Otvorena najveća evropska farma za vertikalni uzgoj povrća\nDruštvo Život i stil\nKOPENHAGEN- Budući da broj stanovnika u gradovima raste, inovatori traže nove načine uzgajanja hrane, uz što manju potrošnju resursa kao što su zemljište i voda, a jedno od rješenja koje se uvodi širom svijeta su i vertikalne farme na kojima se usjevi proizvode u više nivoa, najčešće u kontrolisanoj sredini.\nJedna takva, najveća u Evropi, otvorena je u glavnom gradu Danske, Kopenhagenu i tamo je industrijska hala pretvorena u prostor za vertikalan uzgoj salate, začinskog bilja i kelja, prenosi Agroportal.\nPovrće će biti uzgajano na 14 etaža koje se pružaju od poda do krova, a plan je imati berbu 15 puta godišnje, uprkos tome što ne rastu u zemlji niti dobiju sunčevu svjetlost.\nOvakav sistem zauzima manje prostora u odnosu na tradicionalni uzgoj, a biljke će rasti uz pomoć LED svetla. Vertikalna farma prostire se na 7.000 kvadratnih metara, iz kompanije poručuju da će se za dvije godine u njoj moći da uzgajaju i plodonosno povrće, a za pet do deset i korjenasto.\nInače, ova farma je plod saradnje “Nordik Harvest”-a i tajvanske grupe “YesHealth”, a težiće godišnjoj proizvodnji od 1.000 tona povrća.\n“Nudimo održiviji način proizvodnje hrane tokom cele godine, lokalno, bez narušavanja prirode”, rekao je osnivač Nordic Harvest-a, Anders Riman za Rojters.\nOvi urbani objekti ipak nisu naišli na dobrodošlicu poljoprivrednika koji smatraju da je tako u pitanje dovedena njihova sposobnost da nahrane planetu, a osvrnuli su se i na veliku potrošnju električne energije potrebne za takav uzgoj.\nMeđutim, Riman nabraja aktere koji pozitivno deluju na sredinu, kao što je uzgoj u blizini potrošača, korišćenje zelene energije, ali i to da povrće proizvode bez upotrebe pesticida.\nPrema podacima Svetske banke, u 2016. godini oko 37 odsto zemljine kopnene mase upotrebljeno za poljoprivredu.\nIpak, klimatske promene mogu ugroziti dostupnost zemljišta za uzgoj, a iz Svetskog programa za hranu upozoravaju da je četvrtina proizvodnih površina degradirana, što je dovelo u pitanje bezbednost hrane.\nVuhan ispraća kovid-19 u istoriju\nKOLIKO MOŽETE PITI DAN PARACETAMOLA? Prekoračenje ove doze može biti fatalno\nPet tajni koje nikome ne treba da pričate\nNa listi najskupljih gradova u Evropi Banjaluka ispred Barselone i Zagreba


TV emisija | Stakleno Zvono e-TV magazin - Part 5\nCategory: TV emisija\nby Stakleno Zvono · Published June 23, 2015 · Last modified July 12, 2015\nU okviru projekta Eko regioni Banat i Šumadija u ovoj godini realizovana su tri ekološka festivala. Najbolje ekološke skulpture napravljene od reciklažnog materijala, bile su nagradjene na eko festivalima koji su bili organizovani u...\nKompanija SUN Energy Balkan u Srbiji je prisutna od septembra 2013. godine i nudi kompletna rešenja u oblasti obnovljivih izvora energije. Specijalizovana je za projekte u objektima kolektivnog stanovanja i sprovodi ih na osnovu...\nby Stakleno Zvono · Published April 5, 2015 · Last modified July 12, 2015\nKako bi našli način da trajno reše problem otpada u Kragujevcu, Skupština grada je na poziv Japanske agencije za međunarodnu saradnju poslala svog predstavnika. Na kursu su mogli da saznaju sve o načinu upravljanja...\nby Stakleno Zvono · Published March 24, 2015 · Last modified July 12, 2015\nLokalni ekološki akcioni plan grada Kragujevca bazira se na potrebi da se životna sredina oslobodi negativnih posledica ubrzanog ekonomskog razvoja. Kao i u ostalim gradovima u Srbiji i u Kragujevcu su među najvećim...


Euro slavi dvadeseti rođendan - Cetinjski List\nNaslovna » Euro slavi dvadeseti rođendan\nAutor RTV Cetinje January 01, 2022 10:13 am\nEuro, prva nova valuta koja je u 21. vijeku uvedena u opticaj, slavi danas 20. rođendan, od kada je u fizičkom obliku puštena u promet.\nNovčanice i kovanice eura prvi put su se 1. januara 2002. godine našle u fizičkom obliku u džepovima oko 300 miliona stanovnika zemalja evropskog monetarnog bloka, koji je tada činilo 12 država.\nTog dana, u istoriju su otišle nacionalne valute 12 članica eurozone – njemačka marka, francuski franak, italijanska lira, austrijski šiling, španska pezeta, grčka drahma i druge, prenosi Tanjug.\nTokom godina, broj članica evropskog monetarnog bloka se proširio na sadašnjih 19, pa su se tako i Estonci oprostili od domaće novčane jedinice estonske krune, Litvanci od litasa, Slovenci od tolara.\nIme euro je zvanično prihvaćeno 16. decembra 1995. u Madridu.\nEuro je uveden u svjetsko finansijsko tržište kao računovodstvena valuta 1. januara 1999, zamijenivši dotadašnju Evropsku obračunsku jedinicu (ECU), a tri godine kasnije su fizičke novčanice i kovanice eura postale stvarni novac u novčanicima Evropljana.\nEvropljani su novu novčanu jedinicu prihvatili s puno optimizma. Međutim, kriza državnog duga eurozone iz 2011. godine dovela je u pitanje opstanak eura, pri čemu su se hedž fondovi čak otvoreno kladili na kolaps jedinstvene valute.\nUprkos dužničkoj krizi, koja je u nekim zemljama eurozone trajala sve do 2018. godine, evropska valuta je opstala, a spremnost vodećih evropskih ekonomija, prije svega Njemačke i Francuske, da se snažnije krene putem veće finansijske integracije monetarnog bloka, uključujući zajedničko zaduživanje, znači da je euro dostigao zrelost i da ima sigurnu budućnost.\nHrvatska i Bugarska pripremaju se da uvedu euro i zvanično postanu članice eurozone naredne, odnosno 2024. godine respektivno, što bi bilo prvo proširenje monetarnog bloka poslije 2015. godine, kada je u članstvo primljena Litvanija.\nPovodom 20. godišnjice od uvođenja eura, Francuska će danas pustiti u opticaj novu kovanicu od dva eura.\nRanije je najavljeno da će novčanice eura do 2024. godine dobiti potpuno nov izgled, odnosno da će biti redizajnirane.


08.11.2019. HALA 15 SEPTEMBAR VALJEVO 18.00 časova\n(23:26 33:19 16:14 23:21)\nSudije:Marko Juras, Nemanja Ninković i Dragan Matić\nDrugi trijumf Metalca\nКošarkaši Metalca savladali su ekipu Кolubare rezultatom 94:80 u jednom od prvih mečeva šestog kola Кošarkaške lige Srbije. Valjevci su tokom većeg dela meča bili bolji rival, pa i pored manjih oscilacija uspeli da ostvare drugi trijumf koji će im doneti dodatno samopouzdanje pred nastavak sezone.\nNa startu meča igralo se u serijama, najpre su Valjevci stigli do 8:2, da bi za tili čas stigao odgovor od raspoloženog Simića. Morao je Đokić da reaguje nakon polaganja Vuletića, a ulazak Luke Pavlović doneo je preko potrebnu agresivnost domaćem timu. Ipak, trojke Simića i Sinđelića bile su uvod seriju zahvaljujući kojoj su u 13. minutu Lazarevčani stigli do devet poena prednosti (36:27).\nIako je već u tom momentu nervoza bila prisutna na tribinama Valjevci su do kraja prvog dela u potpunosti kontrolisali ritam. Na krilima bekovskog tandema Vojinović – Vasić i sve boljeg Tomaševića koji su inicirali seriju 18:3 pa domaćin je na velikom odmoru stigao do maksimalne dvocifrene prednosti.\nČinilo se da ćemo u nastavku gledati miran meč, ali eskaliralo je u 25. minutu kada je Juras zbog prigovora isključio trenera domaćih Đokića. Ovaj momenat nije poremetio njegove pulene, koji su i pored napadačke krize početkom trećeg kvartala poenima odličnog Stepanovića čuvali između 10 i 15 poena prednosti.\nPokušavali su Lazarevčani šutevima van linije 6,75 da se vrate u igru, međutim u ovim momentima do izražaja je došlo iskustvo Vasića. Puleni Žarka Simića su tri i po minuta pre kraja uspeli da priđu na 83:75, ali su novi poeni Stepanovića i Tomaševića značili i kraj svih nada da mogu do preokreta.\nNajefikasniji u pobedničkom timu bio je Aleksa Stepanović sa 22 poena i osam skokova, Vojinović i Vasić su dodali po 18, dok je Tomašević meč završio sa 13 poena. U gostujućem sastavu Nikola Simić je ubacio 24, dok je Vukašin Sinđelić dodao 13 poena.\nTrener gostiju Žarko Simić naglasio je da je želja valjevskog tima presudila na ovom susretu:\nКada primite 55 poena u prvom poluvremenu teško je vratiti se u igru. I pored činjenice da smo u uvodnom delu imali prednost preokret je usledio u drugom kvartalu, publika se podigla i teško je bilo vratiti se u nastavku. Imali smo u završnici priliku da se na jednocifrenom zaostatku dodatno približimo, međutim nismo uspeli da pogodimo šuteve za tri poena.\nSa druge strane Vladimir Đokić pohvalio je igrače na partiji dodavši da će vremenom igra biti sve bolja:\nIzvinjavam se i sudijama na gestu ukoliko sam pogrešio, kao i igračima kojima je ovo bila neobična situacija. Bili su pravi i uspeli da meč privedu kraju i pokažu energiju koja je neophodna na svakom meču. Nakon nešto lošijeg perioda uspeo sam da u drugoj četvrtini pronađem petorku koja je iznela nastavak meča i uspela da donese trijumf. Pohvalio bih sve momke, vidi se koliko nam je doneo Vojinović i verujem da ćemo\n#3 Luka Pavlović 08:25 0-1 0-1 0-2 0% 1 1 1 1 2 -2\n#7 Aleksa Stepanović 34:52 5-7 71% 2-3 67% 7-10 70% 6-7 86% 1 7 8 4 4 7 3 1 3 34 18 22\n#10 Jovan Vojinović 24:40 3-5 60% 3-5 60% 6-10 60% 3-5 60% 1 3 4 2 3 3 4 14 18 18\n#11 Aleksandar Vasić 32:15 2-4 50% 3-5 60% 5-9 56% 5-5 100% 8 4 5 2 4 25 3 18\n#13 Igor Đuković 19:39 3-4 75% 0-2 3-6 50% 2 2 2 2 1 8 -2 6\n#14 Vladimir Radomirović 22:02 4-5 80% 0-1 4-6 67% 0-3 7 7 1 1 3 2 11 7 8\n#15 Toma Vasiljević 23:20 3-6 50% 3-6 50% 1-3 33% 2 4 6 2 4 4 2 1 9 16 7\n#18 Nikola Tomašević 23:42 3-4 75% 2-3 67% 5-7 71% 1-3 33% 2 2 4 1 1 7 13 13\n#33 Luka Anđušić 06:26 0-2 0-2 0% 1 1 2 1 1 -1\n#44 Danilo Slijepčević 04:39 1-1 100% 0-2 1-3 33% 1 1 1 2\nTim 2 2 4 2 1 1\nUkupno 200:00 24/39 62% 10/22 45% 34/61 56% 16/26 62% 9 27 36 20 24 27 17 7 4 110 94\nPobeda kroji raspoloženje\nObećanje dato nakon startnih poraza da će kako sezona bude odmicala biti bolji puleni Vladimira Đokića ispunili su u Vršcu. Međutim, pamti se samo rezultat, a vođstvo u prvom delu i činjenica da nisu dozvolili protivniku da do same završnice reši pitanje pobednika daju dodatno samopouzdanje mladom timu Metalca. Jedan od onih koji žali za izgubljenim u “Milenijumu” je krilni igrač Vladimir Radomirović, jedan od onih koji je u gradu na Kolubari dobio seniorske minute:\nVerujem da možemo nastaviti tamo gde smo stali u Vršcu, gde smo ostavili znatno bolji utisak u odnosu na gostovanja Borcu i Zlatiboru. Približili smo se u završnici susreta na četiri poena zaostatka, ali i dozvolili protivniku ofanzivne skokove koji su nas skupo koštali. Ipak, primljeni broj poena u odnosu na startne mečeve hrabri pred dalja iskušenja.\nNaredni protivnik Valjevaca u prvom meču šestog kola je lazarevačka Kolubara, koja nakon pet rundi ima trijumf više od pulena Vladimira Đokića:\nSigurno je da očekujemo pobedu u komšijskom derbiju, protiv ekipe koja je pokazala da joj je mesto u KLS-u. Ulazimo u seriju od tri duela na kojima bismo mogli da dođemo do pobeda koje bi sigurno popravile raspoloženje. I pored poraza slobodno se može reći da je ovo očekivan početak sezone, s obzirom na situaciju u klubu tokom leta. Zadovoljni smo treninzima i verujem da će rezultati, kako vreme bude odmicalo doći.


