je i sa izborima kod nas.\nRezultati parlamentarnih izbora s kraja 2003. godine u Srbiji pokazali su da su mnoge političke stranke i njihovi lideri, uključujući i analitičare izbornog procesa, robovi sopstvenih zabluda. Izbori uvek u demokratskim zemljama ili onim zemljama koje bi volele to da budu, pokažu pravi aršin za merenje političkog potencijala stranaka i sposobnosti za analizu izbornih analitičara, oni su dokaz da je “račun bez krčmara” nemoguć. Svako plati za svoje zablude i pogrešne procene.\nVećina stranaka i koalicija koje su uzele učešće u izbornom procesu tvrde za sebe, ako ništa drugo, da su “moralni pobednici” pralamentarnih izbora. Ova čudna “etička” kovanica nije ništa drugo nego pokušaj skrivanja nezadovoljstva izbornim rezultatom. Skrivanje iza tzv. “moralne pobede” neće doneti dobro nikom, a najmanje samim strankama koje to praktikuju, jer izbori nisu deo etičkog kao takvog i najmanje su namenjeni afirmaciji moralnih normi. Izbori se prave samo za gubitnike i dobitnike, trećih nema.\nIzborni rezultati su jasni, oni govore o slabostima krhke demokratije u Srbiji, oni su presek trenutnog stanja društva, koliko god to stanje bilo nepovoljno ili neprihvatljivo po neke aktere mora se sagledati realno.\n1. Vojislav Koštunica i politički krugovi oko njega, zahvaljujući rezultatima parlamentarnih izbora, zasigurno će u buduće morati da se odreknu tvrdnji da imaju legitimno pravo da kao navodno najjača politička grupacija nastupaju u javnosti. Činjenice koje proističu iz nedavnih izbora govore da je stranka sa najvećim rejtingom među građanima Srbije Srpska radikalna Stranka, a ne DSS.\n2. Izborni rezultati takođe ukazuju na činjenicu da je stranački blok koji u prvi plan stavlja nacionalizam promiloševićevske provinijencije, umesto reformskog kursa odneo većinu u parlamentu Srbije. Dve prvoplasirane stranke SRS i DSS nisu se jasno distancirale od Miloševićevih projektata, već su u svojim nastupima pokazale razumevanje za njih. Ovo se najbolje može uočiti na njihovom odnosu prema Tribunalu u Hagu i pokazivanju nespremnosti da se sa njim sarađuje na način koji međunarodna zajednica to očekuje od Srbije. Dve pomenute stranke koje sa svojim poslanicima čine poslaničku većinu u parlamentu Srbije što skriveno, što otvoreno zagovaraju ignorisanje zahteva za izručenje osumnjičenih za ratne zločine. Samim tim može se zaključiti da je Srbija većinskom voljom glasala za izolacionističku politiku koja nužno sledi iz ovakvog odnosa prema Tribunalu.\n3. Glasajući većinski za SRS i DSS građani Srbije su pokazali i negativan odnos prema tranzicionom procesu. Budući da su većinski glasali za SRS i DSS građani Srbije su glasali protiv privatizacionog modela koji su joj ponudile vlade Zorana Đinđića i Zorana Živkovića, što je trebalo da predstavlja glavni adut reformskog bloka. Građani Srbije su glasajući većinski za SRS i DSS pokazali da nemaju poverenje ni u evropske integracione procese u koje je Srbija počela da se uključuje.\nUzroci ovakvog većinskog izjašnjavanja građana Srbije na decembarskim izborima su mnogobrojni. Ubedljivom porazu reformskog bloka svakako je najviše doprineo on sam. Lošim marketingom u predizbornoj kampanji i onomome što joj je predhodilo, razjedinjenošću, preteranim liderskim ambicijama… Protivnici reformskog procesa koje je započela vlada Zorana Đinđića mogu biti zadovoljni postignutim rezultatima. U predizbornoj kampanji najmanje se razgovaralo o reformama, primat su imale teme koje je antireformski blok nametnuo kao što su odnos prema Hagu, “patriotizam” i navodna privrženost naciji sa njihove strane, “socijalne bajke”, navodni kriminal i korumpiranost unutar vladajućih struktura.