Obama je imenovao Stivena Čua, dobitnika Nobelove nagrade za fiziku 1997. godine, za sekretara za energetiku. Stiven Ču, koji je sada na čelu vladine nacionalne laboratorije Lorens Berkli u Kaliforniji, vodiće odeljenje za energetiku Obamine vlade. Liza Dzekson, stručnjak za životnu sredinu, vodiće Agenciju za zaštitu prirodne sredine. Pored ove dve nominacije, koje mora da potvrdi Kongres, Obama je izabrao Kerol Brauner, koja je tokom predsedničkog mandata Bila Klintona vodila Agenciju za zaštitu prirodne sredine, da vodi koordinaciju politike Bele kuće na polju energetike i politike klimatskih promena između različitih saveznih agencija. Kao i Nensi Satli, zamenicu gradonačelnika Los Andjelesa, da brine u Beloj kući o Savetu za zaštitu okoline. Obama je na pres konferenciji u Čikagu rekao da postojanje odgovornosti za životnu okolinu ne znači smanjenje mogućnosti za napredak američkog biznisa.\n“Ako prihvatimo ovaj izazov možemo da stvorimo beskrajne mogućnosti za naše ljude, možemo da otvorimo milione radnih mesta, da započnemo sa ekonomskim oporavkom 21 veka koji omogućava Amerikancima da grade vetrenjače, solarne pogone i automobile koji trose manje goriva. Mi možemo da damo zamajac dinamizmu naše ekonomije, koja će stvoriti nove poslove i industrije sa dobrim radnim mestima, koja će biti dobro plaćena, i koja neće biti dislocirana u druge zemlje”, rekao je Obama.\nOvo nije kontradiktornost izmedju ekonoskog rasta i očuvanja zivotne sredine, kaze dalje Obama. Ja mislim da će budućnost inovacija i tehnologija biti energija naše ekonomije u budućnosti. Nova ekonomija energije biće deo kreiranja miliona novih radnih mesta koja su nam potrebna i to je razlog zašto će novi plan ekonomskog oporavka biti fokusiran na pitanje, kako možemo da stvorimo seriju donjih isplata zaposlenih u narednih 10, 20 ili 30 godina ako ne delujemo, zaključio je Obama.\nObama je na ovoj pres konferenciji rekao i da je unutrašnja istraga potvrdila da nije umešan u skandal vezan za guvernera Ilinoisa, Roda Blagojevića. On je optužbe za korupciju protiv Blagojevića nazvao "zaprepašćujućim sticajem okolnosti", koji, po njegovim rečima, nije imao nikakve veze sa njegovom kancelarijom.


San Antonio blokadom do ključne pobede nad Hjustonom\nRTS\t10.05.2017 15:38\nKošarkaši San Antonija savladali su nakon produžetka ekipu Hjustona sa 110:107 i tako povedu sa 3:2 u polufinalnoj seriji Zapadne konferencije NBA plej-ofa.\nSparsi su morali da prevaziđu problem povrede glavnog igrača Kavaj Lenarda.\nLenard imao je učinak od 22 poena i 15 skokova za 38 minuta na parketu, a onda je morao da izađe zbog povrede skočnog zgloba leve noge. Pre toga je tokom utakmice pokazivao i da ga boli desno koleno, tako da je povremeno dolazio do ivice terena na bandažiranje desnog kolena.\nHjustonu nije pomogao ni tripl-dabl Hardena, koji je utakmicu završio sa 33 poena, 10 skokova i 10 asistencija.\nOn je na kraju imao priliku da pogodi trojku i izjednači, ali ga je izblokirao Manu Đinobili.\nPobednik ovog duela igaće u finalu zapadne konferencije protiv Golden Stejta.


Na teritoriji opštine Novi Kneževac započela akcija “Zasadi drvo” – Centar za informisanje Novi Kneževac\nPočetnaDruštvoNa teritoriji opštine Novi Kneževac započela akcija “Zasadi drvo”\nNa teritoriji opštine Novi Kneževac započela akcija “Zasadi drvo”\nStevan Babić 16. oktobra 2020. za bolji Novi Kneževaczasadi drvo\nProjekat pod imenom „Zasadi drvo“ koji se realizuje u saradnji pokrajinskog sekretarijata, javnog preduzeća „Vojvodina šume“ i lokalnih samouprava, udruženje građana „Za bolji Novi Kneževac“ otpočelo je sa prijavama koje traju do 1. novembra kada će stručnjaci „Vojvodina šuma“ izaći na teren i uraditi procenu uslova koje građanstvo mora ispuniti kada je sadnja drveća u pitanju. Iz preduzeća „ Vojvodina šume“ navode da će lokalnim samoupravama raspodeliti ukupno 3750 sadnica.\nKada su u pitanju vrste drveća koje će se naći na raspolaganju, građani će moći da preuzmu razne vrste četinara, vrba, sibirskog bresta, jasena, crnog bora i mnoštvo drugih. Cilj ove akcije jeste da se izvrši ozelenjavajne i dodatno podigne svest o značaju zelenila navode iz preduzeća „Vojvodina šume“.\nPo rečima inženjera poljoprivrede i predsednice udruženja „Za bolji Novi Kneževac“ sadnja drveća je vrlo značajna jer drveće smanjuje i menja brzinu vazdušnih strujanja,zadržava vodu u površinskom sloju i daje sklonište lokalnoj fauni i oprašivačima, a to je od velike važnosti za svaku poljoprivrednu proizvodnju koja je dosta zastupljena na teritoriji naše opštine.\nOznake:za bolji Novi Kneževaczasadi drvo\nDodeljena novčana sredstva porodiljama


MMF: oporavak globalne ekonomije stabilan china radio international\nMMF: oporavak globalne ekonomije stabilan\n2017-07-25 17:54:36 cri\nSvetskoj privredi predstoji najveći privredni rast u poslednjih deset godina, ali će ipak biti manji nego pre finansijske krize 2011. godine, navodi se u najnovijem broju časopisa "Ekonomski pogledi" koji Međunarodni monetarni fond izdaje dva puta godišnje.\nAnalitičari ove godine očekuju privredni rast u svetu od 3.5 odsto, a sledeće 3.6 odsto. Kada je reč o Velikoj Britaniji i SAD prognoze su pesimistične. Zbog razočaravajućeg razvoja u prvom kvartalu, MMF je snizio prognozu očekivanog rasta u Velikoj Britaniji za 0.3 procentna poena na 1.7 odsto.\nGeneralna direktorka Međunarodnog monetarnog fonda (MMF) Kristin Lagard upozorila je da tendencija protiv globalizacije, globalne trgovine i kreativnosti predstavlja potencijalni rizik za oporavak privrede.\nOna je izjavila da će klimatske promene i neuravnoteženi razvoj u svetu doneti negativan uticaj u budućnosti. Takođe, multilateralni mehanizmi G20 će igrati važnu ulogu u globalnom privrednom razvoju.\n Maidong/Puls 180720\n U Kini bi do 2030. godine radna nedelja trebalo da traje četiri dana\n Kineska provincija Hainan ukinula vize za turiste iz 59 zemalja\n Objavljena najnovija rang listi 500 najmoćnijih kineskih kompanija