RTS :: Koncert podrške „Akademiji“\nMuzika Koncert podrške „Akademiji“\nčetvrtak, 20. jan 2011, 12:39 -> 19:22\nKoncert podrške „Akademiji“\nJedan od vidova protivljenja zatvaranju kultnog beogradskog andergraund kluba „Akademija“ biće „Veliki koncert podrške“ 21. januara, kao i nastup ska sastava „Samostalni referenti“ sa gostima, dan kasnije.\nBeogradski klub „Akademija" kojem preti zatvaranje posle sudske odluke o iseljenju, najavio je održavanje „Velikog koncerta podrške 'Akademiji'" 21. januara.\nKako je najavljeno, u „Akademijinom" Velikom klubu uz besplatan ulaz za posetioce nastupiće alternativni sastavi „Kazna za uši", „Filjo di putana" (Figlio di puttana) i „Ventolin", a u Malom klubu „Organik toj" (Organic Toy) od ponoći sledi „Kilimandžaro žurka podrške", uz nastup di-džej kolektiva „Senjores fankiz" (Senores Funkees) i dua „Bit manijaks" (Beat Maniacs).\nU Velikom klubu 22. januara „svoj doprinos za očuvanje 'Akademije'" daće ska sastav „Samostalni referenti" čiji će gosti biti lazarevački „King kalipso saund sistem" (King Calypso Sound System) i di-džej Omla.\nPodršku „Akademiji", između ostalih, dali su muzičari Grant Hart, Rambo Amadeus, Dušan Kojić-Koja, Zoran Kostić-Cane i Zoran Marinković, kao i slikar Uroš Đurić, a u toku je potpisivanje peticije za očuvanje kluba u njegovim prostorijama.\nFirma „Sens art" je pre nekoliko godina zakupila prostorije u Rajićevoj 10, ali joj je nedavno sudskom presudom, po tužbi Fakulteta likovnih umetnosti, naloženo da se odatle iseli.


Horner želi da se predlog o nezavisnim motorima nađe na stolu | GPF1Vesti\nHorner želi da se predlog o nezavisnim motorima nađe na stolu\nNa kraju aprila ističe rok proizvođačima za ispunjavanje četiri uslova obećana na prošlom sastanku\nŠef Red Bulla Christian Horner očekuje da se ponovo pokrene priča o nezavisnom dobavljaču motora Formule 1, jer proizvođači nisu uspeli da se usaglase sa novim kriterijumima koji bi smanjili troškove. Rok za usaglašavanje ističe krajem ovog meseca.\nProšle godine u oktobru, predsednik FIA-e Jean Todt i predstavnik vlasnika komercijalnih prava su došli na ideju o uvođenju nezavisnog proizvođača motora koja bi imali drugačiju specifikaciju od trenutne, kako bi se visoki troškovi smanjili i koji bi bili ponuđeni timovima kupcima motora Mercedesa, Ferraria, Renaulta i Honde.\nMeđutim, plan koji je dobio podršku Red Bull-a, je bio odložen kada su se proizvođači dogovorili da smanje troškove, pojednostave specijikaciju, garantuju snabdevanje i poboljšaju zvuk. Kao rok stavljen je 30-ti april, ali dok su proizvođači pokazali poverenje u ispunjavanje svih uslova, Horner je rekao tokom VN Kine da su oni u stvari “nisu ni blizu” postizanja zadovoljavajućeg sporazuma.\n“Jean Todt je postavio četiri kriterijuma Toto Wolff-u, koji su dužni proizvođači da ispune. A četiri kriterijuma su bila: smanjenje cene na 12 miliona evra za sledeću godinu, dostupnost ovih motora, izjednačavanje snage u plus minus 2 % kao i promena buke motora. Sva četiri zahteva do danas nisu ispunjena pa mislim da će biti zanimljiva diskusija na sledećem sastanku Formula 1 Komisije i sledeći koraci koje će FIA i promoter učiniti”.\nNa osnovu prvobitne odredbe koja je odložena od strane proizvođača, Horner kaže da to znači da predlog o nezavisnom dobavljaču motora mora ponovo biti pokrenut.\n“Mislim da FIA treba da odluči šta želi, jer su bili jasni kada je podnet zahtev za nezavisne motore, sklonjen je sa stola na osnovu stvari koje su ponuđene. Ukoliko se to ne bude desilo, cena ne bude spuštena, izjednačavanje snage se ne desi, snabdevanje ne bude ograničeno, onda kriterijumi nisu ispunjeni. Kako ćemo se baviti cenom, pristupačnosti i dostupnosti? Izjednačavanjem? To je još uvek veliki, veliki problem. Trkanje je dobro u ovom trenutku ali mi još uvek imamo osnovni problem koji mora da bude rešen. To će biti interesantno. To je nešto što neće biti završeno za nedelju dana”.


Haški tribunal je ustvari izgubio bitku sa Slobodanom Miloševićem I ZATO SE DOGODILO ... | WebTribune\nHome IZA OGLEDALA Haški tribunal je ustvari izgubio bitku sa Slobodanom Miloševićem I ZATO SE DOGODILO OVO …\nPosted date: децембар 17, 2017 In: IZA OGLEDALA, IZBOR\n11 godina nakon njegove smrti, NATO farsa u Hagu je presudila da Milošević nije igrao ulogu u “genocidu“ i “udruženom zločinačkom poduhvatu“ i da nije bio odgovoran za ratne zločine počinjene u Bosni, gde su se odigrali najgori zločini povezani sa raspadom Jugoslavije.\nZakopano duboko u fusnoti četvrtog toma presude protiv generala bosanskih Srba Ratka Mladića, sudije jednoglasno zaključuju da “Dokazi primljeni od sudskog veća nisu pokazali da su Slobodan Milošević, Jovica Stanišić, Frano Simatović, Željko Ražnatović ili Vojislav Šešelj učestvovali u realizaciji zločinačkog cilja“ da se uspostavi etnički homogen entitet bosanskih Srba kroz počinjenje zločina navedenih u optužnici, piše Endi Vilkokson za “Russiainsider”\nOvo je značajno priznanje, jer su gotovo svi zapadni mediji i praktično svaki politički lider u svakoj zapadnoj zemlji, proveli poslednjih 25 godina govoreći da je Slobodan Milošević bio genocidno čudovište istog kova kao Adolf Hitler. Govorili su da je on bio “Balkanski kasapin“, ali nikada nije bilo nikakvih dokaza da potkrepe te optužbe. Lagali su kako bi opravdali ekonomske sankcije i vojnu agresiju NATO-a protiv srpskog naroda, baš kao što su lagali i da opravdaju rat u Iraku.\nOvo je drugo uzastopno sudsko veće Međunarodnog krivičnog suda za bivšu Jugoslaviju, koje je zaključilo da Slobodan Milošević nije kriv za najteže zločine za koje je optužen.\nProšle godine je sudsko veće Radovanu Karadžiću takođe zaključilo da “Veće nije uvereno da je u ovom predmetu predstavljeno dovoljno dokaza da se Slobodan Milošević složio sa planom“, da se bosanski muslimani i bosanski Hrvati trajno uklone sa prisvojene teritorije bosanskih Srba.\nTribunal nije učnio ništa da objavi ove nalaze, uprkos činjenici da je Slobodan Milošević bio optužen za 66 tačaka genocida, ratnih zločina i zločina protiv čovečnosti, od strane ovog Tribunala.\nMilošević je umro u pritvoru Tribunala pre okončanja njegovog suđenja. On je pronađen mrtav u svojoj ćeliji nakon što je doživeo infarkt, dve nedelje nakon što je Tribunal odbio njegov zahtev za privremeno puštanje na slobodu kako bi otišao na operaciju srca, koja bi mu spasila život.\nDr Leo Bokerija, kardiohirurg koji bi nadgledao Miloševićevo lečenje u Medicinkom centru Bakulev, rekao je: “Da je Milošević odveden u specijalizovanu rusku bolnicu, u medicinsku ustanovu kao što je naša, bio bi podvrgut koronarografiji, napravila bi se dva stenta, i on bi živeo još mnogo godina. Jedna osoba je umrla u našoj saveremenoj epohi, kada su bili dostupne sve metode za njegovo lečenje, a predlozi naše zemlje i reputacija našeg lečenja su ignorisani. Kao rezlutltat toga, oni su uradili ono što su želeli.“\nManje od 72 sata pre njegove smrti, Miloševićev advokat je dostavio pismo ruskom Ministarstvu spoljnih poslova u kom je Milošević izrazio strah da je otrovan.\nIstraga Tribunala o Miloševićevoj smrti je potvrdila da je u jednom od njegovih testova krvi pronađen Rifampicin (neprepisani lek koji bi ugrozio efikasnost leka za njegov visok krvni pritisak), ali da on nije bio obavešten o tim rezultatima nekoliko narednih meseci “zbog teškog pravnog položaja u kom se dr Falke (glavni medicinski službenik Tribunala) našao, na osnovu holandskih zakonskih odrebi u vezi sa poverljivošću medicinskih podataka“.\nNe postoje holandski pravni propisi koji zabranjuju doktoru da pacijentu kaže rezultate testa njegove krvi, a američki diplomatski telegrami koje je objavio WikiLeaks pokazuju da se Tribunal nije ni najmanje obazirao na zakone o poverljivošću medicinskih podataka kada su američkoj ambasadi u Hagu dostavili detaljne informacije o zdravlju Slobodana Miloševića bez njegovog pristanka.\nMiloševićevo suđenje se odvijalo loše za tužilaštvo. Bilo kom pravednom posmatraču je bilo očigledno da je on nevin za zločine za koje je optužen. Džejms Biset, bivši kanadski ambasador u Jugoslaviji, rekao je da je suđenje Miloševiću “imalo sve karakteristike staljinističkog šou suđenja“. Džordž Keni, iz Stejt departmenta, takože je osudio sudski postupak protiv Miloševića kao “izuzetno nepravedno, nešto malo više od političkog šou suđenja“.\nSuđenje je za Tribunal bilo katastrofalno po pitaju odnosa sa javnošću. Na pola puta kroz slučaj tužlaštva, London Times je objavio članak gde kleveće suprugu Slobodana Miloševića i oplakuje činjenicu da je “Jedna od ironija Slobodanovog suđenja to da je ono podstaklo njegovu popularnost. Višesatni prenos, televizijsko suđenje, učinili su da se mnogi Srbi ponovo zaljube u njega.“\nDok je suđenje bilo u korist Miloševića, ono je uništilo kredibilitet Tribunala među srpskom publikom. Srpska javnost je pratila suđenje na televiziji, a kada je srpsko Ministarstvo za ljudska prava sprovelo istraživanje javnog mnjenja, utvrdili su da “tri četvrtine građana Srbije smatraju da je Haški tribunal politička, a ne zakonska institucija“.\nTim Džuda, poznati novinar i autor koji je bio protiv Miloševića, bio je uznemiren dok je gledao kako se suđenje odvija. On je napisao da se “suđenje bivšem jugoslovenskom predsedniku Slobodanu Miloševiću u Hagu odvija totalno pogrešno, pretvarajući ga, u očima javnosti, iz zločinca optuženog za ratne zločine u srpskog heroja“.\nDo kraja 2005. godine, oni koji su bili protiv Miloševića su želeli da se prekine živi prenos suđenja, jer on nije imao politički uticaj kom su se nadali. Sa druge strane, Miloševićeve pristalice su bile jasne. Oni su želeli da se emitovanje uživo nastavi, jer su znali da je on nevin i želeli su da javnost to i sama vidi.\nOslobađanje Slobodana Miloševića od optužbi, od strane istog onog Tribunala koji ga je ubio pre jedanaest godina, predstavlja hladnu utehu za srpski narod. Srpski narod je pretrpeo godine ekonomskih sankcija i NATO bombardovanje zbog neosnovanih optužbi protiv njihovog predsednika.\nIako je Tribunal na kraju priznao da nisu imali dokaze protiv Slobodana Miloševića, njihovo ozloglašeno ponašanje bi trebalo da vas navede da dva puta razmislite pre nego što prihvatite bilo koji njihov zaključak.\nIZNENAĐUJUĆI UDAR IZ FRANCUSKE: “Vreme i da Pariz povuče priznanje Kosova”\nMAPA PAKLA: Otkrivena karta iz 15. veka sa zastrašujućim predviđanjima budućnosti sveta\nZAPAD U ŠOKU I JOŠ SE PITA: Šta raditi sa Putinom i njegovim drskim pretnjama … PUTIN IMA UŽAS U RUKAMA I NE BLEFIRA


Vasa uz šut 5/14 ponovo najbolji na terenu sa 21 poenom, Efes na +30 (VIDEO) - SPORTSKI ŽURNAL\nReal Madrid u gostima pobedio Zenit posle preokreta u poslednjem kvartalu\nKošarkaši Real Madrida pobedili su večeras u gostima Zenit sa 75:71 (24:13, 14:16, 14:29, 23:13), u 28. kolu Evrolige.\nReal su do pobede predvodili Valter Tavares sa 16 i Gabrijel Dek sa 15 poena.\nNajefikasniji kod Zenita bilu su Kevin Pangos sa 14 i Bili Beron sa 12 koševa.\nReal je četvrti sa 17 pobeda i 11 poraza, dok je Zenit sa skorom od 16 pobeda i 11 poraza na sedmom mestu.\nU narednom kolu, Real će dočekati Barselonu, dok će Zenit gostovati Olimpijakosu.\nKošarkaši Efesa pobedili su večeras na svom terenu CSKA sa 100:70 (31:13, 24:15, 20:17, 25:25), u 28. kolu Evrolige.\nKod Efesa je najboljii bio srpski internacionalac Vasilije Micić sa 21 poenom (šut iz igre 5/, šest skokova i osam asistencija, a pratio ga je Šanli Sertak koji je) zabeležio 14 koševa i po tri skoka i asistencije.\nJedini dvocifreni kod moskovljana su bili Tornike Šengalija sa 14 i Johanes Vojtman sa 10 poena.\nEfes je treći na tabeli sa 17 pobeda i 10 poraza, dok je CSKA na drugom mestu sa 18 pobeda i devet poraza.\nU narednom kolu, Efes će dočekati Žalgiris, dok će CSKA ugostiti Milano.\nKošarkaši Makabija pobedili su večeras kao domaćini Valensiju sa 84:72 (14:18, 19:17, 29:21, 22:16), u 28. kolu Evrolige.\nKod Valensije bolji od ostalih bili su Luis Labiri sa 18 i Sem Van Rosom sa 14 koševa.\nKošarkaši Bajerna pobedili su večeras na svom terenu Panatinaikos sa 76:71 (14:21, 23:15, 20:19, 19:16), u 28. kolu Evrolige.