\n3. Zato nikoga i ne treba da čudi rezultat Srpske radikalne stranke i srodne Demokratske stranke Srbije, on je i više nego očekivan. Čudno, mada očekivano, jedino može delovati eventualno odbijanje ponude koju je DSS-u uputio zamenik predsednika SRS-a Tomislav Nikolić za formiranje zajedničke vlade DSS i SRS-a. U slučaju da DSS odbije takvu ponudu to neće biti zbog programske različitosti ove dve partije ili zbog različitih ciljeva, viđenja političke realnosti i sl. već zbog straha DSS-a od ozvaničenja saradnje sa SRS i eventualne osude te saradnje od strane međunarodne zajednice i javnosti u Srbiji. Koaliciona vlada između SRS-a sa jedne i DSS-a sa druge strane bila bi samo kruna zajedničkog poduhvata obaranja refomskih procesa u Srbiji započetih od strane pokojnog Premijera Đinđića. SRS i DSS imaju već obilno i ozbiljno iskustvo u međustranačkoj saradnji u Skupštini republiike Srbije, što se pokazalo kroz njihovo zajedničko delovanje u opstrukciji rada Parlamenta.\n4. Koaliciona simbioza između SRS-a i DSS-a i formiranje zajedičke vlade donela bi SRS-u njima toliko potrebnu međunarodnu afirmaciju, naterala bi međunarodne institucije da ovoj stranci, na ovaj ili onaj način, priznaju legitimitet, što do sada nije bio slučaj. DSS bi iz ove koalicije takođe profitirao jer bi lakše dobio “disciplinovanu” većinu u skupštini za svoje ciljeve. Ove dve stranke bi svakako bile na dobitku koalicionom saradnjom. Problem je u tome što bi Srbija bila na gubitku, jer nevolja leži u ciljevima ove dve političke grupacije. Uspešnost u destrukciji ovom bloku očigledno ide od ruke (primer: obaranje vlade., opstrukcija skupštine ectr.), ostaje samo da se vidi hoće li imati hrabrosti i mogućnosti da ono u čemu su uspešni prenesu sa zakonodavne i na izvršnu vlast. Čak i da se Nikolićeva ponuda o koaliciji ove dve stranke odbije od strane DSS-a, ove dve stranke po svemu sudeći biće vezane u političkoj budućnosti Srbije, pre svega zajedničkim ciljevima, čvršće i trajnije nego što su i jedna i druga stranka u stanju da to “podnesu”.\n5. Pogubnost uspeha ove i ovakve političke opcije na izborima u Srbiji ne treba posebno obrazlagati, bilo bi zanimljivije objasniti kako su uspeli da u parlamentu Srbije zajedno osvoje većinu kojom mogu formirati vladu, kako glasači nisu prepoznali, po ko zna koji put, moguće rezultate ovakve njihove izborne volje. No, to je više stvar psihijatrije nego politike. Teško da ćemo bilo gde stići sa “legalizmom” ukrštenim sa “hlebom od 3 dinara”. Uzgred izborna volja građana, ma kakva bila, mora se poštovati, a birači ma kakvi bili moraju snositi konsekvence svog izbora.\n1. U parlamentu Srbije bar neko vreme nećemo moći da gledamo mnoge lidere i liderčiće uključujući i njihove sledbenike za govornicom. Raspadom koalicije DOS ukazala se prilika za svojevrsnom katarzom među političkim strankama u Srbiji. Vanparlamentarni sektor postao je bogatiji za mnoge stranke i koalicije koje su ako ništa drugo unosile pometnju u politički život Srbije.\n2. Izbori su takođe pokazali da glasači Srbije nisu raspoloženi da razmatraju ideju samostalne Srbije. Stranke koje su zagovarale samostalnu Srbiju (G17 plus i Demohrišćanska stranka Srbije) nisu osvojile više od trinaest posto glasova. Čak je zbog lošeg odziva birača u Srbiji koji zastupaju ovakvu ideju DHSS ostao van parlamenta. Ovakav rezultat ne govori o kvalitetu indipendističke ideje, već o neodlučnosti glasačkog tela. Građani Srbije na ovim izborima glasali su protiv ekonomskih i kulturoloških reformi društva, samim tim glasanje za reformisanje same strkuture države takođe nije prošlo. Status države generalno nije bio tema izjašnjavanja birača na ovim parlamentarnim izborima, samim tim ovi izbori nisu bili relevantni sa stanovištva opredeljenja birača za republiku ili monarhiju, pitanje Kosova van ili unutar Srbije i sl.