Održan Sastanak predśedavajućih COSAC-a u Bratislavi\nponedjeljak, 11. jul 2016. 13:03\nEvropski parlamentarci diskutovali o odnosima Evropske unije i Ujedinjenog Kraljevstva, izazovima ilegalne imigracije i socijalnoj politici EU\nU okviru parlamentarne dimenzije predśedavanja Slovačke Evropskoj uniji, u Bratislavi je danas održan Sastanak predśedavajućih Konferencije odbora za evropske poslove parlamenata EU (COSAC). Na Sastanku su učestvovali zamjenica predśednika Odbora za evropske integracije Marija Maja Ćatović i član Odbora Danko Šarančić.\nNa početku, pozdravni govor je održao potpredśednik Parlamenta Republike Slovačke Bela Bugar (Béla Bugár), koji je kazao da se EU trenutno nalazi pred brojnim izazovima, kao što su populizam, radikalizam i manjak povjerenja građana u evropske institucije. U tom smislu, cilj parlamentaraca treba da bude približavanje Unije građanima, kroz osnaživanje komunikacije i pojednostavljivanje procedura, ali i kroz unapređenje odnosa EP-a i nacionalnih parlamenata. Bugar je najavio da će se upravo tim pitanjima baviti predśednici nacionalnih parlamenata i EP-a na sastanku koji će se održati u oktobru tekuće godine. Zatim je Ljuboš Blaha (Ľuboš Blaha), predśednik slovačkog Odbora za evropske poslove, upoznao poslanike sa rezultatima sastanka Trojke predśedavajućih, Nacrtom 26. polugodišnjeg izvještaja COSAC-a i pismima koje je primilo Predśedništvo.\nNa temu prioriteta slovačkog predśedavanja Savjetu EU, uvodno izlaganje dao je Miroslav Lajčak (Miroslav Lajčák), slovački ministar za vanjske i evropske poslove, koji je istakao da je Slovačka prepoznala četiri ključna prioriteta: ekonomsko osnaživanje Evrope, modernizaciju jedinstvenog tržišta kroz kreiranje jedinstvenog energetskog tržišta i digitalne agende, uspostavljanje održive politike migracije i azila i jačanje globalnog angažmana EU. U pogledu spoljnih odnosa, izrazio je punu podršku potpisivanju trgovinskih sporazuma sa SAD-om (TTIP) i Kanadom (CETA). Lajčak je istakao važnost procesa proširenja EU, kao najboljeg mehanizma za političku i ekonomsku transformaciju društava, te dodao da su sveobuhvatne reforme najvažniji zadatak država kandidata za članstvo.\nU okviru ove sesije, evropski parlamentarci su diskutovali o aktuelnim izazovima u funkcionisanju EU, poput izlaska Ujedinjenog Kraljevstva iz EU, ilegalne imigracije i funkcionisanja Šengenskog prostora, a svoje viđenje odnosa UK i EU su dali i britanski parlamentarci. Učesnicima se obratila i poslanica Ćatović, koja je istakla da Crna Gora postiže opipljive rezultate u procesu pregovora sa EU, imajući u vidu da je otvaranjem poglavlja 12 i 13 dostigla broj od 24 otvorena poglavlja, od kojih su dva privremeno zatvorena. Ćatović je dodala da je prioritet za Crnu Goru unapređenje kvaliteta života građana i sprovođenje reformi, a da se u tom smislu veoma cijeni podrška evropskih institucija i država članica, među kojima je i Slovačka koja Crnoj Gori kontinuirano obezbjeđuje tehničku i administrativnu podršku.\nDruga sesija se odnosila na socijalnu dimenziju EU i Kohezionu politiku, a govorili su Mars di Bartolomeo (Mars Di Bartolomeo), predśednik Parlamenta Luksemburga, Marijen Tisen (Marianne Thyssen), evropska komesarka za zaposlenost, socijalna pitanja, vještine i mobilnost radnika i profesor Jan Keler (Jan Keller), član Odbora za zaposlenost i socijalna pitanja EP-a. Bartolomeo je kazao da se EU suočava sa velikim stopama nezaposlenosti i društvenom nejednakošću, pa nova socijalna politika u centar treba da stavi društvenu koheziju, ekonomsku sigurnost i kvalitet života. On je pozvao na uspostavljanje sistema koji će svaku evropsku mjeru evaluirati po pitanju njenog uticaja na socijalnu dimenziju. Komesarka Tisen je predstavila rad na izmjeni Direktive 96/71/EZ o upućivanju radnika u okviru pružanja usluga iz 1996. godine, u cilju borbe protiv socijalnog dampinga, dok je profesor Keler pozvao na kreiranje politike koja će se izboriti sa uticajem finansijskih tržišta, u cilju jačanja društvene kohezije. U toku rasprave, više parlamentaraca je podržalo izmjene navedene direktive, a postignuta je saglasnost o važnosti unapređenja saradnje u oblasti socijalne politike.\nObjavljeno u COSAC