Organizacije civilnog društva iz Srbije predstavile preporuke o reformi pristupanja Zapadnog Balkana EU – Centar savremene politike\nBEOGRAD – Sedam vodećih organizacija civilnog društva za pitanja evropskih integracija iz Srbije pridružile su se diskusiji o najboljem načinu za reformu procesa širenja Evropske unije. U iščekivanju predloga koje ove nedelje treba da objavi Evropska komisija, organizacije su objavile svoje preporuke institucijama EU.\nDokument pod naslovom “Integrisanje Zapadnog Balkana: Izgradnja evropske budućnosti” objavili su Beogradski centar za bezbednosnu politiku (BCBP), Beogradski fond za političku izuzetnost (BFPE), Centar savremene politike (CSP), Evropski pokret u Srbiji (EMINS), Centar za evropske politike (CEP), Centar za međunarodne i bezbednosne poslove (ISAC) i Komitet pravnika za ljudska prava (YUCOM).\nOve organizacije podnele su set preporuka o tome kako da se efektivno unapredi okvir proširenja EU Evropskoj komisiji, Generalnom direktoratu za susedstvo i proširenje (DG NEAR) i državama članicama, ističući da EU neće biti kompletna, ili potpuno integrisana, otporna i prosperitetna bez država Zapadnog Balkana.\nU skladu sa ovom tvrdnjom, preporuke se odnose na sve države Zapadnog Balkana, uključujući i države predvodnice Srbiju i Crnu Goru, koje trenutno vode pregovore o pristupanju.\nReforma EU paralelno sa proširenjem, postepeno uključivanje država Zapadnog Balkana u programe EU\nOrganizacije civilnog društva smatraju da unutrašnja reforma EU treba da se odvija paralelno sa proširenjem, umesto situacije u kojoj Zapadni Balkan čeka na završetak ovog procesa.\n“Prethodne velike reforme EU odvijale su se paralelno sa ranijim krugovima proširenja, koji su bili znatno veći po obimu”, podsećaju one.\nTakođe smatraju da bi zemlje Zapadnog Balkana trebalo da budu pozvane da učestvuju na Konferenciji o budućnosti Evrope, što bi bila “suštinski važna poruka građanima u regionu”.\nPostepeno povezivanje zemalja Zapadnog Balkana sa različitim programima Evropske unije, uključujući Evropski zeleni dogovor, bilo bi dobrodošla inicijativa, navode organizacije.\n“Obezbeđivanje državama kandidatima konkretne koristi podstaklo bi stvarno sprovođenje konkretnih reformi”, ističu organizacije i dodaju da bi predstavnicima zemalja kandidata trebalo omogućiti da učestvuju na sastancima Saveta EU nakon što zatvore pregovaračka poglavlja koja se odnose na određenu konfiguraciju.\nJasna identifikacija zarobljavanja države i unapređivanje sistema za merenje napretka u pristupnim pregovorima\nJedno od pitanja povodom kojeg OCD veruju da EU treba konkretnije da se angažuje jeste zarobljavanje države. Elementi ove pojave prepoznati su u Strategiji Evropske komisije za Zapadni Balkan iz februara 2018. Prema organizacijama, EU bi trebalo da razvije instrumente koji bi jasno prepoznali zarobljavanje države i medija u regionu i koji bi bili praćeni konkretnim akcijama.\nSistem za merenje napretka u pregovorima takođe bi trebalo unaprediti. Organizacije predlažu prioritizovanje mera i jasne rokove za njihovu primenu, kao i sankcije u slučajevima kada one ne budu primenjene. Ovo je posebno bitno za poglavlja 23 i 24, koja pokrivaju pitanja vladavine prava, ljudskih prava, nezavisnosti sudstva i slobode medija, a koje su od suštinskog značaja za proces pristupanja.\nGlasanje kvalifikovanom većinom u Savetu i zajednički rad na podršci javnosti\nKako ne bi dopustile nijednoj državi članici da “uzurpira” proces proširenja za svoja politička i bilateralna pitanja, organizacije predlažu uvođenje glasanja kvalifikovanom većinom kada su u pitanju proceduralni aspekti proširenja EU.\nTakođe veruju da bi zemlje kandidati trebalo da dobiju više finansiranja, uporedivog sa onim što su dobijale države Centralne i Istočne Evrope tokom svog procesa pristupanja. Pristup dodatnim sredstvima može se usloviti uspešnim reformama u oblasti vladavine prava i drugim ključnim oblastima.\nPredlozi se takođe odnose na rešavanje bilateralnih sporova u regionu.\n“EU je odlučna da neće uvoziti bilateralne sporove i da ih treba rešiti pre pristupanja. Međutim, EU bi trebalo da poveća angažman u njihovom rešavanju, jer izgleda da sadašnji mehanizmi nisu dovoljni”, navode organizacije.\nKonačno, organizacije civilnog društva predlažu intenzivniju kampanju za odnose s javnošću koja bi se “bavila mlakom podrškom” građana Zapadnog Balkana EU integracijama. Zbog toga preporučuju pokretanje zajedničkog programa komunikacije sa zemljama Zapadnog Balkana, koji bi promovisao „zajedničku istoriju, kulturu, vrednosti i viziju budućnosti našeg regiona i Evropske unije“.\n“Međutim, treba naglasiti da nijedna metodologija ne može zameniti postojanje (ili nedostatak) političke volje na obe strane”, navodi se u predlozima.\nPredlozi same Evropske komisije očekuju se ove sedmice, nakon francuskog non-pejpera o reformi procesa proširenja u novembru 2019. i drugog non-pejpera devet država članica u decembru. Očekuje se da će taj proces biti u fokusu tokom narednih nekoliko meseci.\nDokumnet na srpskom jeziku:\nClick to access integrisanje-zapadnog-balkana-izgradnja-evrope-buduccc81nosti-converted.pdf\nDokumnet na engleskom jeziku:\nClick to access integrating-the-western-balkans-completing-future-europe-converted.pdf\n04.02.2020. 20.05.2020. Editor\nPrethodno Prethodni članak: Konkurs za pozicije novinara i menadžera za komunikacije na portalu European Western Balkans\nSledeće Sledeći članak: Organizacije civilnog društva pozivaju Vladu da pokrene dijalog o stanju demokratije


Ko i kako iz Srbije otima njeno rudno bogatstvo, plemenite metale i minerale?\nKirbi počistio i rudno blago\nVeć pet godina traje sezona lova na sve što vredi u Srbiji, a suludi Vođa šeta strane kompanije i mešetare da zajedno sa njima pljačkaju i uništavaju svaki koristan resurs, i nad zemljom i pod zemljom. Kako i za čiji račun je promenjen Zakon o rudarstvu i zbog čega danas Srbija više nije gospodar svojih rudnih bogatstava, nego od njih milijarde dolara zarađuju američke kompanije? Kako i zbog čega je bivši američki ambasador u Srbiji, Majkl Kirbi, kao lobista multinacionalnih rudarskih korporacija iz SAD, nagradio Vučića i njegovu stranku provizijom i kako je Srbija ostala bez svojih nejvrednijih resursa, od kojih je mogla da reši većinu svojih ekonomskih problema.\nPočetkom oktobra 2014. godine, tadašnji američki ambasador u Srbiji, Majkl Kirbi, pojavio se iznenada u sedištu Rudarsko topioničarskog basena Bor (RTB), i pred okupljenim novinarima, kao da je on premijer ili nadležni ministar, najavio promenu Zakona o rudarstvu i geologiji, za koji je tom prilikom, između ostalog, rekao da će "omogućiti velikim kompanijama da investiraju u Srbiji". Nimalo ne skrivajući svoje namere, Kirbi je odmah rekao i koje su to kompanije. Naime, bolji poznavaoci Kirbijeve stvarne uloge, znali su i pre toga da je on plaćeni lobista američkih rudarskih giganata, Friport Mekmoran i Rio Tinto), te nije bilo iznenađenje što je baš njih istakao u prvi plan.\nBilo je samo pitanje vremena kada će Kirbi da ponudi sumanutom predsedniku Vlade Srbije dobru proviziju, ako promeni dotadašnji Zakon o rudarstvu i geologiji, koji je jasno ograničavao mogućnost strancima da vrše geološka ispitivanja i eksploataciju minerala, plemenitih metala i celokupnog rudnog blaga, sa ciljem zaštite države i njenih ključnih resursa. No, Kirbi nije ni morao da nagovara pomamljenog Vučića, koji je odmah prihvatio sve što mu je predloženo. Zakon je promenjen, a vrata za istraživanja i eksploataciju najvrednijih minerala, plemenitih metala i rudnog blaga u Srbiji, za strane kompanije su bila širom otvorena.\nUbrzo, stručnjaci kompanije Rio Tinto, izračunali su da će, nakon istraživanja srpskog rudnog blaga i ulaganja u eksploataciju, već u prvoj deceniji zaraditi više od četiri milijarde dolara (kad se dobiju svi prateći troškovi). Državi Srbiji je, na ponižavajući način ponuđena "nadoknada" od mizernih 20 miliona dolara, koje Rio Tinto tek treba da isplati do kraja 2017. godine, kada bi ova kompanija, prema planovima koje je zacrtala, trebala da otvori svoj rudnik na krajnjem jugoistoku Srbije u Bosilegradu, gde se i ranije znalo da postoje velike rezerve minerala Jadarit (pronađen još 2004. godine u ovim predelima). Reč je o jedinstvenom i retkom mineralu koji u svom sastavu ima litijum i bor, za koje je poznato da imaju najširu industrijsku primenu (samo od njega je moguće dobiti Litijum, bez koga je danas nezamisliv rad prenosnih računara, mobilnih telefona i sl.) i smatra se jednim od najskupljih minerala uopšte, ali ga retko gde u svetu ima u tolikoj količini kao što ga ima u Srbiji.\nNa srpske rude i minerale, koji su i satelitski ispitivani u vreme koje je prethodilo NATO bombardovanju 1999. godine, američke kompanije, a posebno one koje su vezane za američku vojnu industriju, odavno su bacile oko, ali tek nakon pada poslednje jugoslovenske države, kada je u Srbiji i počeo "demokratski haos" i siledžijski kapitalizam, sa nesagledivim posledicama.\nAmeričke kompanije Rio Tinto i Friport Mekmoran, planiraju da otvore četiri svoja rudnika u Srbiji tokom sledećih pet godina. Jedna od najordinarnijih laži koje je, u vezi sa tim u javnost plasirala Vučićeva propaganda, govori o neverovatnoj dobiti države, visine 5 milijardi dolara. Istina je sasvim drukčija: pomenute američke kompanije zaradiće oko 5 milijardi dolara, a platiće samo porez, kao što ga i svi drugi ovde plaćaju. Ali, njihovu stvarnu zaradu od ekploatacije rudnog blaga, plemenitih metala i minerala u Srbiji, dakle, od eksploatacije zlata, jadarita, litijuma...niko ne može sa sigurnošću da utvrdi, jer su i Vučićeva diktatura ali i divljanja prethodnih režima, praktično rasterali sve naše najbolje stručnjake iz ove oblasti (koji danas rade širom sveta, od severa Evrope, do Aljaske, Kanade, SAD i Australije).\nVučićeva vlada nema ni dva vrhunski spremna stručnjaka za rudarstvo i geologiju koji bi mogli da pariraju tehnološkoj sili koju poseduje, recimo, kompanija Rio Tinto. A, Srbija ih je početkom prošle decenije još uvek imala i bili su među najboljima na svetu, samo nisu odgovarali ideolozima masovne pljačke i devastacije nacionalnih resursa.\nA 24. maja 2015. godine, Vučićevi mediji su velikim rečima slavili njegovu posetu SAD, a posebno njegov odlazak u sedište "Dženeral Elektrika", kompanije koja bi bila direktni kupac Litijuma (koji se dobija iz Jadarita). Ni evropska industrija nije ćutala na veliku priliku za zaradu u Srbiji, pa je zabeležena i vest da je kompanija Glen Kor neposredno uoči pada Demokratske stranke i Borisa Tadića, krenula da debelim svotama novca potplaćuje Vučića i njegove kandidate za ministre (Glen Kor je, treba napomenuti, preko firme Milana Beka uplaćivao novac i za predizbornu kampanju Srpske napredne strane), a cilj je bio kupovina Borskih rudnika pod povoljnim uslovima (što se nije ostvarilo, ali ne znači da neće), te istraživanje zaliha minerala i uljanih škriljaca na jugu Srbije.\nI britanska kompanija "Mineko limited" najavila je otvaranje novog rudnika olova i cinka u Srbiji, takođe kod Bosilegrada.\nTakozvani "strani investitori", a ustvari strani eksploatatori, najavili su i otvaranje radova na nalazišta zlata kod Bora, na Čukaru, gde je procenjeno da će odatle biti izvučeno blizu 100 tona čistog zlata.\nNije teško zaključiti da je promenom Zakona o rudarstvu i geologiji, vlada Aleksandra Vučića napravila veleizdajnički posao čije posledice će Srbije tek da oseti. Jer sa procenjenim rezervama retkih i plemenitih metala, minerala i ukupnog rudnog bogatstva, svaka, iole normalna vlast u Srbiji mogla bi dugoročno da reši temeljna državna pitanja, poput popunjavanja budžeta, sanacije unutrašnjih i spoljnih dugova, aktiviranje vojne industrije...Umesto toga, Vučić je uz dobru pomoć bivšeg ambasadora SAD Majkla Kirbija, učinio nesagledivu štetu sopstvenoj državi i milijarde dolara profita usmerio u pravcu američkih kompanija.