\n1. U slučaju da se u budućem republičkom parlamentu formira vlada ona svakako, ma ko da je u njoj, neće biti u stanju da nastavi reformske procese istom snagom ili intenzitetom kao što je to bio slučaj sa vladama Z. Đinđića i Z. Živkovića. Čak i da reformske snage ponovo formiraju vladu ta vlada neće moći da sprovodi reforme jer će biti ucenjivana od strane naraslog antireformskog bloka. U slučaju da antireformske stranke formiraju vladu onda ce pitanje nastavka reformi biti zamenjeno pitanjem gole egzistencije građana, upravo onom temom koju su kao slabu tačku antireformisti inputirali reformistima. Obustavljanjem reformskih procesa suočićemo se sa potpunim krahom privrede, što će bitno skratiti mandat takvoj vladi.\n2. U slučaju da se između tri grupacije DS-a, DSS-a i G17 plus postigne dogovor o formiranju vlade, ništa ne obećava da će ta vlada biti išta drugo sem kupovina vremena i zauzimanje pozicija pred sledeće izbore, slično stoji stvar sa koncentracionom vladom. Manjinska vlada neke od navedenih grupacija stranaka takođe ima male šanse za uspeh na duže staze.\n3. Veoma zabrinjavajuće deluje činjenica da se ni jedna politička partija koja zastupa stavove nacionalnih manjina nije našla mesto za svoje poslanike u skupštinskim klupama. Manjinske partije predstavljaju kolateralnu štetu nastojanja političke elite u Srbiji da se iščisti od malih stranaka i njihovih neopravdano velikih zahteva. Visok cenzus sprečio je građane Srbije koji pripadaju manjinskim zajednicama da u parlamentu iskažu svoju političku volju, zato postoji opasnost da ta volja bude iskazana vanparlamentarnim metodama. Manjinske partije i Koalicija za toleranciju nisu se plasirale u parlament i zbog bojkota ovih izbora od strane Albanaca na jugu Srbije na čije su glasove računale. Pitanje je hoće li se manjine u Srbiji opredeliti za vanparlametaran vid političke borbe, sličan Albanskom modelu. U slučaju da njihov vanparlamentarni status potraje, postoji mogućnost da im Parlament Srbije postane manje bitan.\n4. Srbija se nalazi u prelomnom periodu i mnoga pitanja koja stoje otvorena pred njom kao što su rešavanje statusa Kosova delovaće vrlo bolno. Pitanje je koliko ce neka buduća vlada moći da reaguje na izazove koji će se otvoriti. Period političke nestabilnosti svakako je pred nama, samo je pitanje kako ćemo iz tog perioda izaći i kolike će i kakve konsekvence snositi građani Srbije zbog većinskog opredeljenja biraća na parlamentarnim izborima.\n5. Samim činom formiranja organa Skupštine Srbije videće se koje su stranke u parlamentu Srbije ostvarile postizborne međusobne dogovore ili nastavile da rade na realizaciji starih. Jedno je sigurno, svaka buduća vlada, u slučaju da bude formirana kao posledica ovih izbora, trudiće se da se prema svetu prikaže kao demokratska. Koliko će u tome uspeti može se lako predvideti, što se više bude bavila nacionalnim, ekonomskim, zakonodavnim i kulturnim pitanjima na način na kojim se njime bave SRS i DSS to su joj šanse za uspeh manje.