Škola o migracijama 2018. | Grupa 484\nŠkola o migracijama 2018.\nPrva Škola o migracijama u 2018. godini, namenjena studentima i studentkinjama društvenih nauka, održana je 28-30. maja u Vrnjačkoj Banji. Škola o migracijama se realizuje kao niz seminara na kojima se pojam izbeglištva razmatra iz uglova različitih disciplina, ali i kroz različite pristupe u okviru svake od tih disciplina. Programski tim, zadužen za koncept seminara, čine: Ivan Milenković (filozof, Treći program Radio Beograda), Biljana Đorđević (politikološkinja, Fakultet političkih nauka), Zagorka Aksentijević i Robert Kozma iz obrazovnog programa Grupe 484. Na školi je učestvovalo 20 studenata i studentkinja političkih nauka, filozofije, sociologije, antropologije, geografije i prava. Program škole je obuhvatao predavanja, diskusije, vežbe za studente, projekcije filmova i razgovore o filmovima. Pored Biljane Đorđević i Ivana Milenkovića, predavači(ce) na seminaru su bili/e: Dušan Ristić (sociolog, Filozofski fakultet, Novi Sad), Momir Turudić (novinar nedeljnika „Vreme“), umetnici Snežana Skoko i Luka Knežević Strika, Tamara Cvetković (obrazovni program, Grupa 484), Danica Šantić (demografkinja, Geografski fakultet), Ružica Marjanović (festival „Na pola puta“), Vladimir Petronijević (izvršni direktor, Grupa 484).\nŽelja nam je da polaznike Škole o migracijama ohrabrimo da se uz mentorsku podršku tima Grupe 484 bave akademskim proučavanjem migracijskih tema u cilju profilisanja svojih interesovanja i potencijalnog daljeg angažovanja, ali i da se priključe timu Grupe 484 u radu sa migrantima u prihvatnim centrima i centrima za smeštaj tražilaca azila ili u realizaciji obrazovnih programa namenjenih srednjoškolcima.\nOvom školom nameravamo da, zajedno sa studentima, preispitamo postojeće pristupe migracijama i izbeglištvu: humanitarni i pravni pristup, integracijske politike u zemljama Zapadne Evrope, procese retematizovanja koncepta državljanstva, građanstva i nacionalnih identiteta, a koji su podstaknuti upravo odnosom država prema migrantima i debatom u vezi sa integracijom izbeglica.\nJedna od važnih tema bila je i sagledavanje načina na koje se tema prihvata migranata (zlo)upotrebljava u medijskim i političko-partijskim artikulacijama i raspravama. Kao deo uvodnog predstavljanja i upoznavanja studenti su se našli pred zadatkom da u formi novinarskog izveštaja artikulišu jedan događaj (incident između migranata i policije na graničnom prelazu), a u cilju promišljanja i analize različitih diskursa koji se stvaraju u okviru različitih medijskih izvora.\nUvodno predavanje „O čemu govorimo kada govorimo o migracijama?“ održala je politikološkinja Biljana Đorđević koja je definisala i problematizovala osnovne termine o kojima je bilo reči tokom predavanja: ko su izbeglice, tražioci azila, legalni i ilegalni migranti; šta su prisilne, a šta dobrovoljne migracije; ko su političke a, ko ekonomske izbeglice; šta podrazumeva deportacija…\n„Uvod u Školu o migracijama: kako (i zbog čega) politizovati problem izbeglica?“ bilo je predavanje filozofa Ivana Milenkovića. U svom izlaganju govorio je o potrebi teorijskog pristupa pitanju izbeglištva nasuprot vladajućem pravničkom i humanitarnom pristupu, kao i o potrebi da se politizuje problem izbeglištva kako bi se izbegla dvostruka ucena, kako to definiše Slavoj Žižek, u kojoj nasuprot desničarskom populizmu stoji prazan i vrlo apstraktan pojam humanizma. Takođe, bilo je reči i o određivanju izbeglica kroz pojam „golog života“ Đorđa Agambena koji pojam koristi pri pokušaju razumevanja pozicije logoraša u nacističkim logorima. U tom smislu logor, kao biopolitički prostor, u kojem moć nema pred sobom ništa drugo do čist biološki život, treba posmatrati ne kao istorijsku činjenicu i anomaliju koja pripada prošlosti nego, na neki način, kao skrivenu matricu političkog prostora u kojem još živimo.\nDušan Ristić, sociolog, u svom predavanju „Mapiranje diskursâ o migrantskoj krizi u Evropi“, govorio je o aktuelnoj migrantskoj krizi u Evropi, sagledanoj kroz analizu diskursa iz članaka objavljenih (septembar 2015 – maj 2017. godine) u dva švajcarska uticajna dnevna lista: Le Temps iz Ženeve i Neue Zürcher Zeitung iz Ciriha. Ukoliko diskurs razumemo kao praksu u kojoj pojedinac pripisuje stvarnosti određena značenja, analiza diskursa, u pristupu sociologije znanja, u fokus stavlja društveni kontekst u kom se znanje proizvodi. U tom smislu, ključna reč istraživanja je ime Ajlana Kurdija, odnosno slučaj koji je prema mnogima u septembru 2015. godine predstavljao ne samo prekretnicu u događanjima u okviru migranstke krize, već i u načinu na koji su mediji širom Evrope izveštavali o njoj.\nTokom prvog dana seminara, održan je i razgovor Ivana Milenkovića sa novinarom „Vremena“ Momirom Turudićem, u kom je bilo reči o prisilnim i dobrovoljnim migracijama, o načinima izveštavanja o izbegličkoj krizi, o uticaju medija na formiranje javnog mnjenja kao i o medijskim manipulacijama. Momir Turudić govorio je i o svojim iskustvima sa terena i sa putovanja po kriznim i zaraćenim područjima, ne uvek u ulozi novinara, a neretko u ulozi migranta, što je njegovoj priči dalo karakter lične ispovesti smeštene u širi društveni kontekst. Time je, napuštajući neutralnu poziciju, doveo u pitanje distinkciju između prisilnih i dobrovoljnih migracija. Na taj način mogli smo da mapiramo različite ekonomske, kulturne, političke i druge uzroke migracija, kao i različite obrasce u konstruisanju diskursa prilikom medijskih izveštavanja. Specifičan način pripovedanja novinara Momira Turudića o migracijama iz lične perspektive podsetio nas je koliko je važna mogućnost pojedinca da se potvrdi kroz priču o sebi i svom iskustvu. Taj glas, a sa njim i mogućnost da se potvrdi sopstveni identitet, oduzet je velikom broju migranata koji, izolovani u različitim prihvatnim centrima, bivaju svedeni na svoj „goli život“.\nNa kraju prvog bloka predavanja studenti su gledali rumunski film „Morgen“ reditelja Mariana Krisana, dok je diskusiju nakon filma vodio Ivan Milenković. Film problematizuje pitanje ilegalnog prelaska turskog emigranta preko rumunsko-mađarske granice sa ciljem da stigne do Nemačke. Na izvestan način film je studentima pružio mogućnost da teorijske pojmove, kao i teme otvorene tokom predavanja, dodatno problematizuju prilikom tumačenja filma. Prilikom aktivne polemike među učesnicima su pokrenuta važna pitanja o funkciji umetničkih dela, koliko su bliska životu i kako ga bliže određuju, kao i može li umetnost parirati životu, ali i uticati na društveno-političke promene. U diskusiji je ostala zapažena potreba studenata da se pitanjima migracija pristupi kroz pojedinačne sudbine i priče ljudi koji ostaju nevidljivi kada se tema obradi kvantitativno.\nBiljana Đorđević započela je drugi dan seminara predavanjem “Imigracioni ugovor – rasprava o modelima integracije u liberalno-demokratskim društvima“. Na izlaganju je bilo reči o načinima integracije imigranata u evropske države. Ranije je postojalo nekoliko modela koji su se susreli u jednom pod nazivom imigracioni ugovor, a kako Biljana pojašnjava, imigracioni ugovor je sporazum između imigranta i političke zajednice o određenim migrantskim pravima i obavezama. Koncept imigracionog ugovora se može ukratko objasniti predmetom ugovora koji čine jezik, zajedničke vrednosti i participacija. Prava migranata time postaju uslovljena obavezom integracije. Tokom izlaganja pokrenuta je polemika na temu da li je imigracioni ugovor – ugovor o rekonstituisanju političke zajednice ili zapravo ugovor o dominaciji.\nU nastavku dana razmatrana je uloga umetnosti u društveno-političkom polju, kao i mogući oblici društvenog aktivizma. Sa tim ciljem Tamara Cvetković iz Grupe 484 predstavila je polja delanja obrazovnog programa Grupe, među kojima je i aktivna podrška ljudima koji borave u centrima za smeštaj tražilaca azila. Tokom poseta centrima, i u kontinuiranom radu sa ljudima smeštenim u centrima, prikupljeno je dosta dokumentarnog materijala. U želji da se prikupljeni materijal umetnički uobliči nastala je izložba „Granica je zatvorena“, dok je u centrima za smeštaj tražilaca azila u Banji Koviljači, Bogovađi i Sjenici, kroz radionice koje su umetnici držali sa ljudima smeštenim u centre, nastala izložba „Zajednički imenilac“. Sav materijal nastao je kroz druženje i saradnju sa migrantima i tražiocima azila, a onda je formirana izložba, s kojom se ušlo u muzeje, odakle se slala poruka. Umetnost se na ovaj način demistifikuje, prestaje da bude nešto “sakralno”, a postaje spona ka lokalnom stanovništvu i korak ka društvenoj promeni.\nUmetnici Luka Knežević Strika i Snežana Skoko komentarisali su sa studentima eksponate sa izložbe „Zajednički imenilac“ koji su bili izloženi na seminaru. Eksponati predstavljaju umetničko uobličavanje rezultata rada i sadržaja razgovora o identitetu, kulturi i običajima, položaju žene u različitim društvima, ambicijama i nadama, granicama – fizičkim i državnim, ali i onim koje su u nama. „Granica je zatvorena“ nam prenosi priče ljudi na putu skicirane u vidu mapa ili njihove impresije, zapažanja, uverenja pretvorena u poetske zapise, zabeležene na licu mesta, bojama na platnu.\nKako bi se i sami senzibilisali za tumačenje umetnički uobličenih narativa, studenti su podeljeni u grupe sa zadatkom da kroz različite forme osmisle kako bi predstavili grafičku novelu „Ostrvo“ Armina Gredera (Fabrika knjiga, 2014, Beograd). Ideja je bila da promisle „Ostrvo“ kao literaturu koja se može koristiti u nastavi. „Ostrvo“ problematizuje teme izbeglištva, izolacije, ksenofobije, a polaznici seminara su kreativno, koristeći utvrđene pojmove i zaključke iz prethodnih predavanja, osmislili promociju knjige namenjenu nastavnicima, dramski komad, čas za srednjoškolce ali i pregled ključnih tema koje delo problematizuje.\nSledeće predavanje „Globalni izazovi savremenih migracija stanovništva“ održala je Danica Šantić koja nam je predstavila pitanje migracija kako je viđeno u oblasti demografije, što je temu seminara osvetlilo iz još jednog ugla. Kao takve, migracije nisu prihvaćene u užu demografsku porodicu, ne uzimaju se kao komponenta u projekcijama stanovništva i zauzimaju marginalnu ulogu u kreiranju populacione politike. Sa druge strane, migracije su događaji koji se mogu pratiti kroz istoriju i uticale su na formiranje geo-političke mape sveta kakvu danas znamo. U tom smislu, povela se diskusija oko pitanja da li su migracije izuzetak ili pravilo, ali i da li su neuspeh, kako se to danas percipira, i postoji li mogućnost za promenu narativa. Kako živimo u vremenu globalnih migracionih tokova nameće se potreba za razumevanjem glavnih determinanti tog fenomena, a sve u cilju što efikasnijeg savladavanja izazova koje on donosi.\nNa kraju drugog dana Ružica Marjanović nam je predstavila poslednje, šesto izdanje, edicije „Mala kutija“ posvećeno Predragu Luciću. U pet knjižica, malog formata, sažetih tako da ne opterećuju mlade čitaoce kojima su i namenjene, napravljen je izbor Lucićevih dela. U knjižicama su se našle njegove drame, pesme, satire, kao i tekstovi pisani za „Feral Tribune“, hrvatski satirično-politički nedeljnik prisilno ugašen 2008, ali i za „Novi list“ i „Slobodnu Evropu“. Ružica Marjanović, profesorka srpskog jezika i književnosti u Užičkoj gimnaziji, govorila nam je o neraskidivom odnosu života i dela Predraga Lucića sa kojim je imala zadovoljstvo da sarađuje i na književnom festivalu „Na pola puta“. Život Predraga Lucića oličen je njegovom satirom i „rugalačkom poezijom“, smehom usmerenim ka svim anomalijama društva, naročito ovog našeg postjugoslovenskog zagriženog u revizionizam; smehom koji je sa jedne strane afirmativan, jer ukazuje na snagu čoveka da se kritički izdigne iznad kaljuge dnevno-političkih mahinacija, dok je sa druge destruktivan, ali po one kojima je upućen, jer ih demistifikuje i ogoljava u svoj njihovoj političkoj i drušvenoj inferiornosti.\nPoslednjeg dana Vladimir Petronijević, pravnik i izvršni direktor Grupe 484, održao je predavanje „Pravni pristup migracijama i izbeglištvu“. U njegovom izlaganju razmatrano je na koji način je izbegličko-migrantska kriza učinila vidljivijim da je pitanje migracija par excellence političko pitanje, što je dovelo do pomeranja okvira o kojima se u prethodnom periodu posmatralo pitanje ljudi u migracijama. Takođe, govorio je i o tome kako su principi zaštite ljudskih prava izbeglica i migranata postali sekundarno pitanje u odnosu na pitanje zaštite granica i bezbednosti do te mere, da i najrazvijenije zemlje EU i tradicionalne demokratije pristaju i iniciraju politike koje su suprotstavljene standardima međunarodnog prava ljudskih prava.\nSeminar je završen dogovorima oko letnjih aktivnosti do sledeće Škole koja će biti održana u septembru. Studenti su podeljeni u grupe sa idejom da, uz mentorsku podršku ranijih polaznika Škole, tokom leta zajednički osmišljavaju na koji način bi želeli da se uključe u rad sa migrantima koji borave u centrima za smeštaj tražilaca azila, oragnizuju kampanje koje bi se održavale u gradovima gde se centri nalaze, osmisle edukativne radionice namenjene omladini ili na koji bi se način bavili akademskim proučavanjem migracijskih tema. Osmišljene aktivnosti polaznici seminara realizovaće nakon naredne Škole o migracijama a uz podršku Grupe 484 i stručnog tima saradnika.\nProjekat: Beyond the Chapters\nCilj: Skretanje pažnje na prava tražilaca azila i migranata, podizanje svesti opšte i stručne javnosti o društevnim, ekonomskim i kulturalnim pravima tražilaca azila i migranata; Doprinos razvoju sistema prihvata različitih kategorija migranata i otvorenog i tolerantnog društva.\nRealizatori: Grupa 484 (Obrazovni program „Mi i oni drugi“)\nPodrška: Delegacija Evropske unije u Republici Srbiji