Stranka Slobode i Pravde i šta znamo o njima – Gerila\nGerila > Društvo > Stranka Slobode i Pravde i šta znamo o njima\nobjavljeno na Apr. 20, 2019 u 5:19 pm 20/04/2019\nU jeku kontramitinga ”Budućnost Srbije” Aleksandara Vučića, osnovana je stranka Slobode i pravde (od nekadašnjeg Pokreta zelenih Dejana Bulatovića), a za predsednika je izabran Dragan Đilas, bivši predsednik Demokratske stranke, i u međuvremenu jedini član SZS bez partije. Izabrani su i članovi Predsedništva stranke, Marko Bastać, predsednik opštine Stari grad i bivša poslanica Pokreta Dosta je bilo, Ana Stevanović.\nPokret Levica Srbije, Borka Stefanovića se u celini pridružio stranci Slobode i pravde sa kojim deli zajedničke vrednosti, po rečima Borka Stefanovića. Na osnivačkoj skuštini stranke, u prostorijama opštine Stari grad za potpredsednike su izabrani Marinika Tepić, Borko Stefanović i Dejan Bulatović.\nJavnost dovoljno poznaje gospođu Mariniku Tepić i Borka Stefanovića, ali je treći potpredsednik stranke Slobode i pravde verovatno enigma za čitaoce. Dejan Bulatović, sada već bivši predsednik Pokreta Zelenih iz koga je nastala stranka Slobode i pravde, je pomalo nepravedno zaboravljen i zapostavljen činilac na političkom nebu Republike Srbije. U politici je aktivan još od ranih devedesetih kada je tokom jednog od prvih protesta protiv vlasti Slobodana Miloševića bio na meti beogradske policije.\nNakon demokratskih promena 2000. nije bio previše politički aktivan, ali se u politiku vratio pred beogradske izbore 2017. gde je u koaliciji sa Demokratskom strankom i njenim tadašnjim predsednikom Draganom Šutanovcem osvojio 2.4% glasova.\nNakon debakla koalicije sa Demokratskom strankom, ZEP-Zelena Ekološka partija je bila marginalizovana sve do 21. avgusta 2018. kada je formirana koalicija Građanski blok 381 čiji je nukleus bio Pokret slobodnih građana i njen tadašnji predsednik Saša Janković. Kratko trajanje Građanskog bloka 381 je, barem prema vikipediji praćeno brojnim kontraverzama, kao i učešću u, sudeći po reakcijama opozicione javnosti, najbesmislenijim protestima ispred Predsedništva Srbije.\nPROČITAJTE JOŠ: Predsedništvo PSG negira zločine u Jasenovcu!\nDejan Bulatović je ubrzo napustio Građanski pokret 381 Saše Jankovića, i 4. decembra 2018. pristupio Savezu za Srbiju zajedno sa celom Zelenom ekološkom partijom.


Lavrov: Ne možemo da dozvolimo liberalizaciju narkotika - Sputnjik Srbija\n07:25 11 Jul 2020\n09:10 04.12.2017 (osveženo 09:46 04.12.2017) Preuzmite kraći link\nRusija poziva NATO da usaglase zajedničke pristupe za borbu protiv trgovine narkoticima iz Avganistana, izjavio je ruski ministar inostranih poslova Sergej Lavrov na međunarodnoj konferenciji „Parlamentarci protiv narkotika“.\n„Pozivamo predstavnike NATO-a da se pozabave traženjem zajedničkih pristupa za suzbijanje narko-biznisa i terorizma koji od njega živi na avganistanskoj teritoriji“, rekao je ministar.\nPrema njegovim rečima, liberalizacija narkotika vodi ka katastrofi.\n„Ne možemo da dozvolimo da podlegnemo pritisku međunarodnog kriminala, razvijemo belu zastavu i otvorimo vrata totalnoj liberalizaciji narkotika“, dodao je on.\nPo mišljenju Lavrova, prepletanje trgovine narkoticima sa terorizmom koji od njega živi i jača svoj smrtonosni potencijal je postala realnost.\n„Prihodi od droge potkopavaju međunarodnu bezbednost i stabilnost“, zaključio je Lavrov.


Vlada Ukrajine produbljuje Azovsko more - Sputnjik Srbija\n18:48 14.09.2017 (osveženo 21:56 14.09.2017) Preuzmite kraći link\nKijev je odlučio da produbi dno Azovskog mora, saopštila je agencija RIA Krim pozivajući se na pres-službu Ministarstva za infrastrukturu Ukrajine.\nU vode Azovskog mora upućeni su bager „Meotida“ i ledolomac „Kapetan Belousov“.\nUkrajinska vlada odlučila je da produbi Azovsko more u cilju održavanja neophodnih navigacionih dimenzija, saopštila je pres-služba Ministarstva za infrastrukturu Ukrajine.\nMinistarstvo je navelo da su bager „Meotida“ i ledolomac „Kapetan Belousov“ već upućeni u vode Azovskog mora za kopanje dna marijupoljske i berdjanske luke.\nRanije je predsedniku Ukrajine Petru Porošenku upućena inicijativa da se napravi kanal između Azovskog i Crnog mora, što će omogućiti otvaranje desetine hiljada radnih mesta u zemlji i povezati luke Azovskog i Crnog mora.\ndno, Azovsko more, Ukrajina


Republika Srpska poslala izveštaj Savetu bezbednosti UN - 29.10.2021, Sputnik Srbija\nRepublika Srpska poslala izveštaj Savetu bezbednosti UN\nVlada Republike Srpske usvojila je 26. Izveštaj koji je, u ime RS kao potpisnice svih aneksa koji čine Dejtonski sporazum, generalnom sekretaru Ujedinjenih... 29.10.2021, Sputnik Srbija\nIzveštaj se odnosi na period maj-oktobar 2021. godine i u njemu, kao i u prethodnim, Vlada Republike Srpske izražava svoja viđenja o ključnim pitanjima i problemima sa kojima se suočava BiH, a u cilju razjašnjavanja svojih stanovišta članovima Saveta bezbednosti i međunarodne zajednice, saopšteno je iz Biroa Vlade za odnose s javnošću.U uvodnom delu Izveštaja navodi se da suprotno zapaljivim optužbama kakve upućuju pojedine stranke, koje nikad nisu ni verovale da Republika Srpska treba uživati autonomiju propisanu i garantovanu Dejtonskim sporazumom, postupak izrade i usvajanja propisa koji je u toku u Republici Srpskoj predstavlja očuvanje i zaštitu njenih ustavnih prava, a ne „razgradnju“ bilo kojih „reformi“.Ukazuje se da se nijedan od ranijih akata bilo kog visokog predstavnika ili bilo kog organa vlasti u BiH, a kojim su prekršena ustavna prava entiteta ili konstitutivnih naroda, ne može opravdano smatrati reformom.U Izveštaju se naglašava da je dejtonska formula decentralizovanog ravnopravnog upravljanja jedini legitiman i održiv temelj na kom se može izgraditi uspešna BiH.U drugom delu Izveštaja ističe se da, u predstojećem vremenu, ništa nije važnije za stabilnost i napredak BiH od poštovanja i očuvanja vladavine prava u zemlji, prenela je RTRS.„Postizanje tog cilja značajno je otežano kad najviši zvaničnici i institucije u BiH ignorišu Ustav, a uticajni pripadnici međunarodne zajednice u ophođenju prema Republici Srpskoj i BiH sa cinizmom ignorišu osnovna načela pravičnog postupka i međunarodnog prava. Takvi potezi određenih pripadnika međunarodne zajednice govore više od reči, pa se s pravom postavlja pitanje da li se njihove politike oslanjaju na vladavinu prava ili na vladavinu sile“, stoji u Izveštaju.Potom se obrazlaže čvrst pravni i ustavni osnov za aktivnosti koje Republika Srpska razmatra u cilju očuvanja njenih prava u skladu sa Ustavom BiH, u vezi sa saglasnošću datom na međuentitetske sporazume i sa zakonima koje su, suprotno Ustavu BiH, nametali visoki predstavnici. Sporazumi kojima su entiteti dali saglasnost da entitetske nadležnosti povere institucijama BiH nisu izmenili, niti bi mogli izmeniti, osnovnu ustavnu strukturu BiH jer nemaju niti jedno obeležje ustavnih amandmana, ocenjuje se u Izveštaju.Konačno, budući da Dejtonski sporazum već više od 25 godina omogućava mirno i stabilno okruženje u BiH, od izuzetnog je značaja da ga sve strane potpisnice i svi ostali članovi međunarodne zajednice poštuju i pridržavaju se njegovih temeljnih principa. Unutrašnji politički problemi u BiH mogu se rešiti samo putem unutrašnjeg dijaloga, uz puno uvažavanje dejtonske strukture i principa, navedeno u poslednjem delu Izveštaja Republike Srpske, upućenom uoči predstojeće sednice posvećene Bosni i Hercegovini.\nrepublika srpska (rs), sb un, region – politika, bosna i hercegovina (bih), region\n15:35 29.10.2021 (Osveženo: 15:36 29.10.2021)\nVlada Republike Srpske usvojila je 26. Izveštaj koji je, u ime RS kao potpisnice svih aneksa koji čine Dejtonski sporazum, generalnom sekretaru Ujedinjenih nacija i zemljama članicama Saveta bezbednosti, uputio predsednik Vlade Radovan Višković.\nIzveštaj se odnosi na period maj-oktobar 2021. godine i u njemu, kao i u prethodnim, Vlada Republike Srpske izražava svoja viđenja o ključnim pitanjima i problemima sa kojima se suočava BiH, a u cilju razjašnjavanja svojih stanovišta članovima Saveta bezbednosti i međunarodne zajednice, saopšteno je iz Biroa Vlade za odnose s javnošću.\n„Republika Srpska ponovo potvrđuje svoju punu posvećenost Dejtonskom mirovnom sporazumu, uključujući Ustav BiH, kao i nastavku napretka BiH na putu regionalnih i evropskih integracija. Republika Srpska u potpunosti poštuje suverenitet, teritorijalni integritet i ustavni poredak BiH. Republika Srpska takođe insistira da drugi u BiH i u inostranstvu poštuju i sprovode slovo Dejtonskog sporazuma“, ističe se u saopštenju.\nU uvodnom delu Izveštaja navodi se da suprotno zapaljivim optužbama kakve upućuju pojedine stranke, koje nikad nisu ni verovale da Republika Srpska treba uživati autonomiju propisanu i garantovanu Dejtonskim sporazumom, postupak izrade i usvajanja propisa koji je u toku u Republici Srpskoj predstavlja očuvanje i zaštitu njenih ustavnih prava, a ne „razgradnju“ bilo kojih „reformi“.\nUkazuje se da se nijedan od ranijih akata bilo kog visokog predstavnika ili bilo kog organa vlasti u BiH, a kojim su prekršena ustavna prava entiteta ili konstitutivnih naroda, ne može opravdano smatrati reformom.\n„Republika Srpska, u nastojanju da BiH učini stabilnijom i uspešnijom, zapravo ispravlja ranije zloupotrebe jer je izgubila nadu da će one biti ispravljene u Sarajevu“, kaže se u saopštenju.\nU Izveštaju se naglašava da je dejtonska formula decentralizovanog ravnopravnog upravljanja jedini legitiman i održiv temelj na kom se može izgraditi uspešna BiH.\nU drugom delu Izveštaja ističe se da, u predstojećem vremenu, ništa nije važnije za stabilnost i napredak BiH od poštovanja i očuvanja vladavine prava u zemlji, prenela je RTRS.\n„Postizanje tog cilja značajno je otežano kad najviši zvaničnici i institucije u BiH ignorišu Ustav, a uticajni pripadnici međunarodne zajednice u ophođenju prema Republici Srpskoj i BiH sa cinizmom ignorišu osnovna načela pravičnog postupka i međunarodnog prava. Takvi potezi određenih pripadnika međunarodne zajednice govore više od reči, pa se s pravom postavlja pitanje da li se njihove politike oslanjaju na vladavinu prava ili na vladavinu sile“, stoji u Izveštaju.\nPotom se obrazlaže čvrst pravni i ustavni osnov za aktivnosti koje Republika Srpska razmatra u cilju očuvanja njenih prava u skladu sa Ustavom BiH, u vezi sa saglasnošću datom na međuentitetske sporazume i sa zakonima koje su, suprotno Ustavu BiH, nametali visoki predstavnici. Sporazumi kojima su entiteti dali saglasnost da entitetske nadležnosti povere institucijama BiH nisu izmenili, niti bi mogli izmeniti, osnovnu ustavnu strukturu BiH jer nemaju niti jedno obeležje ustavnih amandmana, ocenjuje se u Izveštaju.\nKonačno, budući da Dejtonski sporazum već više od 25 godina omogućava mirno i stabilno okruženje u BiH, od izuzetnog je značaja da ga sve strane potpisnice i svi ostali članovi međunarodne zajednice poštuju i pridržavaju se njegovih temeljnih principa. Unutrašnji politički problemi u BiH mogu se rešiti samo putem unutrašnjeg dijaloga, uz puno uvažavanje dejtonske strukture i principa, navedeno u poslednjem delu Izveštaja Republike Srpske, upućenom uoči predstojeće sednice posvećene Bosni i Hercegovini.


U Pazariću održana selekcija učesnika takmičenja „Best Warrior“ u Marylandu\nTrinaest pripadnika OS BiH, među kojim je i jedna žena, oprobali su se u nekoliko vojničkih disciplina, da bi se odredila osnovna i rezervnа ekipa koja će predstavljati OS BiH na ovom takmičenju Nacionalne garde Maryland. Takmičarsku ekipu će činiti jedan oficir, jedan podoficir i jedan vojnik, uz koje će biti i jedan koordinator.\n„Ovo će biti četvrti put da na takmičenju „Best Warrior“ u Marylandu učestvuje ekipa iz OS BiH“, kazao je u Pazariću zastavnik I klase Mario Bagarić koji je odgovoran za pripremu i upućivanje takmičara. „Uz pripadnike Nacionalne garde Marylanda na ovom događaju učestvuju i vojnici iz Estonije. Do sada smo uvijek mogli biti ponosni na postignute rezultate te jednako očekujemo i ove godine.“\nKandidati za takmičenje „Best Warrior“ oprobali su se u fizičkoj spremi, kroz vježbe trbušnjaka, sklekova i trčanja, kao i navigaciji u prirodi. Također su testirani i u znanju engleskog jezika.