\n6. Građani Srbije svojim nedovoljnim odzivom na predsedničke izbore odlučili su da Predsednik Srbije bude Predsednik Parlamenta Srbije. Budući da je stranka sa najviše mandata SRS logično je da njoj u Parlamentu pripadne mesto Predsednika, samim tim postoji mogućnost da Tomislav Nikolić ili neko iz SRS na mala vrata postane v.d. Predsednik Srbije. Pitanje je kada i kako će pod tim uslovima predsednički izbori biri raspisani. Hoće li ona politička grupacija koja svojim većinskim glasovima bude birala Predsednika Parlamenta biti spremna da se odrekne te funkcije u korist demokratske volje građana izražene na nekim narednim predsedničkim izborima ili će kupovati vreme čekajući navodni novi godoovski Ustav koji neće doći.\nDva pitanja na kojima će eventualna buduća vlada pasti\nU slučaju da se kao rezultat ovih izbora formira vlada ona mora odgovoriti na sledeća dva pitanja, pod uslovom da potraje duže od šest meseci:\n1. U slučaju da se reformski procesi nastave neće biti dovoljno snage da se sprovedu do kraja jer u vladi po svemu sudeći neće sedeti ljudi koji su sposobni za to. Većina stranaka koje su zainteresovane da postave svoje ljude na čelne pozicije ovog sektora, opterećene su svojim obećanjima u predizbornoj kampanji koja se odnose na reviziju procesa privatizaciije i promenu njenog modela. U slučaju da svoja obećanja ispune, bar delimično, obustaviće se gotovo u potpunosti strana ulaganja, jer će se Srbija gotovo izvesno naći na crnoj listi investitora. Vlada će biti prisiljena da budžetski deficit, koji će biti bitno povećan u odnosu na sadašnji, namiruje od poreskih obveznika. Buduči da su sve stranke obećale smanjenje poreza veoma će biti interesantno kako eventualna buduća vlada planira da reši to pitanje. Onaj ko sa bitno smanjenim porezima i sa niskom stopom ulaganja u Srbiji planira da vlada moraće da štampa pare jer neće biti dovoljno poreskih obveznika koji mogu da namire troškove države.\n2. U slučaju da stranke koje formiraju vladu ne ispune svoja predizborna obečanja i slažu birače po pitanju smanjenja poreza i reviziji privatizacije, izlaz iz situacije je moguć. Dakle buduća vlada ako planira da bude uspešna nužno mora nastaviti stopama predhodne, samim tim lako će privući na sebe gnev razočaranih glasača kojima su obećavali olako ono što su oni želeli da čuju, a što pripada domenu ekonomske naučne fantastike i socijalne demagogije najgore vrste.\n3. U slučaju da se buduća vlada odluči na obustavu reformi lako je predvideti njen brzi kraj. Trajaće taman toliko dok se ne potroše preostale pare iz budžeta koje je ostavila predhodna vlada, plus novac koji će stizati na ime ugovorenih aranžmana predhodnih Vlada. Teško da će ta buduća vlada biti u stanju da premosti osude međunarodnih organizacija poput MMF-a i nezadovoljstvo onih kojima su u predizbornoj kampanji data nerealna obećanja.\n2. Kosovo? Crna gora?\nMeđunarodna zajednica po svemu sudeći planira da u skorije vreme postavi pitanje rešavanja konačnog statusa Kosova. Nacionalističke strasti koje su u predizbornoj kampanji raspirivane od strane stranaka koje planiraju da formiraju vladu mogu im se vratiti kao bumerang. Šta će biti u koliko Srbija bude suočena sa negativnim po nju tendencijama rešavanja ovog pitanja. Hoće li nova vlada biti prinuđena da krene u neki novi rat? Postoji li politička grupacija u Srbiji koja je spremna da uđe u vlast sa gotovo izvesnom hipotekom Kosova koje se sve više udaljava od Srbije?