Izazovi institucionalnog tumačenja islama na Zapadnom Balkanu - AKOS\nNaslovna/Vijesti/Dijaspora/Izazovi institucionalnog tumačenja islama na Zapadnom Balkanu\nUprava za vanjske poslove i dijasporu organizuje seminar za imame iz Sjeverne Makedonije, Kosova i Crne Gore\nUprava za vanjske poslove i dijasporu Rijaseta Islamske zajednice u Bosni i Hercegovini organizuje seminar na temu „Izazovi institucionalnog tumačenja islama na Zapadnom Balkanu“. Seminar će biti održan u Baru, u Crnoj Gori, od 10. do 12. decembra.\nAzra Efendić Eminović, stručna saradnica Uprave za vanjske poslove i dijasporu, navela je da će učesnici na seminaru biti imami i predstavnici Islamskih zajednice Bosne i Hercegovine, Sjeverne Makedonije, Crne Gore i Kosova.\n– Cilj seminara je jačanje i razvijanje saradnje Islamske zajednice u Bosni i Hercegovini sa islamskim zajednicama u okruženju kroz razmjenu iskustava i pronalaženja rješenja za izazove s kojima sve tradicionalne islamske zajednice na Zapadnom Balkanu danas suočavaju – naglasila je Efendić Eminović.\nOvaj skup je prvi ovakve vrste koji se organizira u posljednje vrijeme, dodala je.\n– Skup će pružiti jasniju sliku o izazovima institucionalnog tumačenja islama u zemljama iz kojih imami dolaze, uz poseban fokus na pronalaženju mogućnosti i okvira za intenzivniju saradnju na zajedničkim projektima u budućnosti – navela je Azra Efendić Eminović.\nPolitičko finale u BiH ili ples dvorske lude?!\nIslamska zajednica očekuje da se ispitaju tajne aktivnosti MUP-a RS\nMedijska agresija na Islamsku zajednicu u Bosni i Hercegovini


RTS :: Ambasada Rusije: Komentar holandskog ministra "lažna vest"\nSvet Ambasada Rusije: Komentar holandskog ministra "lažna vest"\nAmbasada Rusije: Komentar holandskog ministra "lažna vest"\nutorak, 13. feb 2018, 14:14 -> 14:39\nRuska ambasada u Holandiji odbacila je kao "primer lažne vesti" komentar holandskog ministra spoljnih poslova Halbea Zejlstre o navodnom agresivnom ruskom planu za stvaranje "velike Rusije".\nŠef holandske diplomatije Halbe Zejlstra priznao je da je lagao kada je 2016. godine izjavio da je prisustvovao sastanku na kojem je ruski predsednik Vladimir Putin rekao da ima detaljne planove za "veliku Rusiju".\n"Rusiju krive za širenje dezinformacija, dok holandski zvaničnici konstantno daju ovakve neosnovane izjave. Nije li ovo primer lažne vesti direktno usmerene protiv naše zemlje?", navedeno je u saopštenju ruske ambasade u Holandiji, prenosi Rojters.\nMeđutim, Zejlstra je u ponedeljak priznao da nikada nije bio na sastanku s Putinom i da je za navodni Putinov komentar čuo "iz druge ruke".\n"Taj razgovor je zaista održan i neko ko mu je prisustvovao rekao mi je šta je predsednik Putin kazao o velikoj Rusiji", saopštio je holandski ministar, nakon što je u intervjuu holandskom dnevniku De Volkskrant priznao da je lagao.\nPriznanje šefa holandske diplomatije objavljeno je uoči njegovog sastanka s ruskim ministrom spoljnih poslova Sergejem Lavrovim koji je zakazan za sredu, napominje britanska agencija.\n3 Na protestima u Parizu stradala žena, 47 povređeno\n4 Advokat: Asanž neće dobrovoljno putovati u SAD\n5 Merkelova pozvala građane da ne iskazuju bes zbog migranata\nTaj mladi g. Zverev E moj Milorade braca Ugled Da vidimo protiv Zvereva kako će igrati