Hilari traži sve informacije o istrazi FBI\nHilari Klinton u razgovoru sa savetnicom Humom Abedin u avionu\nAmeričku predsedničku kampanju juče je potreslo još jedno „oktobarsko iznenađenje“, kada je Federalni istražni biro (FBI) informisao članove Kongresa da ponovo otvara istragu Hilari Klinton zbog upotrebe privatnog imejl servera za vreme dok je bila na položaju državne sekretarke. Danas, Vašington Post prenosi da su zvaničnici Sekretarijata za pravosuđe upozorili direktora FBI-ja Džejmsa Komija, koji je poslao pismo Kongresu o ponovnom otvaranju istrage, da to nije u skladu sa praksom tog Sekretarijata i da Sekretarijat ne komentariše istrage koje su u toku, niti preduzima korake koji se mogu protumačiti kao uticanje na izbore. Sve to se dešava samo 10 dana pre nego što birači 8. novembra izađu na glasanje da izaberu novog predsednika.\nVest da FBI ima nove informacije u vezi sa istragom imejl servera Hilari Klinton stigla je u trenutku kada se ona spremala da govori na skupu u Ajovi.\nFBI je obavestio članove Kongresa da analizira novootkrivene imejlove, materijal koji se navodno pojavio u vezi sa odvojenom istragom optužbi da je nekadašnji demokratski kongresmen Entoni Viner slao lascivne SMS poruke maloletnoj devojčici.\nViner je muž najbliže saradnice Hilari Klinton Hume Abedin, ali su njih dvoje trebnutno razdvojeni.\nDonald Tramp, republikanski rival Hilari Klinton, prokomentarisao je nove vesti na skupu u Nju Hempširu.\n“FBI je upravo poslao pismo Kongresu u kojem obaveštava zakonodavce da je Biro otkrio nove imejlove koji se tiču istrage protiv bivše državne sekretarke, istrage Hilari Klinton”.\nDirektor FBI Džejms Komi je u julu zaključio da je upotreba privatnog imejl servera od strane Klinton bila neoprezna, ali nije ceo slučaj podigao na nivo krivičnog dela.\n“Iako nismo pronašli jasne dokaze da su sekretarka Klinton ili njene kolege nameravali da prekrše zakone koji se tiču rukovanja poverljivim informacijama, postoje dokazi da su bili izuzetno nepažljivi tokom rukovanja veoma osetljivim, izuzetno poverljivim podacima”.\nIstraživanja javnog mnjenja nagoveštavaju da birači manje veruju Hilari Klinton upravo zbog kontorverze sa imejl serverom.\nTramp već dugo osuđuje odluku FBI da ne pokrene postupak protiv Klinton, ali je juče u Nju Hempširu promenio priču.\n“Ovo je bila ozbiljna nepravda koju je američki naprod u potpunosti razumeo, a sada se svi nadamo da će ona biti ispravljena”, rekao je Tramp.\nHilari Klinton je govorila o tome u Ajovi.\n"Američki narod zaslužuje da dobije potpune informacije i to odmah. Direktor Komi je i sam rekao da ne zna da li su imejlovi koji se pominju u njegovom pismu značajni ili ne. Ubeđena sam da bez obzira na to šta je u njima, neće promeniti zaključak koji je donet u julu".\nDok su republikanci odluku FBI pozdravili, neki drugi su bili izuzetno kritični, a među njima i politički ekspert Džejson Džonson, koji je govorio putem Skajpa.\n“Bio sam zgrožen. Radi se o najneprofesionalnijoj, neprikladnoj i bez presedana zloupotrebi moći jednog birtokrate sekretarijata za pravosuđe, koju sam ikada video, možda i u američkoj istoriji”.\nDešavanja u petak ulila su novu dozu neizvesnosti u dugu predsedničku kampanju, koja je podelila naciju.\nPrema anketama, Klinton i dalje vodi protiv Trampa, kako na nacionalnom nivou, tako i u mnogim neopredeljenim državama, koje će biti ključne za ishod izbora 8. novembra.\nFBI ponovo otvara istragu imejlova Hilari Klinton


Italija duguje više od dva triliona evra\nItalija duguje više od dva triliona evra\nItalija bi mogla da zatraži hitnu pomoć od EU – spoljni dug ove zemlje dostigao je neverovatan iznos od 2,041 triliona evra.\n„Fajnenšel tajms“ smatra da je Italija svojevremeno namjerno smanjila pokazatelje svog spoljnog duga da bi se bez prepreka učlanila u evrozonu. Nedavno su u italijanskoj štampi objavljene zanimljive informacije.\nPolazeći od pesimističnih zaključaka druge po veličini banke Italije „Mediobanke“, jedan broj ekonomista tvrdi da će Italija narednih mjeseci objaviti djelimični bankrot, kao što se to nedavno desilo sa Grčkom. Ipak, neki finansisjki eksperti, uprkos svemu, smatraju da se Grčka i Italija ne mogu porediti.\nĐuzepe di Taranta, poznati ekonomista i profesor Rimskog univerziteta „Luis Gvido Karli“, ne poriče da je državni dug Italije – ogroman. Istovremeno, ističe on, Italijani su vlasnici državne svojine, koja se procjenjuje na jedan trilion i 800 milijardi evra.\nOsim toga, privatna lica u Italiji imaju svojinu koja je trostruko veća od državih dugova. Međutim, Italija je primorana da se bori protiv čitavog kompleksa socijalno-ekonomskih problema, a najaktuelniji je nivo nezaposenosti od 12 odsto. Odakle će rukovodstvo zemlje uzeti sredstva za restrukturizaciju duga od dva triliona evra?\nItalijani smatraju da treba izmijeniti bazične evropske sporazume – Mastriški i Lisabonski.mPravila upisana u te dokumente sporo, ali sigurno vode ka agoniji – smatraju ekonomisti.\nMora biti odbačena politika „stroge ekonomije“ Brisela i treba usmjeriti napore na mjere za stimulisanje ekonomskog rasta.Italijanski finansijski stručnjaci vjeruju da se mora postići ekonomski rast koji je garant zapošljavanja. U protivnom, nema izvlačenja iz ekonomskog škripca koji sve više pritišće Italiju.


DODIK SE PERE KABAŠOM: “Dokument koji sam potpisao pokazuje da nema aktivacije MAP-a, za NATO potrebna nova odluka” – BH-Magazin\nHome/Vijesti/DODIK SE PERE KABAŠOM: “Dokument koji sam potpisao pokazuje da nema aktivacije MAP-a, za NATO potrebna nova odluka”\nDODIK SE PERE KABAŠOM: “Dokument koji sam potpisao pokazuje da nema aktivacije MAP-a, za NATO potrebna nova odluka”\nČelnici SNSD-a danas su u Banjaluci razmatrali aktuelnu političku situaciju u BiH s fokusom na formiranje vlasti nakon odluke o imenovanju Zorana Tegeltije za predsjedavajućeg Vijeća ministara.\nNakon proširene sjednice Izvršnog komiteta, novinarima se predsjednik SNSD-a i srpski član Predsjedništva BiH Milorad Dodik.\n“Izvršni komitet SNSD-a prihvatio je Informaciju o Planu reformi u BiH, koju sam im dostavio, te zaključio da je veoma važno da ovaj dokument potvrđuje da BiH ne ide u članstvo u NATO-u, odnosno da ne prejudicira članstvo u ovom vojnom savezu”, rekao je Dodik, prenose Vijesti.ba.\nKako je istakao, ovim je odblokirano imenovanje novog saziva Vijeća ministara BiH.\n“To treba učiniti u što je moguće kraćem roku”, naglasio je Dodik, te dodao da se 4. ili 5. decembra očekuje sjednica Predstavničkog doma Parlamenta BiH na kojoj bi Tegeltija trebalo da bude imenovan za predsjedavajućeg Vijeća ministara BiH.\nDodik je izrazio nadu da će do Nove godine biti okončan proces imenovanje novog saziva Vijeća ministara BiH.\nOn je najavio da će zajedno sa koalicionim partnerima pripremiti sveobuhvatnu i kompletnu informaciju u vezi sa sistemom odbrane i Planom reformi u BiH, koja će biti predočena Narodnoj skupštini RS, kada dokument koje je usvojilo Predsjedništvo BiH bude aktivan, odnosno kada se okončna proces imenovanja predsjedavajućeg Vijeća ministara BiH.\n“Plan reformi u BiH nije u suprotnosti sa Rezolucijom o vojnoj neutralnosti NSRS. Zahvalan sam bošnjačkim političarima što je u tom dokumentu potvrđeno da ako nema volje RS i Srba, nema ni članstva u NATO-u. Dakle, nema prejudiciranja članstva i za to je potrebna nova odluka nadležnih institucija”, rekao je Dodik.\nOn je poručio kako dokument koje je Predsjedništvo BiH usvojilo ne znači ANP, dodavši da “nema aktivacije MAP-a”.\n“RS je vraćena kao faktor odlučivanja. Vojna neutralnost nije upitna”, kategoričan je Dodik.\nČISTA PERVERZIJA: Karleuša ne nosi donji veš (VIDEO)\nNašoj sreći nema kraja: Pronađena Ziba Mujić\nTOTALNI RAT: Vlada Republike Srpske uputila protest Vijeću sigurnosti UN-a zbog izjava Valentina Inzka!


Nikolić podnio ostavku na mjesto trenera Partizana - Prnjavorski informativni portal\nNikolić podnio ostavku na mjesto trenera Partizana\nMarko Nikolić podnio je ostavku na mjesto trenera Partizana, nekoliko dana nakon osvajanja duple krune!\nSpekuliše se da je Nikolić napustio Humsku zbog ponude mađarskog vicešampiona Videotona vrijedne 2,4 miliona evra.\nNikolić je imao još jednu godinu ugovora sa Partizanom, ali crno-bijeli nisu željeli da mu prave problem zbog bogate ponude koja se teško dobija.\nOn je Partizan preuzeo sredinom avgusta posle očajnih igara crno-bijelih pod vođstvom Ivana Tomića u kvalifikacijama za Ligu Evrope i na startu Superlige, a onda serijom od 37 mečeva bez poraza stigao do titule i Kupa Srbije.\n“Fudbalski klub Partizan sa žaljenjem obaviještava javnost da je trener prvog tima FK Partizan, Marko Nikolić, danas podnio neopozivu ostavku. U iskrenom i prijateljskom razgovoru koji je Marko Nikolić vodio sa Upravom FK Partizan, istakao je da osjeća potrebu za novim profesionalnim i ličnim izazovom.\nMarko Nikolić se zahvalio Upravi kluba na izuzetno plodonosnoj saradnji, uslovima koji su mu pruženi i sportskom i finansijskom ponudom koja je od strane kluba bila već pripremljena. Podvukao je svoje zadovoljstvo činjenicom da su sve strukture FK Partizan omogućile, u domenu svojih mogućnosti, potpuno autonoman rad koji je krunisan zajedničkim osvajanjem oba trofeja, Super lige i Kupa Srbije. Veliku zahvalnost je uputio svim svojim saradnicima u stručnom štabu, zaposlenima, igračima i fantastičnoj partizanovoj publici na izuzetnoj podršci, bez koje ostvareni ciljevi ne bi bili dosegnuti.\nFK Partizan izražava razumijevanje za želju dosadašnjeg trenera da odgovori novim profesionalnim izazovima u inostranstvu, budući da je na terenima Srbije Marko Nikolić, gotovo bez prekida, angažovan punu deceniju. Ovom prilikom FK Partizan Marku Nikoliću želi svaku ličnu i profesionalnu sreću i uspjeh u vjeri da će ostati uvijek predani dio crno bijele porodice”, navodi se u saopštenju FK Partizan.