\nTakođe se postavlja pitanje Crne gore unutar zajednice. Koliko će Crna gora biti spremna da na evropske integracione procese čeka zajedno sa Srbijom, koja po svemu sudeći neće moći da efikasno rešava svoja unutrašnja pitanja. Logično bi bilo da Crna gora zbog toga pokuša da samostalno traži prijem u međunarodne institucije. Hoće li se tome i kako odupreti zagovornici zajedničke države. Dolazak nepsosobne vlade na vlast u Srbiji pretvorilo bi Crnu goru u njenog taoca. Hoće li i u ovom slučaju nova vlada biti prinuđena na represivna sredstva.\nTeško je u ovakvoj situaciji pronaći modus koji bi bio dovoljno dobar po Srbiju. Jedina razumna ali i najmanje verovatna varijanta bila bi reizbor vlade Zorana Živkovića uz njenu rekonstrukciju. Naime nužno bi bilo zameniti one ministre koji nisu na ovim izborima sa svojim strankama prešli cenzus i umesto njih postaviti stručnjake iz oblasti kojima se ta ministarstva bave.\nVlade Zorana Đinđića i Zorana Živkovića pokazale su ako ništa drugo ono bar spremnost da se sa ovim pitanjima suoče. Oni koji bi hteli da formiraju vladu po nekom drugom modelu pokazuju strah od same vlasti, svojim kolebanjem oko ulaska u nju. Koliko li će tek straha i neodlučnosti pokazati u slučaju da budu prinuđeni da se u okviru ingerencija same vlade suoče sa navedenim pitanjima.\nNo, reizbor Vlade Zorana Živkovića spada samo u domen lepih i neostvarljivih želja Srbiji, realnost je nešto sasvim drugo, a konskekvence za takvu realnost moraju da snose svi oni koji su do takve realnosti doveli, neodgovorni i nezreli opozicioni političari i njihovi navijači i glasači koji su na takvu igru pristali i pružili im potencijalnu mogućnost da postanu deo vlasti, te da u ime njih tj. glasača skrenu Srbiju ponovo u istorijski ćorsokak istom dobro znanom Miloševićevom stramputicom.\n*(Autor je glavni i odgovorni urednik Internet magazina Katalaksija www.katalaksija.com)


Furukawa Electric LatAm i Intracom Telecom skopili strateško partnerstvo na međunarodnom IoT i 5G tržištu - ITNetwork\nHome BIZNIS I ZABAVABiznis\tFurukawa Electric LatAm i Intracom Telecom skopili strateško partnerstvo na međunarodnom IoT i 5G tržištu\nIntracom Telecom, globalni proizvođač telekomunikacionih sistema i rešenja, objavio je potpisivanje strateškog partnerstva sa Furukawa Electric LatAm (Brazil), globalnom kompanijom koja posluje u više segmenata tržišta i koja je član japanske korporacije Furukawa Electric Group.\nZajednička filozofija poslovanja usmerenog ka korisnicima i dugogodišnji uspeh Intracom Telecom-a i Furukawa-e kao i njihova zajednička vizija izgradnje naprednih mreža koje će i u budućnosti zadovoljavati tehnološke zahteve, smanjenja ukupnih troškova i dizajniranja namenskih rešenja koja će povećati prihode u područjima IoT i 5G su neka od ključnih principa kojima se ovo partnerstvo rukovodi.\nKonkretnije, ovo strateško partnerstvo fokusira se na razvoj integrisanih optičko-bežičnih rešenja gde Furukawa Electric pruža GPON, VDM i kablovska rešenja, a Intracom Telecom obezbeđuje bežični transport i pristup, time nudeći operatorima sveobuhvatniji skup alata i rešenja za višegigabitne fiksne i mobilne transportne mreže. Izvanredni resursi za istraživanje i razvoj kompanije Intracom Telecom će omogućiti sve zahtevane kastomizacije kao i dizajn novih softverskih rešenja. Obe grupe imaju za cilj ostvarenje profitabilne saradnje prvenstveno u Latinskoj Americi i na Iberijskom poluostrvu, oslanjajući se na svoje značajno iskustvo na internacionalnom tržištu.