ZAKON O RADU: ZAKONSKA ZAšTITA TRUDNICA BEZ STALNOG POSLA\nZakoni ne štite trudnice i porodilje koje rade na određeno vreme, tako da poslodavci imaju sva prava da ih otpuste kada im istekne ugovor, rekla je predstavnica Udruženja "Roditelj" Bojana Selaković. Majke koje su na taj način radno agažovane imaju problem i kod upisa dece u vrtiće i predškolske ustanove, rekla je ona. Udruženje "Roditelj" nema tačan podatak koliko žena radi, a da nije zaposleno na neodređeno vreme. Procene Saveza samostalnih sidikata od prošle godine su da u Srbiji radi na crno od 300.000 do million ljudi.\n"To je nešto što mora da se promeni. Da li će to biti tako da onog trenutka kada žena zatrudni, da joj prosto miruje radni odnos kako bi mogla da ostvaruje svoja prava, ili će se zakonski predvideti obaveza poslodavcima da takvim ženama mora da se produži radni odnos, to je stvar o kojoj može da se razgovara", rekla je Bojana Selaković za agenciju Beta.\nPrema njenim rečima, Udruženju "Roditelj" svakoga dana javi se bar jedna trudnica ili porodilja koja ima problem da ostvari svoja roditeljska prava jer nije u stalnom radnom odnosu.\nMinistarstvo rada, zapošljavanja i socijalne politike pozvalo je nedavno poslodavce da ne otpuštaju trudnice, a na građane i same trudnice apelovalo da takve slučajeve prijave nadležnoj inspekciji rada.\n"Svi mi kao građani treba da prijavimo takve slučajeve i da ohrabrimo trudnice oko sebe da, ako su to doživele, prijave inspekciji rada, da bi lakše mogli da targetiramo pojedinačne slučajeve", kazala je agenciji Beta državna sekretarka u resornom ministarsvu Brankica Janković.\nOna je poslodavcima poručila da otpuštanjem trudnica otežavaju borbu protiv bele kuge, kao i da je pravno gledano, ako trudnici nije istekao ugovor o radu, a uručen joj je otkaz, njen povratak na posao neminovan.\n"Ako je istekao ugovor na određeno vreme, onda poslodavac jeste u pravu, ali mislim da bi svi poslodavci trebalo da razmisle o stanju te žene, kao i o tome da svi mi snosimo odgovornost za stanje u našoj zemlji", kazala je Jankovićeva.\nBojana Selaković iz udruženja "Roditelj" je najavila početak akcije čiji je cilj da se izjednače prava stalno zaposlenih i ljudi koji su angažovani ugovorima o delu ili na određeno vreme. Dodala je da će kampanja početi najkasnije za mesec dana.\nBojana Selaković je ocenila da bi situacija bila mnogo bolja da Strategija o podsticanju rađanja nije ostala "mrtvo slovo na papriu". Strategija je usvojena 2008. godine, a zvanični stav države je da se ona ne primenjuje pošto nema novca, odnosno za njenu primenu se već godinama ne odvajaju sredstva iz budžeta.\nMeđutim, Bojana Selaković je rekla da se mnoga rešenja iz Strategije ne odnose na finansijsku podršku roditeljima i da bi taj dokument mogao da se ostvari ako bi postojala politička volja.\n"Problem je u tome što trenutno ne postoji volja da se o porodici brine na sistemski način. Da bi roditelji osetili da su zaštićeni i da imaju podršku države, potrebno je da se uključi više različtih sektora - od sektora socijalne zaštite, zdravstvenog sektora, obrazovnog sistema i potrebno je da postoji koordinacija svih tih šitema", kazala je ona.\nPredstavnica Udruženje je navela da pojedine lokalne samuprave, kao što su Beograd ili Jagodina, primenjuju određene delove strategije.\nU tim gradovima trudnice i porodilje dobijaju punu platu dok su na bolovanju i obezbeđeno je da vrtići i predškolske ustanove rade produženo.\n"Postoji čitav spektar usluga koji bi pomogao roditeljima, a koje je lako ostvariti. U okviru postojećih usluga koje lokalne samouprave pružaju moguće je da se i ove mere inkorporiraju", kazala je Bojana Selaković.\nOna je dodala da su mere kao što su pravo na dečji i roditeljski dodatak i neplaćanje PDV-a za bebi opremu i hranu, samo mere kojima se smanjuje siromaštvo, a ne podstiče natalitet.\n"Suštinski ništa se neće tim merama promeniti, jer da bi došlo do promene, moramo da vodimo sistemsku brigu o porodici. Onog trenutka kada neko pomisli da ima dete mora da zna šta ga čeka", kazala je Bojana Selaković.\nIzvor: Vebsajt Euractiv, autor: Marija Bogunović, novinarka Bete 10.2.2013.


Centralne banke BiH, Crne Gore i Srbije u zajedničkoj radnoj grupi - Klix.ba\nCentralne banke BiH, Crne Gore i Srbije u zajedničkoj radnoj grupi\n10.12.2009. u 12:17\nFormiranje zajedničke Radne grupe koju će činiti predstavnici tri centralne banke - BiH, Srbije i Crne Gore, a koja će stalno koordinirati sve aktivnosti, pripremati plan, kvartalne izvještaje i predlagati unapređenje međusobne saradnje na regionalnom nivou, dogovoreno je danas na sastanku u Narodnoj banci Srbije.\nKemal Kozarić, guverner Centralne banke Bosne i Hercegovine, Ljubiša Krgović, predsjednik Savjeta Centralne banke Crne Gore, i Radovan Jelašić, guverner Narodne banke Srbije, razgovarali su o aktivnostima za unapređenje stručno-tehničke saradnje na regionalnom nivou.\nPolazeći od dosadašnje uspješne saradnje i zajedničkih interesa, kao i potreba za daljnjom razmjenom iskustava, razmatrani su budući vidovi poslovne saradnje između triju centralnih banaka i konkretizirane su oblasti u vezi s razmjenom iskustava, ideja i znanja.\nNaredni zajednički sastanak trojice guvernera planiran je za februar u Crnoj Gori.