Milunović: Pioritet Vlade RS poboljšanje statusa boračkih kategorija | BL Portal\n9. Februara 2019. 11:13\nSredstva u budžetu za boračko-invalidsku zaštitu konstantno rastu i u odnosu na prošlogodišnji budžet veća su za više od pet miliona KM.\nNa kraju godine broj boraca koji ostvaruju pravo na mjesečni borački dodatak biće oko 82.000 za šta će biti izdvojeno oko 70 miliona KM.\nMinistar rada i boračko-invalidske zaštite Republike Srpske Duško Milunović rekao je da će prioritet u radu resornog ministarstva i dalje biti poboljšanje statusa i položaja boračkih kategorija za koje se iz republičkog budžeta godišnje izdvaja 300 miliona KM.\nOn je u intervjuu Srni naveo da budžet resornog ministarstva za 2019. godinu iznosi 304,7 miliona KM, dok će za boračko-invalidsku zaštitu biti izdvojeno 232,3 miliona KM.\nMilunović ističe da su određeni mediji nedavno prenijeli neistinitu informaciju da “nema para za borački dodatak”, ocijenivši da je riječ o tendecioznom pokušaju stvaranja depresivnog stanja u društvu širenjem dezinformacija.\n-Sredstva u budžetu za boračko-invalidsku zaštitu su konstantno rasla i u odnosu na prošlogodišnji budžet veća su za više od pet miliona KM. Veliki broj boraca ostvaruje pravo na mjesečni borački dodatak i na kraju godine taj broj će biti oko 82.000 za šta će biti izdvojeno oko 70 miliona KM – pojasnio je Milunović.\nOn je rekao da je Vlada Republike Srpske do sada stambeno zbrinula 8.274 porodica poginulih i ratnih vojnih invalida od prve do četvrte kategorije.\nIstičući da je Vlada Republike Srpske konstantno ulagala dodatna sredstva i obezbjeđivala dodatna prava za boračke kategorije u Srpskoj, Milunović je podsjeti da su prošle godine ratni vojni invalidi – amputirci prvi put ostvarili pravo na naknadu za ortopedska pomagala.\n-Budžetom su predviđena i sredstva na nivou najniže plate u Republici Srpskoj za sve borce koji nisu imali 15 godina staža osiguranja, a budžet je povećan zbog izdvajanja za žrtve ratne torture i u toku je implementacija zakona koji reguliše ovo pitanje – naglasio je Milunović, prenosi SrpskaInfo.\nOn je istakao da je Vlada Republike Srpske obezbijedila nivo i stabilnost isplata boračkog dodatka iz prošle godine, dodajući da nije bilo mogućnosti da se osnovica poveća zbog odluke Ustavnog suda Srpske prema kojoj se morala prilagoditi Uredba o boračkom dodatku.\n– Borac stiče pravo na mjesečni borački dodatak narednog mjeseca u odnosu na mjesec u kome je navršio 60 godina. To pravo će ove godine biti obezbjeđeno za oko 12.000 boraca od prve do pete kategorije. Ostaje obaveza prema godišnjem boračkom dodatku i on će biti isplaćen u prvom kvartalu ove godine za prošlu godinu – pojašnjava Milunović.\nGovoreći o programu rada resornog ministarstva za ovu godinu, Milunović navodi da je predviđeno donošenje seta zakona, kao što su izmjene i dopune zakona o radu, zakona o štrajku, zakona o sprječavanju zlostavljanja na radu, zakona o profesionalnoj rehabilitaciji i zapošljavanju invalida, te nove uredbe o stambenom zbrinjavanju porodica poginulih boraca i ratnih vojnih invalida od prve do četvrte kategorije.\nMilunović očekuje da će u Republici Srpskoj biti postignut konsenzus između socijalnih partnera o izmjenama i dopunama Zakona o radu koji treba da bude što kvalitetniji i da doprinese poboljšanju ukupne ekonomske situacije u Srpskoj, kao i o Opštem kolektivnom ugovoru.\n– Moramo da stvorimo poslovni ambijent koji će omogućiti zapošljavanje što većeg broja mladih i stručnih ljudi koji će biti poželjan za život i zaustaviti odliv radne snage na Zapad – istakao je Milunović.\nGovoreći o najavama najviših zvaničnika u Republici Srpskoj o mogućnosti povećanja prosječne plate koja bi trebalo da iznosi 1.000 KM, Milunović je rekao da će to biti opredjeljenje Vlade Srpske, jer je premijer to i najavio u svom ekspozeu.\n– Siguran sam da u Republici Srpskoj ima dovoljno prirodnih resursa, šuma, žitnih polja, energetskih potencijala, koji uz izuzetne ljudske resurse, mogu da obezbijede ukupni ekonomski napredak u Srpskoj – kaže Milunović.\nOn je podsjetio da je Vlada Republike Srpske odlukom povećala najnižu platu na 450 KM, ističući da je ona veća nego u Federaciji BiH gdje iznosi 407 KM.\n– Postoji težnja i namjera da ekonomski život u Republici Srpskoj podignemo na viši nivo i da zaustavimo negativan trend odliva radne snage, obrazovanih ljudi na Zapad, a preduslov je razvoj privrede -napominje Milunović.\nOn ističe da se u tom pogledu već preduzimaju određeni koraci, navodeći da je sa Srbijom planirana izgradnja hidroelektrana, koje će biti jedan od nosilaca razvoja privrede, kao i izgradnja auto-puteva, što će stvoriti povoljan ambijent za dobar život u Republici Srpskoj.\nZaplijenjeno 25 kilograma skanka i uhapšene dvije osobe


Magla, poledica, radovi na putu | Banjaluka.net\nU višim predjelima, preko prevoja mostova i na prilazima tunelima moguća je poledica, a na dionicama u usjecima i pored kamenih kosina učestali su odroni.\nIz Auto-moto saveza /AMS/ Republike Srpske vozačima savjetuju da voze oprezno i da na put ne kreću bez zimske opreme koja je i zakonski obavezna.\nZbog izgradnje obilaznice na dionici magistralnog puta Karanovac – Crna Rijeka u mjestu Bočac, saobraćaj se odvija naizmjenično, jednom kolovoznom trakom, uz privremeno postavljenu saobraćajnu signalizaciju, dok se na dionici Crna Rijeka – Ugar izvode radovi na sanaciji kolovoza, zbog čega su moguće povremene obustave saobraćaja.\nNa lokalitetu Hidroelektrane “Bočac dva”, na ovom magistralnom putu, zbog miniranja terena u toku dana dolazi do obustava saobraćaja od 11.00 do 11.30 i od 13.30 do 14.00, svakim danom osim nedjelje.\nU toku je rekonstrukcija vodovodne i kanalizacione mreže na dionici magistralnog puta Čelinac – Kotor Varoš, na području opštine Kotor Varoš, pa se saobraćaj se odvija jednom saobraćajnom trakom, uz naizmjenično propuštanje vozila od 7.00 do 18.00 časova.\nZbog izlaska građevinskih mašina i vozila angažovanih na izgradnji autoputa Banjaluka – Doboj, na magistralnom putu Vukosavlje – granica Republike Srpske/FBiH /Karuše/, na dionicama Šešlije – Johovac i Johovac – Rudanka, izmijenjen je režim saobraćaja tako da će povremene obustave saobraćaja na svaki puni čas trajati po 15 minuta, radnim danima i subotom od 7.00 do 17.00, a nedjeljom od 7.00 do 13.00 časova.\nZbog izlaska vozila i građevinskih mašina koje su angažovane na izgradnji autoputa Banjaluka – Doboj izmijenjen je režim saobraćaja na dionici magistralnog puta Klašnice jedan – Prnjavor /Naseobina Lišnja/ od 7.00 do 19.00 časova, uz privremeno postavljenu saobraćajnu signalizaciju.\nNa tom magistralnom putu izmijenjen je režim saobraćaja i radi uključivanja i isključivanja vozila mehanizacije. Postavljena je saobraćajna signalizacija i njeno poštovanje je obavezno.\nZbog deminiranja terena, izmijenjen je režim odvijanja saobraćaja na dionici magistralnog puta Brodsko Polje – granica Republike Srpske/FBiH /Brusnica/, na lokalitetu Klakar Donji od 8.00 do 15.00 časova, a u naselju Liješće, na lokalitetu Šikare od 8.00 do 16.00 časova.\nNa dionici regionalnog puta Vijaka dva – Razboj u toku su radovi na sanaciji klizišta i rehabilitaciji kolovoznog zastora, navode iz AMS i napominju da se saobraćaj odvija jednom saobraćajnom trakom, uz naizmjenično propuštanje vozila i privremeno postavljenu saobraćajnu signalizaciju.\nU toku je prva faza izgradnje saobraćajnice i mosta preko rijeke Ukrine u Dragalovcima, zbog čega je izmijenjen režim saobraćaja na regionalnom putu Prnjavor – Doboj, dionica Gornja Vijaka dva – Razboj, u mjestu Dragalovci.\nDok traju radovi na ovoj fazi saobraćaj će se odvijati nesmetano uz povremene potpune obustave saobraćaja za sva vozila u trajanju od najviše 45 minuta. Povremene potpune obustave saobraćaja provodiće se u periodima smanjenog intenziteta saobraćaja, uz postavljenu saobraćajnu signalizaciju.\nNa ovoj dionici preko mosta u mjestu Dragalovci na snazi je zabrana saobraćaja za teretna vozila teža od pet tona ukupne mase i viša od tri i po metra.\nNa regionalnom putu Gornja Vijaka jedan – Gornja Vijaka dva privremeno će biti preusmjeren saobraćaj na novoizgrađenu saobraćajnicu, zbog radova na izgradnji vijadukta na autoputu Banjaluka – Doboj, dionica Prnjavor – Doboj.\nZbog radova na izgradnji puta Nevesinje – Berkovići, dionica Vojne – Zovi Do, saobraćaj se odvija usporeno.\nNa dionici magistralnog puta Brod na Drini – granica BiH/Crne Gore /Šćepan Polje/, nakon završenih radova na poboljšanju uslova odvijanja saobraćaja, moguć saobraćaj za autobuse “M-tri” klase /vozila sa više od 22 sjedišta i čija najveća dozvoljena masa je veća od pet tona/ i saobraćaj vozila čija ukupna masa ne prelazi 16 tona.\nSaobraćaj se u Federaciji BiH ovog jutra odvija po mjestimično mokrom kolovozu i uz umjeren promet vozila, a zbog niske temperature u jutarnjim časovima moguća je poledica u višim planinskim predjelima, kao i na mostovima i prilazima tunelima.\nVidljivost je mjestimično smanjena zbog magle na širem području Sarajeva, Zenice, Maglaja, Tuzle i Travnika, a na tim područjima kolovozi su mjestimično vlažni i klizavi.\nU toku su radovi na dionicama magistralnih puteva Jablanica – Prozor, Stup – Rajlovac, Zenica – Žepče i Jajce – Banjaluka, kao i putevima na širem području Mostara, te na petlji Blatuša u Zenici.


Ugovor o lizingu - Advokat Gvozden M. Grgur\nUgovor o lizingu – koje obaveze ima primalac finansijskog lizinga?\nŠta je ugovor o lizingu?\nUgovor o lizingu predstavlja ugovor zaključen između davaoca lizinga sa jedne strane i primaoca lizinga sa druge strane, kojim se davalac lizinga obavezuje da na primaoca lizinga prenese ovlašćenje držanja i korišćenja predmeta lizinga, na određeno vreme, u kome primalac lizinga uživa sve koristi, ali i snosi sve rizike u vezi sa vlasništvom, a primalac lizinga se obavezuje da mu za to plaća ugovorenu naknadu, tzv. lizing naknadu u ugovorenim rokovima.\nOvaj ugovor zaključuje se u pisanoj formi, i njime se utvrđuju vrednost zakupljenih dobara, rok lizinga (iznajmljivanja), visina i način plaćanja zakupnine (dinamika plaćanja i obročnost otplate i visina rata).\nU daljem tekstu bliže će biti reči o finansijskom lizingu, čija specifičnost u odnosu na ostale vrste lizinga se ogleda u tome što nakon isteka ugovora korisnik finansijskog lizinga postaje vlasnik predmeta, ukoliko je tako naznačeno u ugovoru, kao i to što korisnik finansijskog lizinga snosi sve troškove i rizike u vezi s predmetom lizinga (održavanje, osiguranje i registracija). Pored navedenog, ono što ovu vrstu lizinga čini “posebnom” jeste to da je on u nadležnosti NBS i utiče na kreditnu sposobnost primaoca lizinga.\nKoje obaveze ima davalac finansijskog lizinga?\nDavalac lizinga ima obavezu da pribavi predmet lizinga od isporučioca koga odredi primalac lizinga, a može ga odrediti i sam davalac lizinga. Radi izvršenja ove obaveze davalac lizinga sa isporučiocem lizinga zaključuje ugovor o isporuci.\nTakođe, davalac lizinga ima obavezu da predmet lizinga zaštiti od evikcije, odnosno da oslobodi predmet lizinga svih mogućih pravnih nedostataka, kako bi državina primaoca lizinga bila neometana.\nKoje su obaveze primaoca finansijskog lizinga?\nKao osnovna obaveza primaoca lizinga javlja se obaveza plaćanja naknade koja predstavlja iznos koji primalac lizinga plaća davaocu za korišćenje predmeta lizinga.\nŠta kada primalac lizinga zadocni sa isplatom rata?\nU slučaju zadocnjenja od strane primaoca lizinga Zakon o finansijskom lizingu pravi razliku u odnosu na to da li se radi o zadocnjenju sa isplatom prve ili isplatom kasnijih rata.\nTe tako ukoliko primalac lizinga zadocni sa isplatom prve rate, davalac lizinga može da raskine ugovor.\nUkoliko posle isplate prve rate zadocni sa isplatom jedne ili više rata čiji ukupan iznos doseže četvrtinu ukupne naknade, davalac može da raskine ugovor ili da zahteva isplatu ostatka naknade zajedno sa kamatom.\nAko želi raskid ugovora davalac lizinga je dužan da primaocu lizinga ostavi primeren rok za izvršenje obaveze plaćanja lizing naknade. U slučaju da on ni tada ne izvrši svoju obavezu, ugovor se raskida po sili zakona.\nU slučaju raskida zbog neplaćanja naknade, davalac lizinga ima pravo na povraćaj predmeta, kao i pravo na naknadu pretrpljenje štete koja treba da bude takva da davaoca lizinga dovede u položaj u kome bi bio da je primalac lizinga ispunio obavezu u skladu sa ugovorom.\nPored plaćanja lizing naknade, primalac lizinga ima obavezu preuzimanja predmeta lizinga na način i u vreme i na mestu predviđenim ugovorom.\nZatim, predmet lizinga mora da koristi sa pažnjom dobrog privrednika, što bi značilo da je primalac lizinga dužan da predmet lizinga koristi u skladu sa ugovorom i namenom predmeta lizinga.\nU obavezi je da održava predmet lizinga u ispravnom stanju i na njemu da vrši potrebne popravke, kao i da osigura predmet lizinga od rizika koji su predviđeni ugovorom, ukoliko nije drugačije određeno.