\nGospodin Foad Shaikhzadeh, predsednik i izvršni direktor Furukawa Electric LatAm prokomentarisao je: „Kompaniji Furukawa ima izrazito zadovolstvo da objavi ovo partnerstvo sa Intracom Telecomom. Naš cilj je da što bolje udovoljimo željama naših kupaca i omogućimo im da na jednom mestu dođu do najboljeg rešenja. Aplikacije kao što su IOT, Smart Cities, Industry 4.0, 5G pristup i prenos i video streaming, sve više zahtevaju kompleksnije hibridne optičko-radio mreže. Naša rešanja predstavljaju zbir najboljih osobina obe mreže ponaosob, bilo da je reč o ultra-širokopojasnom optičkom vlaknu, ili bežičnoj infrastrukturi koja se lako i brzo implementira.“\nGospodin Mohamed Ahmed, predsednik i izvršni direktor kompanije Intracom Telecom, izjavio je: „Velika nam je čast što ćemo postati partneri sa Furukawa Electric-om. Udruženim snagama želimo da transformišemo globalno tržište omogućavajući servise koji poboljšavaju kvalitet života i realizuju koncept digitalnog građanina. Radujemo se što će naše četrdesetogodišnje iskustvo i uspeh na internacionalnom ICT tržištu podstaći razvoj tehnoloških rešenja koja će oblikovati budućnost pametnih gradova. Kombinacija naše inovativne tehnologije i naših resursa za istraživanje i razvoj, sa FTTx rešenjima i razgranatim poslovnim aktivnostima kompanije Furukawa, stvara jedinstvenu ponudu za sve operatore koji se pripremaju za uvođenje 5G mreža i pruža mnoštvo mogućnosti za širenje poslovanja u novim poslovnim segmentima“.\nFurukawa Electric LatAm S.A. je kompanija koja pripada grupaciji Furukawa Electric Group. Istorija Furukawa grupacije započela je pre više od 130 godina, u Japanu. Od tada, Grupa je prerasla u globalnu korporaciju sa raznovrsnim poslovnim poduhvatima iz oblasti metala, lakih metala, telekomunikacija, automobilskih sistema, energetskog sektora, između ostalog, formirajući međunarodnu industrijsku mrežu koja posluje u Aziji, Severnoj Americi, Evropi, Africi i Latinskoj Americi. Grupacija izuzetno drži do svojih visokih vrednosti i standarda i ponosi se time što pruža proizvode i tehnologiju koji doprinose globalnom razvoju. Furukawa ima više od 100 filijala i savremenih istraživačkih laboratorija, spremnih za proizvodnju novih tehnologija i proizvoda.\nZa više informacija posetite www.furukawalatam.com\nIntracom Telecom je globalni proizvođač telekomunikacionih sistema i rešenja koji posluje 40 godina na tržištu. Ova kompanija je inovator na polju povezivanja malih ćelija (small cell backhaul), bežičnog prenosa i širokopojasnog pristupa, uspešno implementirajući PtP i PtMP paketske radio sisteme širom sveta. Kompanija nudi konkurentan portfolio telekomunikacionih softverskih platformi i sveobuhvatan skup ICT usluga fokusirajući se na big data analytics, konvergentno umrežavanje i cloud computing za operatore kao i cloud platforme za privatne, javne i vladine organizacije. Kompanija značajno ulaže u istraživanje i razvoj proizvoda i integrisanih rešenja koja ispunjavaju očekivanja kupaca. Preko 100 kupaca u više od 70 zemalja bira vrhunske tehnologiju kompanije Intracom Telecom. Sedište kompanije nalazi se u Atini, a predstavništva su rasprostranjena u Istočnoj Evropi, Severnoj Americi, Africi, Aziji i na Bliskom Istoku.\nIntracom Telecom je prisutan u Srbiji više od petnaest godina kroz lokalnu kompaniju Intracom Telecom d.o.o. koja zapošljava visokokvalifikovane stručnjake sa dugogodišnjim iskustvom u radu sa telekomunikacionim i informacionim tehnologijama.\nZa više informacija možete posetiti www.intracom-telecom.com\nFurukawa Electric LatAm i Intracom Telecom skopili strateško partnerstvo na međunarodnom IoT i 5G tržištu was last modified: 13 februara, 2018 by ITN Team\nEpson predstavlja prvi 3LCD instalacioni projektor koji nudi 4K rezoluciju na ISE 2018\nMy Neighbor Alice: Vodič za početnike za...\nKako da koristite LinkedIn za posao u...