Banjaluka: OŠ “Jovan Jovanović Zmaj” dobila “Zmajevo ćoše” – mojKontakt portal – Radio Televizija Kontakt\nBanjaluka: OŠ “Jovan Jovanović Zmaj” dobila “Zmajevo ćoše”\nDirektor Narodne i univerzitetske biblioteke Republike Srpske Ljilja Petrović Zečić otvorila je u Osnovnoj školi “Jovan Jovanović Zmaj” u Banjaluci “Zmajevo ćoše”, te biblioteci ove škole donirala 150 knjiga.\nZečićeva je rekla da su donirane lektire za osnovnu školu, priručnici za nastavnike, te jubilarno izdanje monografije “S planine i ispod planine”, koje je Narodna i univerzitetska biblioteka Srpske objavila povodom 140 godina od rođenja pisca Petra Kočića.\nZa sada je “Zmajevo ćoše” mali kutak sa knjigama Jove Jovanovića Zmaja, ali postoje ideje kako ga proširiti novim knjigama koje će stići od prijatelja iz Novog Sada iz biblioteke ovog grada i Biblioteke Matice Srpske, sa kojima postoji odlična saradnja, rekla je Zečićeva.\nZečićeva je rekla da je povod ovih aktivnostima obilježavanje Dječije nedjelje, ali i 80 godina postojanja i rada Univerzitetske biblioteke Srpske.\nDirektor Osnovne škole “Jovan Jovanović Zmaj” Dijana Bogdanović izrazila je zadovoljstvo što je “Zmajevo ćoše” otvoreno u školi koja se trudi da populariše čitanje kod svojih učenika.\n“`Zmajevo ćoše` je ćoše našeg značajnog pisca za djecu uz čije stihove su odrasle sve generacije”, rekla je Bogdanovićeva.\nOna je dodala da je cilj ovih aktivnosti da se utiče na popularnost čitanja kod djece, ali i da se djeci još više približi lik i djelo Jove Jovanovića Zmaja.\nBogdanovićeva je izrazila nadu da će se “Zmajevo ćoše” uskoro proširiti uz podršku Narodne i univerzitetske biblioteke Republike Srpske, ali i učešćem učenika i svih onih koji imaju poneku knjigu o Zmaju i žele da je poklone biblioteci.\nBibliotekar u ovoj školi Snježana Đurić rekla je da biblioteka ima 13.507 knjiga, što je bogat bibliotečki fond, ali da uvijek postoji potreba za nabavkom novih naslova koji se koriste u nastavi.\n“Trudimo se da učenicima približimo knjige i zainteresujemo ih za knjige raznim aktivnostima”, rekla je Đurićeva.\nPamela Anderson dolazi na sajam erotike u Beograd\nSerija koja će biti popularnija od ”Igre prestola” (VIDEO)


DRAGAN STANOJEVIĆ PREDSEDNIK SKUPŠTINE DIJASPORE I SRBA U REGIONU: SADA TREBA PRAVILNO REAGOVATI, ODVOJITI BITNO OD NEBITNOG\nBack Vi ste ovde: Home Intervjui DRAGAN STANOJEVIĆ PREDSEDNIK SKUPŠTINE DIJASPORE I SRBA U REGIONU: SADA TREBA PRAVILNO REAGOVATI, ODVOJITI BITNO OD NEBITNOG\nObjavljeno Ponedeljak, 23 Septembar 2013 17:44\nPredsednik međunarodne organizacije ’’ Ujedinjena Srpska Dijaspora EvroAzije’’, delegat za Rusiju, Ukrajinu i Belorusiju, ugledni privrednik koji se decenijama zalaže za dobrobit svoje zavičajne grude, Dragan Stanojević izabran je za novog predsednika Skupštine dijaspore i Srba u regionu.\nNa Trećoj sednici Skupštine dijaspore, održanoj u Beogradu, novi predsednik je izabran spontano i dočekan je velikim aplauzom, rečima podrške i hvalom jer je spas imati harizmatičnog, pravičnog i borbenog čoveka koji vlada materijom, spreman je za diplomatske odnose kako znanjem, tako i stečenom popularnošću u krugovima koji odlučuju i utiču na odluke koje mogu izbaviti našu zemlju iz mnogih problema.\nVeć su prvi dani njegovog predsedavanja pokazali uspeh, Rusija i Srbija potpisuju međuvladin sporazum o organizovanom prijemu radnika, što je potvrđeno izjavom direktora Federalne migracione službe (FMS) Konstantina Romodanovskog na brifingu posvećenom problemima imigracije, koji je održan 30. jula u Moskvi. Time će znatno biti olakšano dobijanje radnih dozvola za ljude iz Srbije koji žele da rade u Rusiji, a i poslodavci će lakše moći da dođu do kvalitetnih radnika. To u budućnosti znači i veći devizni priliv doznaka iz Rusije u Srbiju a prema podacima imigracione službe, već radi, i to sa dozvolama, više od 80.000 Srba. Stanojević ističe:” Tom broju treba dodati članove njihovih porodica, kao i sezonske radnike, i on prelazi 200.000. Samo u Sočiju trenutno ima oko 15.000 srpskih građevinaca. Naravno da ima i stručnjaka svih profila, od inženjera do lekara.\nSkupština dijaspore i Srba u regionu u narednom periodu aktivno će raditi na zaštiti i rešavanju problema Srba u regionu i na tome da dijaspora dobije svoje predstavnike u Skupštini Srbije. Prioritet Skupštine dijaspore i Srba u regionu je da aktivno radi. Želimo da pokažemo da dijaspora nije samo izvor finansiranja, već deo naroda, a to znači da imamo prava i obaveze kao svi ostali građani Republike Srbije. Takođe, neophodno je obezbediti maksimalnu zaštitu Srbima u državama regiona. Najverovatnije će biti formirano posebno radno telo koje će se baviti ovim pitanjima, jer su problemi Srba u regionu specifični u odnosu na problematiku dijaspore. Jedan od prioriteta biće i stvaranje institucionalnih okvira za glasanje dijaspore i njeno učešće u Skupštini Srbije, odnosno da u bližoj perspektivi, u narednih nekoliko godina, ima svoje predstavnike u republičkom parlamentu. U Skupštini Srbije treba da se čuje glas maltene polovine srpskog stanovništva koje živi van matične države. Za sve ovo, preduslov su usvajanje izmena i dopuna postojećeg zakona o dijaspori i tu će matica kroz parlamentarne stranke i vladu imati mogućnost da potvrdi svoju deklarisanu brigu za dijasporu .‘‘\nStanojević odgovorno dodaje da je, izborom za predsednika, s jedne strane bio srećan jer mu je ukazano veliko poverenj ali s druge strane i ne, jer zna da je godina, koliko je ostalo do kraja mandata, vrlo kratak rok i da je teško postići ozbiljan rezultat, u tom periodu, posebno sto se moraju nadoknaditi izgubljene 2 godine, ali ce iskustvo i energija koju je već pokazao dati maksimalne rezultate. Kao poslovan čovek zna da je prva godina potrebna za postavljanje jakih temelja i da možda uspeh neće biti tako vidan ali je sigurno da će se korenitim delovanjem neke stvari zauvek promeniti na bolje, odnosi ozdraviti a poverenje u mnogo čemu vratiti. On ima plan i smatra da će moći da bude realizovan. Svestan je i kočnica u vidu razuđenosti naše dijaspore i podeljenosti u srpskim zajednicama nekih zemalja pa i nezainteresovanosti u samoj matici. ‘‘ Dve decenije se bavim ovom problematikom i imam rešenje u koje verujem. Naši problemi se vrlo jednostavno rešavaju, pravnim statusom organizacije dijaspore u državi u kojoj je ta organizacija osnovana. Dakle oganizacije se kao i firme, klasifikuju po pravnom statusu, ne može OD (Ortačko Društvo) vršiti funkcije internacionalne kompanije. Tako i ovde postoje gradske ili lokalne, regionalne ili oblasne,\nsvedržavne (koje imaju filijala u 51% države) i sa najvećim statusom- međunarodne organizacije. U dijaspori imate saveze i t.z.v krovne organizacije što one moraju da regulišu u pravnim okvirima, stvaranjem pravnog lica od tih saveza i državnom registracijom i akreditacijom. U tom slučaju otpada večiti problem ko je veći ili važniji. Ono što je godinama pogrešno rađeno ponavlja se, govori se koliko ima organizacija u određenoj državi i time se u stvari deli dijaspora. Apriori se pogrešno podrazumeva da veći broj organizacija znači bolje stanje. Istina je da svi treba da se udruže u jednu krovnu a da pri tom svi mogu da deluju po svom planu. Potrebni su nam što bolja i brža reorganizacija, razbuđivanje i delanje! Zaboravimo neslaganja na lokalnom nivou kako bismo pronašli nove zajedničke ciljeve na globalnom. Ako tako uradimo onda se uspeh na lokalnom nivou dešava sam od sebe, spontano. Mi smo u Rusiji, Ukrajini i Belorusiji stvorili međunarodnu organizaciju koja je registrovana u nekoliko država i ona je postala krovna organizacija, ne zato što sebe tako naziva, već zbog toga što je tako po zakonu.‘‘ za Zavičaj kaže Stanojević.\nGovoreći o specifičnostima dijaspore u Rusiji, Ukrajini i Belorusiji, predsednik Skupštine dijaspore kaže da se ona u mnogo čemu razlikuje od dijaspore u Evropi, Australiji, Americi. Srpska dijaspora u Rusiji je uglavnom ekonomska. Prosek plate naših dijasporaca u Rusiji je oko hiljadu i po ili dve hiljade dolara. Priliv finansija je obzirom na pomenuti broj od 80 hiljada naših gastarbajtera odande jako veliki. S druge strane, podseća nas Stanojević, naša dijaspora u Ukrajini ima značajan istorijski element, baziran na Slavenoserbiji i Novoj Serbiji, što takođe predstavlja specifičnost u odnosu na dijasporu u drugim delovima sveta. Pored toga, u Rusiji i Ukrajini su pitanja nacionalnih zajednica i njihovog organizovanja dobro regulisana zakonima. Postoje organizacije Jermena, Jevreja, kao i ruske organizacije, sa kojima imamo dobru saradnju i razmenjujemo iskustva iz kojih se toliko toga može naučiti.\nNaši ljudi nastanjeni u Evroaziji konstantno ulažu u svoju zemlju ali o visini tih investicija preciznih podataka nema ali postoje procene koje govore o stotinama miliona dolara. Kaže da poznaje više desetina kolega koji su ovde imali šestocifrena ulaganja. Velike su mogućnosti za investiranje, dodaje Stanojević, ističući da se i sam trudio i dovodio investitore za FAP, „Petoletku“ i druga preduzeća. Ukrajinski i ruski investitori su jako zainteresovani, ali oni zahtevaju uslove koji podrazumevaju sigurnost ulaganja i slično, navodi naš sagovornik koji je pravi lobista na koga je matica ponosna. ’’ U okviru naše organizacije formirali smo međunarodni poslovni klub čija je funkcija informisanje i predstavljanje interesa, kako srpske privrede na tim područjima, tako i njihove u Srbiji. Glavni smo promoteri srpske privrede na tom području. Sada treba pravilno reagovati, odvojiti bitno od nebitnog i iskoristiti sve postojeće potencijale. Osnovni prioritet Vlade Srbije i kompletnog našeg društva treba da bude, pre svega, ekonomija, jer od nje sve zavisi! Imamo inicijativu da 2014. bude proglašena godinom dijaspore i Srba u regionu, i to je odlicna ideja ali smatram da treba ponovo formirati Ministarstvo dijaspore ili promeniti zakon tako, da mi kao Skupstina mozemo biti predlagači zakona o dijaspori. ’’\nImati inicijativu koja je u pravom času spremna da se realizuje a čini se da nikada nije bila do te mere neophodna, blagoslov je. Istina je i to da je biračko telo dijaspore već dugo vapilo za čovekom koji će se uhvatiti u koštac sa svim nedovršenim poslovima ili organizovati nove i okrenuti novi list. Poput svakog domaćinstva u kome su neophodni red, čistoća i dostupnost jezgru kako bi ljudi nastavili da gaje poverenje prema tako velikoj instituciji kakva je Skupština dijaspore i Srba u regionu, za domaćina ima najviše posla. Neće biti lako ali će ovog puta ravnopravno biti uključeni svi oni koji se budu zdušno i pošteno zauzeli za boljitak Srbije. Pomozimo sebi pa će nam pomoći i drugi. To je prvi korak ka udruživanju sa najboljima od kojih se uči i sa kojima se kući!\nTekst Kristina Radulović\nFotografije Privatni arhiv Dragana Stanojevića