Press Online :: Dnevni magazin :: Srbija usvaja antipiratski sporazum?\n18. 02. 2012. - Autor: Stanko Stamenković\nSrbija usvaja antipiratski sporazum?\nPodrška - Interes Srbije je da se pristupi sporazumu ACTA jer postoji akcioni plan Vlade koji to podržava, rekao je Radivoj Mitrović, državni sekretar u Ministarstvu nauke\nTrgovinski sporazum ACTA, koji je donesen da bi međunarodni standardi zaštite autorskih prava bili usklađeni na svetskom nivou, a kaznena politika za internet pirateriju znatno oštrija, po svoj prilici će biti prihvaćen i u Srbiji.\nPrema rečima Radivoja Mitrovića, državnog sekretara u Ministarstvu nauke, u interesu Srbije je da se pristupi ovom sporazumu jer postoji akcioni plan Vlade Srbije koji to podržava.\n- U našem je interesu da to uredimo i to je preduslov za ozbiljnu ekonomiju. Već su krajem prošle godine uvedene izmene zakona o autorskim i srodnim pravima koje dodatno regulišu to polje - kaže Mitrović. On napominje da je kad nas mnogo veći problem to što se zakon posle usvajanja ne primenjuje, jer se ne donose podzakonski akti i osnivaju agencije koje ne funkcionišu.\nNaši pokušaji da u Vladi Srbije dobijemo više informacija bili su prilično bezuspešni. U Upravi za digitalnu agendu rekli su nam da je to pitanje u nadležnosti Ministarstva nauke, a nadležni iz Ministarstva nauke su nas prebacili na Zavod za zaštitu intelektualne svojine.\nPočetkom oktobra 2011. ovaj sporazum potpisali su SAD, Australija, Kanada, Japan, Maroko, Novi Zeland, Singapur, Južna Koreja, a u januaru su ga potpisale 22 članice EU. Protesti zbog prihvatanja ovog sporazuma održani su u više evropskih zemalja.\nPrekjuče je, međutim, Evropski sud pravde doneo odluku sa dalekosežnim posledicama po ovaj sporazum. U sporu koji je pokrenula belgijska kompanija za zaštitu autorskih prava muzičara SABAM, Evropski sud pravde presudio je u korist tužene strane, društvene mreže Netlog.\nPrivatnost važnija od autorskih prava\nSABAM je još pre tri godine od suda zatražio da Netlog postavi softver koji bi pregledao sve fajlove koji se postavljaju na internet stranu Netloga kako bi se pronašli oni koji krše autorska prava. Sud smatra da bi postavljanje takvog softvera značio kršenje prava privatnosti korisnika i naveo da je važnije obezbediti privatnost nego autorska prava. Osim toga, sud strahuje da bi postavljanje „filtera" moglo da znači cenzuru legalnih sadržaja što bi kršilo slobodu protoka informacija.\n- Filter bi mogao da potkopava slobodu informacija, jer sistem ne bi mogao da razlikuje legalni i ilegalni sadržaj, što bi moglo da rezultira blokiranjem legalne komunikacije - piše u sudskoj odluci.\nOvakva odluka postavlja praksu na osnovu koje bi i sporazum ACTA mogao da padne na najvišem evropskom sudu, ukoliko spor protiv sporazuma dođe na dnevni red.


Mini Master Blaster - prvi korak ka svetu muzike!\nMini Master Blaster ima za cilj da najmlađima prvi susret sa muzikom učini čarobnim gde će se deca na najprofesionalniji način upoznati sa prvim muzičkim koracima\nMini Master Blaster je predškola Master Blaster škole, prve škole za rok i pop muziku. Namenjen je deci uzrasta od 4-7 godina i prevashodno se bavi muzičkom edukacijom dece na zabavan i neposredan način kroz upoznavanje sa različitim muzičkim žanrovima, instrumentima, muzičkim i didaktičkim igrama i slušanjem muzike, otkrivajući na taj način svet muzike.\nMini Master Blaster ima za cilj da najmlađima prvi susret sa muzikom učini čarobnim gde će se deca na najprofesionalniji način upoznati sa prvim muzičkim koracima, osnovnim veštinama i znanjima o muzici kroz zabavu i druženje sa svojim vršnjacima. Pažljivo osmišljen plan i program ima za cilj i da dete:\n– u najvećoj meri razvije muzičke potencijale (sluh, ritam, muzičku memoriju, motoriku)\n– upozna sopstvene vokalne sposobnosti\n– razvije veštinu komunikacije kroz muziku\n– podstiče proces socijalizacije\n– iskaže svoje emocije\n– stekne samopouzdanje\n– podstakne kreativnost\nU Mini Master Blaster studiju deca su svrstana po grupama,na osnovu uzrasta, u kojima radi profesionalni tim muzičkih stručnjaka koji u svakom trenutku mogu da procene potrebe i mogućnosti deteta.\nStudio omogućava upoznavanje sa različitim instrumentima, jer čuti, dodirnuti, proizvesti ton, ostetiti svaki instrument ima za cilj da dete napravi pravi odabir jer je to najvažnije u daljem, bilo ameterskom, bilo profesionalnom bavljenju muzikom.\nKroz različite muzičke žanrove dete će imati prilike da obogati svoj slušni repertoar, uvrsti pokret u muziku i razvije sve svoje muzičke sposobnosti.\nUpis u školske jedinice u centru, na Banovom brdu i u Zemunu je u toku!\nMaster Blaster – prva skola za rok i pop muziku\n011 33 44 998\n069 33 44 998\nTagovi :Master Blaster, muzička škola, škola, škola rok muzike, učenje muzike


FoNet portal :: Pretraga / tagId=145470\nTag: GORAN BREGOVIĆ, Pogodaka: 8\n"Đurđevdan" u Duabiju\nSvetski poznati muzičar i jedna od najvećih rok zvezda Balkana Goran Bregović i njegov, čuveni Orkestar za svadbe i sahrane, nastupio je sinoć pred nekoliko hiljada ljudi na Svetskoj izložbi u Dubaiju, čime je proslavljena pravoslavna Nova godina.\nKoncert u Dubaiju\nNa Svetskoj izložbi Expo 2020 u Dubaiju večeras je, povodom Nove godine po Julijanskom kalendaru, pred nekoliko hiljada ljudi održan koncert Gorana Bregovića i Orkestra za svadbe i sahrane, saopštili su organizatori.\nBregović neopravdano optužen\nPremijer Albanije Edi Rama izjavio je da su oni koji su bacilli suzavac tokom koncerta Gorana Bregovića u Korči isti kao Srbi koji osporavaju i na društvenim mrežama vređaju pevačicu s Kosova Dua Lipu.\nSuzavcem na Bregu\nPolicija je u albanskom gradu Korča uhapsila osam osoba osumnjičenih da su umešani u bacanje suzavca na koncertu Gorana Bregovića u tom gradu.\nGoran Bregović primio je nagradu "Šaban Bajramović" na 27. džez festivalu "Nišvil" u Nišu.\nPropao protest protiv Brege\nProtest najavljen na društvenim mrežama protiv Gorana Bregovića u Korči u Albaniji je propao, preneo je portal Kossev pisanje "Kljan Kosova".\nPeticija protiv Bregovića\nU kosovskim medijima od utorka traje negativna kampanja protiv Gorana Bregovića, neposredno nakon što su pojedini portali u Prištini preneli vest albanskih medija da Bregović dolazi na čuveni festival piva u Korči, a sada je pokrenuta i onlajn peticija protiv dolaska slavnog muzičara, javlja Kossev.\nBregović nastupa u Korči\nZamenica gradonačelnika albanskog grada Korče Benilja Terova izjavila je danas da je Goran Bregović potvrdio dolazak na Festival piva u tom gradu 22. avgusta i potvrdila da neće otkazati njegov nastup, bez obzira na zahteve sa Kosova da se to uradi.


EU otvorila granice za Srbe, ali ne i Nemačka › Made-in-Germany.rs\nIako je Evropska komisija preporučila zemljama članicama EU da od danas otvore svoje granice za građane Srbije, nemačka vlada još nije odlučila da li će slediti ove preporuke, navodi se na sajtu ambasade Nemačke u Srbiji.\nTo znači da za državljane Srbije nastavljaju da važe ograničenja za ulazak u ovu zemlju. Iz ambasade poručuju da će o svim izmenama blagovremeno obavestiti građane preko zvaničnog sajta www.belgrad.diplo.de ili preko Fejsbuka.\nEvropska unija je juče objavila preporuku u skladu sa kojom će građani 14 zemalja od 1. jula moći slobodno da putuju u države članice Unije, a na tom spisku su se, pored Alžira, Australije, Kanade, Japana, Gruzije, Novog Zelanda, Maroka, Tajlanda, Tunisa, Urugvaja, Ruande i Južne Koreje, našle i Srbija i Crna Gora.\nIz Brisela poručuju da će lista zemlja kojima će biti omogućen ulazak u Šengen zonu biti ažurirana na svake dve nedelje u skladu sa aktuelnim epidemiološkim podacima. Naime, Svetska zdravstvena organizacija (SZO) je registrovala značajan porast broja zaraženih u najmanje 11 evropskih zemlja, među kojima za sada nije i Srbija.\nTrenutno se na restriktivnoj listi EU nalazi oko 50 država i za njih se granice neće otvarati užurbano. Kao virusom najteže pogođena država u svetu, sa više od 2,4 miliona slučajeva obolelih, Sjedinjene Američke Države su se našle na restriktivnoj listi EU, a osim njih tu su i Rusija, Izrael, Turska i Saudi Arabija.\nNemačka ima Maršalov plan za Balkan\nOd MiG na 01/07/2020 / AKTUELNO, BLOG / Ostavite komentar\nOd dnas u Nemačkoj manji PDV


"To je poruka današnjega velikoga događaja i praznika. Tako ćemo održati Crkvu, veru i državu. Da bude onako kako je bilo da država radi svoj, a crkva svoj posao. Da se sa ovog skupa raziđemo sa odlukom da se veri, Crkvi i sebi vratimo", rekao je patrijarh Irinej u besjedi nakon što je služio Svetu arhijerejsku liturgiju u Manastiru Žiča.\nPatrijarh Irinejje podsjetio da je prije osam vijekova u Žiči počela istorija srpskog naroda, a da su mudri Sveti Sava i njegov otac Stefan Nemanja znali šta njihovom narodu treba - samostalna država i autokefalna crkva.\n"I tu crkvu osnivali su sveti ljudi. Cela porodica Stefana Nemanje su ugodnici. Ovu državu su postavili sveti i tu leži tajna kako su opstale naša crkva i naša država, nakon toliko stradanja, ropstva", napomenuo je srpski patrijarh.\nOn je naglasio da se Srbi moraju vratiti svojoj istoriji i putu Hristovom slijedeći riječi Gospoda da je on "put i istina".\n"Danas, kada slavimo osam vekova postojanja naše crkve, na ovaj veliki, slavni i sveti dan ponavljam da Bog nije ostavio narod svoj. Srpski narod jeste stradao, prolivao je krv, nadao se i očekivao, ali je opstao, jer je ostao veran Bogu", rekao je patrijarh Irinej.\npatrijarh Irinej jubilej SPC\n3293 glasova 75%


Povratak opeke / Objekat socijalne zaštite "Sunce" - Super Prostor\nObjekat socijalne zaštite Sunce je ustanova za smeštaj i dnevni boravak dece i omladine ometene u razvoju, sa mogućnošću prenoćišta. Namenjen je radu sa različitim tipovima i dobi korisnika u cilju njihovog obrazovanja i što bolje društvene uključenosti. U pitanju je prva zadužbina na teritoriji Srbije nakon 70 godina, čiji je donator Delta fondacija.\nObjekat je projektovan jednostavnim pristupom, nenametljivo, kao spoj tradicije i savremenog arhitektonskog izraza. Ne opterećujući se onim šta treba da predstavlja, već kome treba da služi, složeni programski zahtevi razrešeni su kroz jednostavnu, svedenu funkcionalnu organizaciju. Na prizemlju i spratu sadržaji su ređani linearno, sa centralno postavljenom vertikalnom komunikacijom.\nPrizemlje čine zajednički sadržaji – dnevni boravci, radionice, ordinacije, trpezarija, prostor za posetioce i administracija, dok je na spratu smeštaj za petnaest korisnika i dodatni zajednički sadržaji (radionice, prostor za izložbe), kao i otvorena terasa.\nSvojom svedenom formom, estetikom i skladnim odnosnom masa objekat se nenametljivo izdvaja u odnosu na neposredno okruženje, istovremeno se uklapajući u širi kontekst Bežanijske kose – pre svega svojom materijalizacijom. Obodnim zidom objekat se ograđuje od okruženja, čime formira prostrano dvorište za igru. Zauzetost parcele u prizemlju nadomeštena je dodatkom krovne terase, koja omogućava višenamensko korišćenje objekta.\nVizuelni identitet objekta proizilazi iz njegove teksture i materijalizacije, ali i asketskog tretiranja prostora i površina. Gotovo u celosti, od nivoa konstrukcije do nivoa detalja, objekat je sazidan primenom opeke kao osnovnog gradivnog materijala. Različiti slogovi opeke korišćeni su u definisanju osnovne mase, ali i u artikulisanju pojedinačnih mikrocelina, koje su u odmerenom odnosu prema drugim elementima sklopa.\nNa vizuelnom i upotrebnom nivou, ovi mikroambijenti razbijaju krutost objekta, omogućavajući različite uglove sagledavanja dinamične prostorne kompozicije. Naznačavajući i usmeravajući tokove kretanja, oni uspostavljaju neposrednije sadejstvo na relaciji zgrada-okruženje.\nKada se objekat socijalne zaštite Sunce sagleda u celosti – od urbanog nivoa do razmere detalja, radi se o jednom toplom, svedenom i dosledno isprojektovanom objektu, primerenom zahtevnoj svrsi kojoj treba da služi, a koja donekle opravdava upadljivu introvertnost njegove arhitekture.\nObjekatObjekat socijalne zaštite „Sunce“\nProgramCentar za smeštaj i dnevni boravak dece i omladine ometene u razvoju\nprojektantiVanja Milojković i Branislav Lukić\nAko je ovo najbolje sto srbija ima u arhitekturi, vratimo se zemunicama…\n@Niko Kovac: Ako je to tvoje iskreno mišljenje, onda nemaš pojma o arhitekturi, pa sledi zaključak da i zemunice imaju više arhitektonskog, oblikovnog, estetskog i funkcionalnog sklada od bilo čega što ćeš ti ikada stvoriti, ako se uopšte, ne daj Bože, baviš arhitekturom.


Pokémon Sword and Shield je igra sa najbržom prodajom\nPosted četvrtak 21 11 2019 22:30:19\nPokémon Sword and Shield je prodat u preko šest miliona primeraka za prvih nedelju dana prodaje i time je postala najbrže prodavana igra u istoriji kada je u pitanju Nintendo Switch.\nThe Pokémon Company je objavila danas da Pokémon Sword and Shield ima prodatih preko đest miliona jedinica širom sveta u prvoj nedelji. Po informacijama koje mi imamo, Srbija je podbacila sa prodajom ali je kod nas Nintendo Switch još uvek nepravedno u senci PlayStation konzole. Ova navedena cifra uključuje kako digitalna, tako i fizička izdanja ove igre koja je imala D1 15. Novembra.\nU prevodu, po analitičaru Daniel Ahmadu, Pokémon Companija je napomenula da je ovo razbilo prethodni rekord koji je držao Super Smash Bros. Ultimate, koji je prodat u pet miliona primeraka prve nedelje. Pošto je sada ostao bez titule, Smash Bros. Ultimate mora da se zadovolji napomenom da je najbolje prodavana borilačka igra ikada.\nBusinessWire tvrdi da je dva miliona kopija prodato prva dva dana u US, i time je ovo najveća početna prodaja bilo koje Pokémon igre u Americi.\nZa dodatno poređenje, 2013. Pokémon X and Y je prodat u četiri miliona primeraka širom sveta prve nedelje, dok je poslednja generacija Pokémon Sun and Moon po izveštajima prodala 7.2 miliona prve nedelje po Eurogameru.\nOvo je veliki uspeh ako imamo u vidu sve što se u poslednje vreme objavljivalo o ovoj igri, i sve procurele informacije. Kontraverza je počela na E3 ove godine, kada je objavljeno da neće svi Pokémoni biti u ovoj Switch igri a onda su samo nastavile da se nižu zamerke.\nIma nešto i u onome da se ne treba osvrtati na one koji kritikuju već biti siguran u ono što radiš.