SDP: Igre na sreću oporezovati sa 15 odsto, zabraniti online klađenje\nAko ne može PDV...\nSDP takođe predlaže hitno uvođenje elektronskog nadzora ove djelatnosti\n30.07.2013. 12:21h Ažurirano: 30.07.2013. 12:21h\nSocijaldemokratska partija Crne Gore (SDP) smatra da postoji značajan, a neiskorišćen, fiskalni prostor u oblasti igara na sreću, zbog čega predlaže njeno dodatno oporezivanje, na način što će zbog nemogućnosti primjene PDV-a u ovoj oblasti, oporezovati dobitke od igara na sreću po stopi od 15 odsto i povećati iznos koncesione naknade za 50 odsto, ocijenio je poslanik te partije Damir Šehović.\nSDP takođe predlaže hitno uvođenje elektronskog nadzora ove djelatnosti, kao i zabranu korišćenja on-line klađenja putem Interneta, jer je isto do sada bilo van bilo kakve kontrole od države, zbog čega se, kako je naveo, gube značajni fiskalni prihodi.\n"Uz to je nophodno najkasnije do kraja godine usvojiti i novi Zakon o igrama na sreću, koji bi na sistemski način uredio ovu oblast", naveo je Šehović, dodajući da bi tim rješenjima dali doprinos pravednijem poreskom sistemu.\nU SDP-u smatraju da priređivači igara na sreću moraju pokazati potrebnu odgovornost prema teškoj ekonomskoj situaciji u kojoj se Crna Gora trenutno nalazi.\n"Kad smo već bili prinuđeni da povećamo dažbine za sve kategorije stanovništva, pa i one najsiromašnije, uvodeći dodatne fiskalne namete, onda nema dileme da i ove, socijalno znatno prihvatljivije mjere, treba usvojiti", dodao je Šehović.\n"Ako moramo tražiti načine da prikupljamo dodatne fiskalne prihode u cilju obezbjeđivanja normalnog funkcionisanja države, odnosno prosvjete, zdravstva, kulture, sporta, i slično, onda to moramo raditi po redu koji je društveno prihivatljiv i koji je pravedan. Dodatno oporezivanje kockanja je svakako društveno prihvatljivo i pravedno rješenje", zaključio je poslanik SDP-a.\nOdbor za ekonomiju, finansije i budžet danas je predložio da se priređivači igara na sreću oslobode obaveze plaćanja poreza na dodatu vrijednost (PDV), što su predložili predstavnici Demokratske partije socijalista (DPS) Zoran Jelić i Zoran Vukčević, o čemu možete čitati u posebnoj vijesti.\nSkupština je, međutim, prilikom usvajanja izmjena zakona od PDV-u početkom juna usvojila amandman poslanika DF-a Emila Labudovića, kojim je predviđeno da se po stopi od 19 odsto oporezuju i igre na sreću.\nporez na dobitPDVpriređivači igara na srećuDamir Šehović


Sve do 1960-tih godina prošlog veka, ozloglašena britanska emotivna zatvorenost, ili „kruta gornja usna“, je univerzalno smatra vrlinom, ali danas se potiskivanje emocija smatra korenom brojnih psiholoških i fizičkih problema. Dok zapadna istraživanja kao dokaz nude ubedljive veze između potisnutih osećanja i zdravstvenih problema, kako ćemo objasniti činjenicu da je japanski kultura, u kojoj je potiskivanje određenih emocija aktivno ohrabrivano, takođe proizvodi najzdravije svetske građane?\nČak i na Zapadu poslednjih godina postoji sve više dokaza da slobodno iskazivanje emocija nije uvek nužno najbolja strategija. Na primer, američki autori sa univerziteta u Bafalu navode da su posle tragičnog uništenja Svetskog trgovinskog centra 11. septembra 2001, otkrili da su svedoci, koji su ignorisali zahtev da snime ili zapišu svoja osećanja, zapravo prošli bolje psihički i fizički od onih koji su pristali da zabeleže i slobodno iskažu svoje emocije. I dok smo rutinski učeni da „pustitmo svoj bes“ i da je to dobro za nas (mnoge alternativne psihoterapeutske metode propovedaju ove pravilo), razmatrajući 40 godina istraživanja i dokaza, koje je vodio profesor Džefri Lor, vodeći klinički psiholog sa Univerziteta u Arkanzasu, navodi nas da zaključimo kako izraz ljutnje, i puštanje emocija da slobodno „izleću napolje“, zapravo pojačava osećanje agresije.