Srbija do kraja godine treba da usvoji ustavne promene | Istinomer vesti\nOkrugli sto o izmeni Ustava / Foto: FoNet, Nenad Ðorđević\nSrbija do kraja godine treba da usvoji ustavne promene\nSrbija do kraja godine treba da usvoji ustavne promene koje treba da omoguće potpunu nezavisnost sudstva, zaključak je jučerašnjeg okruglog stola o izmenama Ustava u delu koji se odnosi na pravosuđe.\nŠefica pregovaračkog tima za pregovore Srbije sa EU Tanja Miščević podsetila je da je akcionim planom za Poglavlje 23 koje se bavi pravosuđem predviđeno da ustavne promene budu usvojene do kraja 2017, ali je ipak istakla da je bitnija suština od samih rokova. “Transparentnost i inkluzivnost su glavne reči u tom procesu”, rekla je Miščević i dodala da u procesu usvajanja ustavnih promena treba uključiti što više strana i društvenih segmenata. Ministarka pravde Nela Kuburović navela je da Srbija treba da redefiniše odredbe koje se odnose na izbor sudija, njihovo razrešenje, kao i izbor presednika sudova, članova Visokog saveta sudstva i Državnog veća tužilaca. Ona je napomenula da sledi javna debata i da je neophodna saglasnost Venecijanske komisije, a nakon toga i usvajanje u parlamentu.\nNa skupu su učestvovali i brojni predstavnici nevladinih organizacija. Vladina kancelarija za saradnju sa civilnim društvom dala je priliku do kraja juna da NVO pošalju svoje predloge za ustavne izmene, a pristiglo je 14 predloga koje je izradilo 16 nevladinih organizacija.\nPodsetimo, Aleksandar Vučić, tadašnji premijer, u aprilu 2015. izjavio da će Srbija morati da menja Ustav u naredne dve do tri godine, ali je naglasio da je potrebno da se oko promena usaglasi celo društvo. U ovogodišnjoj predizbornoj kampanji on je izjavio da će “Ustav Srbije biti promenjen ukoliko za to bude postojao konsenzus, ali ne da bi se proširila ovlašćenja predsednika”.\nSmenjena direktorka Centra za socijalni rad BeogradaUgovor sa “Fijatom” (ne) može biti objavljen


Građani plaćaju struju, problem je privreda 29 Jan 2016 - n1\nGeneralni direktor Eletroprivrede Srbije (EPS) Aleksandar Obradović rrekao je da građani redovno izmiruju dugove prema EPS-u, na čemu im se i zahvalio, ali je istakao da problemi postoje sa naplatom struje od privrede. "Naša naplata kod dela građana je veoma uspešna. Mi smo praktično na nivou koji odgovara regionu i tu nemamo većih problema", rekao je Obradović.\nMeđutim, kako tvrdi, problemi su prisutni sa potrošačima iz privrede.\nPrema njegovim rečima, EPS je prošlu godinu završio sa pozitivnim poslovanjem, iako je planiran gubitak od više od 20 milijardi dinara, a kompanija je po raznim osnovama uplatila u državnu kasu oko 65 milijardi dinara prošle godine.\n"Očekujemo profit na nivou EPS grupe od tri milijarde dinara, a naš prvobitni plan je bio da završimo 2015. godinu sa gubitkom od 20 milijardi dinara", rekao je Obradović.\n"Mi smo spremni, a pripremni radovi u toj oblasti već su u toku. Ali ono što je najbitnije nije samo formalni čin prelaska preduzeća u Akcionarsko društvo. EPS zaista posluje kao kompanija koja je na otvorenom tržištu. Svi segmenti našeg poslovanja su danas otvoreni za konkurenciju", poručio je on.