Foto konkurs ,,Vikimedije'' Republike Srpske\nČetvrtak, 25 Juni 2015 15:47\nU Višegradu je danas predstavljen foto-konkurs pod nazivom "Tragom duše" u okviru projekta "Vikimedije" Republike Srpske s ciljem da se promovišu kulturna i istorijska dobra u Srpskoj.\nPredstavnik "Vikimedije" iz Višegrada Bojana Podgorica rekla je novinarima da je riječ o foto-konkursu usmjerenom ka prikupljanju što većeg broja fotografija prirodnih i kulturnih ljepota i nepokretnih dobara koje se nalaze na teritoriji Srpske. Ona je istakla da je cilj ovog projekta popularizacija prirodnih i kulturnih dobara Republike Srpske, kao i unapređenje dostupnosti riznice kulturno-istorijskog nasljeđa.\n"Fotografija mora predstavljati dobro, odnosno sve ono što je pod zaštitom Republičkog zavoda za zaštitu kulture - istorijsko i prirodno nasljeđe, a jedan autor može poslati neograničen broj fotografija koje će biti objavljene na sajtu `Vikimedije", rekla je Podgorica.\nTakmičenje je otvoreno za sve zainteresovane koji žele učestvovati u konkursu, koji počinje 1. jula, a završava se 31. avgusta. Pobjedničke fotografije će biti odabrane po završetku konkursa, a njihova izložba će biti održana u septembru u Višegradu.\nPredsjednik Srpskog prosvjetnog i kulturnog društva /SPKD/ "Prosvjeta" iz Višegrada Danka Mitrović kaže da je jedan od osnovnih zadataka ovog društva zaštita i očuvanje kulturnog nasljeđa našeg naroda.\n"S obzirom na to da spomenici kulture predstavljaju sastavni dio naše kulturne baštine, ovaj projekat `Prosvjeti` pruža mnogo prostora i mogućnosti za djelovanje", rekla je Mitrovićeva. Ona je dodala da će se aktivnosti ovog društva ogledati u popularizaciji spomenika kulture našeg naroda putem pisanih tekstova koji će biti objavljivani putem elektronskog medija "Vikimedije".\nSaradnici u projektu "Tragom duše" su SPKD "Prosvjeta" Višegrad i Turistička organizacija Višegrad.\nPosljednja izmjena Četvrtak, 25 Juni 2015 16:00\nViše iz kategorije: « Novi udžbenici - stare cijene Pomozimo Milici Jaćimović da pobijedi leukemiju »


NOVE EKONOMSKE MERE: Minimalac za svakog zaposlenog, 100 evra svakom građaninu - FormatŽabalj\nHome Novosti NOVE EKONOMSKE MERE: Minimalac za svakog zaposlenog, 100 evra svakom građaninu\nStojim ovde sa sveoobuhvatnim merama. Jedna je borba za svako radno mesto. Druga pomoć za mala, mikro i srednja preduzeća – rekao je ministar finansija Siniša Mali.Kako je rekao polovina godišnjeg budžeta je iznos koji je država spremila za pomoć privredi. Podeljena je pomoć u 4 dela.\nodlaganje plaćanja poreza na dobit\noslobađanje plaćanje PDV\nMasovna podrška za likvidnost, 200 miliona evra iz Fonda za razvoj, jeftini krediti. To su krediti iza kojih stoji država\nŠta sve obuhataju mere\nVAŽNO: Od danas ove mere važe u opštini Žabalj\nNOVE MERE VLADE: Sutra se ukida javni prevoz, od ponedeljka kafici restorani, tržni centri\nprevious Vučić ponovo apelovao na građane da ostanu kod kuća\nnext Radno vreme prodavnica u Beogradu od sutra do 15, vikendom do 13 časova


Još jedna avio-kompanija odlazi u istoriju – Bankar.rs\nHome/KOMPANIJE/Još jedna avio-kompanija odlazi u istoriju\nAkcionari italijanske avio-kompanije Er Itali, Alisarda i Katar ervejz su se složili da započnu proces likvidacije kompanije.\nPotez sledi neuspešne dogovore oko nastavka finansiranja kompanije koja pravi rekordne gubitke.\nKatar ervejz, kao manjinski vlasnik kompanije, sa 49 odsto akcija, se oglasio odmah nakon što je Er Itali izdao zvanično saopštenje. U izjavi za medije, Katar everjz je, sa žaljenjem potvrdio da je doneta odluka o prekidu rada kao i da su sa svoje strane uradili sve što je bilo potrebno i da su bili spremni da nastave sa ulaganjem u kompaniju, ali da je za njen opstanak potrebno da svi njeni vlasnici imaju istu želju, prenosi Aviatica.rs.\nPrema zvaničnom saopštenju kompanije, prekid svih avio-operacija je planiran za 25. februar 2020. Svi letovi do tog dana će biti obavljeni prema aktuelnom redu letenja i putnici sa važećim kartama nemaju razloga za brigu, prenosi Aviatica.rs.\nOni putnici koji imaju karte za letove nakon pomenutog datuma, mogu da dobiju punu refundaciju ili da budu prebačeni na letove drugih avio-kompanija bez ikakve doplate.\nBurna istorija kompanije koja postoji od 1963. trebalo je da uđe u mirnije vode dolaskom arapskog investitora. Katar ervejz je sa svojih 49 odsto vlasništva započeo velike promene od februara 2018. kada je ime kompanije iz Meridiana promenjeno u Er Itali, urađen je nov brending, stigli su novi avioni i počelo je širenje mreže linija.\nKompanija je, međutim 2018. završila sa gubitkom od 164 miliona evra što je tada činilo skoro 60 odsto ostvarenih prihoda. Prošle godine je gubitak bio još veći, pišu italijanski mediji, iako još zvanično nisu poznati rezultati za prošlu godinu.\nSedište kompanije je u Olbiji na ostrvu Sardinija. Okosnicu flote čine moderni Erbasovi avioni A330 koje je kompaniji obezbedio Katar Ervejz. Pet Boingovih aviona 737-700/800 trebalo je da bude povučeno iz flote i zamenjeno avionima 737 maks, ali je to prolongirano s obzirom da je taj avion prizemljen.\nAvio-kompanija Gasenje Katar\nSiva knjiga NALED-a: Neprihvatljivo da poslodavac ne može dati otkaz zaposlenom


General Kredok: NATO bi morao da sprovede krupne promene\nBivši komandant vojnih snaga NATOa, američki general Džon Kredok, založio se za promenu načina na koji taj savez funkcioniše i pozvao na obavezivanje političkih lidera da obezbeđuju sredstva za ispunjavanje zadataka koje naređuju. General Kredok, koji je pre dve nedelje završio trogodišnji mandat na čelu NATOa, govorio je juče u Vašingtonu pred grupom oficira.\nGeneral Kredok kaže da bi lideri NATOa morali ili da ograniče svoje ciljeve ili da obezbede snage za njihovo ispunjavanje. On kaže da je tokom njegovog mandata na položaju glavnog komandanta NATOa, njegovo najviše političko telo - Severnoatlantski savet - odlučivalo o misijama jednoglasno, kako zahtevaju propisi, i odobrilo vojni plan. Ali tada bi počeli da se javljaju problemi.\n"Sledeći korak u tome bilo je da počnemo da prikupljamo vojne snage. Održali bismo konferenciju o tome. Svaki put, bez razlike, zemlje nisu bile spremne da odvoje snage za ono što su nam kolektivno naložile da uradimo," kaže general Kredok.\nKredok kaže da je NATO pre tri godine preuzeo odgovornost za operacije bezbednosti širom Avganistana sa samo polovinom potrebnih snaga. On je rekao da novije nastojanje da se pojačaju antipiratske parole kraj obala Somalije nije dovelo do okupljanja nikakvih dodatnih snaga.\nPrema njegovim rečima, NATO radi na izradi novog strateškog koncepta, koji bi trebalo da bude usvojen na samitu iduće godine. Ali on kaže da bi lideri alijanse trebalo da izmene i način na koji alijansa treba taj koncept da sprovede u delo.\n"Novi model mora da bude sledeći: ako vojska preuzme zadatak, njegovo sprovođenje ne počinje sve dok nismo potpuno obezbeđeni svim onim što je potrebno da ga izvršimo. Ako ne dobijemo sve što je potrebno, umesto da započnemo sprovođenje zadatka ponudićemo alternative," kaže Kredok.\nGeneral Kredok je istakao da većina članica NATOa ne učestvuje u potpunosti u vojnim misijama. On je te zemlje podelio u dve kategorije - one koje ne mogu da učine više i one koje ne žele da čine više. On je rekao da su razlozi tog oklevanja različiti, i da obuhvataju strah od žrtava, visoku cenu slanja vojnika u strane zemlje, otpor Evropljana prema vojnim avanturama u inostranstvu i političku slabost nekih evropskih koalicionih vlada. Kredok je rekao da bi alijansa trebalo da olakša zemljama članicama slanje trupa u takve misije, delimično time što bi obezbedila zajednički fond u vojnim efektivama i finansijskim sredstvima.\nGeneral Kredok smatra da je NATO suočen sa teškom odlukom o tome šta smatra za pretnju i šta su zemlje članice spremne da učine u vezi sa tim pretnjama.\n"NATO mora da odluči na šta želi da se fokusira, koliko želi da se fokusira i da to čini imajući u vidu činjenicu da prilozi u ljudstvu i opremi imaju svoja ograničenja. 73 hiljade naših vojnika uključeno je u tekuće operacije. Preostale snage su trivijalne. Prema tome, pojedinačne zemlje ili moraju da uvećaju te snage ili da smanje svoje apetite," rekao je general Kredok.\nGeneral Džon Kredok je zaključio da se NATO zaglavio u konfliktu između svoje "ambicije" i "političke volje" svojih članica, i da se ti međusobno suprotstavljeni faktori moraju dovesti u ravnotežu.


Do početka SP-a u Kataru poginuće još 7.000 radnika - Ekonomske Vesti\nDo početka SP-a u Kataru poginuće još 7.000 radnika\n21. dec. 2015 Andrija Matić 0 Comments fudbal, ITUC, Katar, nesreće, radnici, sindikati, Svetsko prvenstvo 2020\nMeđunarodna konfederacija sindikata (ITUC) upozorila je da do početka Svetskog fudbalskog prvenstva u Kataru 2020. godine na izgradnji stadiona i prateće infrastrukture poginuti još oko 7.000 stranih radnika. ITUC je svoju procenu bazirao na osnovu podataka koje su objavile katarske vlasti.\n„Katar i dalje odbija da objavi broj smrtnih slučajeva stranih radnika i prave uzroke njihove smrti. Analizirajući katarske podatke i zdravstvene izveštaje u zadnje tri godine, možemo reći da su ranije procene o 4.000 smrtnih slučajeva do 2020. godine bile podcenjene. Stopa smrtnosti iznosi više od 1.000 godišnje, đto znaći da će do 2020. stradati oko 7.000 radnika“, izjavila je glavna sekretarka ITUC-a Šaran Berou.\nS druge strane, katarska Vlada tvrdi da su izjave ITUC-a pokušaj izvrtanja činjenica.\n„Nelogično je povezivati sve smrtne slučajeve sa izgradnjom objekata za Svetsko prvenstvo, Katar je primio više od milion stranih radnika. Iz nejasnih razloga ITUC predstavlja glasine kao činjenice“, navodi se u saopštenju.\nITUC je najveća federacija sindikata u svetu, ima 176 miliona članova u 162 zemlje, a sedište im se nalazi u Briselu.\n← Ocenjivanje zaposlenih prvi kriterijum za racionalizaciju\nTramp: Američki ekonomski balon bi mogao da eksplodira →\nMesi osuđen na 21 mesec uslovno\nSponzori da reaguju zbog uslova rada u Kataru\nMMF: Zalivske zemlje će ove godine izgubiti 275 milijardi dolara


Svetske vesti - Ponedeljak 24.02.2020 - 11:19\nPoslednja 24 časa potvrđeno 409 novoobolelih, od kojih je samo 11 van Hubeja, a to predstavlja znatan pad dnevnih novih zaraženih\nPoslednja 24 časa potvrđeno 409 novoobolelih FOTO: AP\nU Kini je zabeleženo 150 novih smrtnih slučajeva od korona virusa čime je broj umrlih porastao na 2.592, a istovremeno se smanjuje broj novozaraženijh, javili su danas kineski zvaničnici.\nSvi umrli osim jednog su u centralnoj provinciji Hubej, gde se pojavio novi korona virus i gde je epicentar epidemije.\nU više provincija javljeno je da već nekoliko uzastopnih dana nemaju nijedan novi slučaj obolelih od korona virusa na njihovoj teritoriji.\nIako je najveći deo zaraženih i umrlih od novog korona virusa koji se pojavio u decembru u Hubeju i dalje koncentrisan u Kini, epidemija se širi u svetu.\nU Italiji je u nedelju umrla jedna starija osoba obolela od raka koja je dobila korona virus što je povećalo na tri ukupan broj mrtvih u zemlji gde je zaraženo 149 ljudi. Velike mere ograničenja kretanja uvedene su na severu Italije.