Asocijacija Nezavisna kulturna scena Srbije osudila privođenje umetnika | Novine Toronto\nAsocijacija Nezavisna kulturna scena Srbije osudila privođenje umetnika\nAsocijacija Nezavisna kulturna scena Srbije najoštije je osudila privođenje umetnika Vladana Jeremića i Uroša Jovanovića, kao i sprečavanje izvođenja umetničkih performansa tokom večeri zvaničnog otvaranja Muzeja savremene umetnosti u Beogradu.\nKako su ranije javili mediji, policija je 20. oktobra, na dan otvaranja renoviranog Muzej savremene umetnosti u Beogradu privela umetnike Vladana Jeremića i Uroša Jovanovića jer su tokom performansa ispred muzeja koristili fotografije (maske) predsednika Srbije Aleksandra Vučića.\nKako navodi Asocijacija Nezavisna kulturna scena Srbije, tog dana umetnici su izveli performans koji je bio najavljen i koji nije bio nasilan.\n"S obzirom na to, očigledno je da je reč o klasičnoj cenzuri i to ispred institucije koja bi trebalo da bude stožer slobode izražavanja i poštovanja savremene umetnosti koja podrazumeva kritički stav prema različitim društvenim pojavama i fenomenima", naveli su u saopštenju.\nIz Asocijacije su ocenili da je nedopustivo da policija i pripadnici privatnog obezbeđenja sprečavaju izvođenje najavljenog performansa i privode umetnike i dodali da izostanak javne reakcije organizatora programa sedmodnevnog otvaranja Muzeja Savremene umetnosti u Beogradu ukazuje na to da je takvo delovanje prihvatljivo i poželjno.\nAsocijacija je pozvala stručnu i najširu javnost da najoštije osudi gušenje slobode izražavanja i i tako pruži podršku umetnicima.


Ana Stanić: Pop simfonija u Novom Sadu i Nišu! - Muzika - Region - Vesti - Svet Plus\n10:39 11. DEC 2019.\n„Ispunila mi se dugogodišnja želja da napravim koncert na kom ću svoje najveće hitove izvesti uz pratnju simfonijskog orkestra. Taj muzički grandiozni projekat sam ostvarila 24. oktobra u Beogradu i sad želim da tu magiju podelim i sa drugom publikom. Koncert u Beogradu ću pamtiti po nekom predivnom svetu u sali koji mi je dao ono najlepše od sebe, po svih 40-oro muzičara na bini koji su svirali bolje nego što sam ih ikad čula, po tome koliko sam uživala pevajući svaku notu.Sad pozivam sanjare, nepopravljive romantike i nežne buntovnike iz Novog Sada i Niša da zajedno doživimo priču za pamćenje.“ izjavila je vidno ubuđena Ana Stanić.\nDođite da uživate i da čujete pesme „Grad, Molila sam anđele, Za 20,30 godina, Neka gori sve, Više nisi moj“, i mnoge druge u novom ruhu.\nAna Stanicpop sinfonijaNovi SadNismuzika