60 novih kamera na beogradskim ulicama\nB92\t26.12.2017 18:04\nStrategija za bezbednost saobraćaja za Beograd od 2017. do 2020. obuhvata i postavljanje novih 60 kamera na gradskim ulicama.\nKako nam kažu u Ministarstvu unutrašnjih poslova, te kamere nisu deo njihovog sistema, već je grad nadležan za njih.\nVesić je naveo i da je osnovano novo javno preduzeće ”Putevi Beograd”, kao naslednik Direkcije za puteve, koje će imati zadatak da “reši problem kopanja bez plana po beogradskim ulicama”.\nGradski menadžer Goran Vesić najavio je i nastavak izgradnje biciklističkih staza koje, prema planu, u narednih deset godina treba da pokrivaju 120 kilometara u Beogradu.\n“Beograd je grad koji se ubrzano razvija, s tim da je u poslednje tri godine promenjen pravac razvoja. Beograd se u poslednjih 150 godina širio ka periferiji, a sada se spušta ka rekama u skladu sa trendovima koji se dešavaju u modernim metropolama Evrope. To je tendencija razvoja koja će biti u srpskoj prestonici u narednih nekoliko decenija. Pored Beograda na vodi, preko puta u Bloku 18 planira se izgradnja novog naselja, takođe na desnoj obali Save izgradnja naselja na Makiškom polju, kao trećeg Beograda između Pupinovog i Pančevačkog mosta, kao i izgradnja celog prostora od Pančevačkog mosta do Beograda na vodi preko puta reke. A sve te promene prate i razvoj, samim tim i bezbednost saobraćaja”, rekao je Vesić, saopštila je gradska uprava.\nOsim toga, on je naveo da se na beogradskim ulicama svakog meseca registruje 4.000 novih automobila, dok će ih samo ove godine biti blizu 50.000.\n“Očekuje se izmeštenje autobuske stanice na Novi Beograd, dok će Stari savski most biti zamenjen novim. Planira se izgradnja tunela koji će da spoji obale Save i Dunava, a kretaće se trasom ispod Bulevara despota Stefana. Takođe, mora da se radi tunel ispod Topčiderskog brda kako bi u funkciju bio stavljen drugi krak Mosta na Adi i cela petlja preko Rakovice bila spojena sa naseljem Vidokovac, dok je već spojen Tošin bunar sa Mostom na Adi”, rekao je Vesić.\nVesić je istakao da je "Beograd-put" uradio nove trotoare na 11.000 kvadratnih metara, što je posebno važno, kako je rekao, za bezbednost dece u saobraćaju.\nPrema njegovim rečima, plan je da se do kraja mandata ove gradske vlasti bezbednosno pokriju odgovarajućom signalizacijom sve zone škola u Beogradu.\nGradski sekretar za saobraćaj Dušan Rafailović je istakao da je broj poginulih na ulicama grada od 2006. do 2016. prepolovljen.\n"Cilj je da se u 2018. godini taj broj spusti ispod 100 nastradalih, a krajnji cilj je da nijedna osoba ne izgubi život u saobraćaju", istakao je Rafailović\nStrategiju za bezbednost saobraćaja izradio je Saobraćajni fakultet u Beogradu sa profesorom Krstom Lipovcem na čelu.


First Certificate in English je viši srednji nivo Cambridge ispita iz engleskog jezika i na skali Zajedničkog okvira Saveta Evrope nosi oznaku B2. Od kandidata na ovom nivou očekuje se da mogu da rade ili studiraju i da se, kao turisti, lako snalaze u zemljama engleskog govornog područja. Ovaj sertifikat je prihvaćen kao dovoljna potvrda znanja za zaposlenje i neke studije širom Velike Britanije, kao i svuda u svetu.\nFORMAT NOVOG ISPITA\nPrvi deo – Čitanje i engleski u praksi ( jedan sat i 15 minuta) Od 2015. godine ovaj deo ispita sastoji se od ocenjivanja dve važne veštine. Naime, on najpre procenjuje Vašu sposobnost da razumete književne tekstove, kao i one koji to nisu, članke iz novina i časopisa. Nakon čega sledi izrada zadatka kojima se procenjuje poznavanje gramatike i vokabulara engleskog jezika.\nDrugi deo – Pisanje (jedan sat i 20 minuta) Ovaj deo ispita procenjuje Vašu sposobnost da sastavite kratku priču, pismo, članak ili izveštaj na različite zadate teme.\nNa ovom sajtu možete pogledati detaljnije o terminima za polaganje FCE ispita:


Riot Games sprovodi dodatna istraživanja o nameštanju mečeva - Telegraf.rs\n05/04/21 | 16:46\nRiot Games sprovodi dodatna istraživanja o nameštanju mečeva\nKompanija je odličila da ispita Valorant i CSGO igrače u isto vreme dok se vodi ESIC istraga u kojoj učestvuje i FBI.\nRiot Games sprovodi sopstvenu istragu o nameštanju mečeva u Severnoj Americi. Odluka je nastala zbog sumnji da su određeni igrači varali u severnoameričkoj Mountain Dew ligi, koju organizuje ESEA. Mnogi od sumnjivih igrača su prešli na Riot-ovu taktičku pucačinu, Valorant, a neki zbog ovih sumnji ne uspevaju da nađu timove.\nDignitas se na primer nije obavezao da će potpisati Shank-a, iako dobro igra za njih. Ovo je isključivo jer je on jedan od igrača nad kojim se vrši istraga. Poised je još jedan poznati igrač čije ime je povezano sa nameštanjima mečeva, a Dignitas ga je u međuvremenu pustio iz tima.\nDodatne istrage i razjašnjenja su uvek dobro došla ali da li će rezultati koristiti kopanii još uvek nije poznato, a i nema naznaka da će nalazi biti objavljeni u javnosti. ESIC se koncentriše na istraživanje Valve-ovog CS:GO-a, ali činjenica da mnogi igrači sa te scene su skoro prešli na Valorant je verovatno aktivirala alarme u Riot-u.


Prokletstvo datira još iz 1862.\nKada su Turci te godine ubili srpskog dečaka kod Čukur-česme, krenula je srpska odmazda. Turci koji nisu znali gde da se sklone zatvorili su se u Liman džamiju. Jedna verzija priče navodi da su Srbi opkolili džamiju, ali da su odustali od spaljivanja. Međutim, u narodu se veruje u drugu verziju priče – da je džamija zapaljena i da su izgoreli svi koji su bili u njoj. Ovaj tragični događaj smatra se uzrokom prokletstva.


► Izrael zvanično protestovao zbog pogrdne parodije na pobedničku pesmu\nU satiričnoj holandskoj TV emisiji ismejana je pesma "Igračka" (Toy) koju su holandski pevači otpevali izmenivši tekst i u kome su oštro napali Izrael i odnos te zemlje prema Palestincima, prenose izraelski mediji.\nAmbasador Izraela u Hagu je poslao protestno pismo holandskom TV Kanalu koji je objavio video snimak, Ministarstvu spoljnih poslova i Centralnoj jevrejskoj upravi koja okuplja holandsku jevrejsku zajednicu.\nPopularna holandska komičarka Sane Valis de Vries (Sanne Wallis de Vries) obukla se poput Izraelke Nete Barzilai pobednice Evrovizije u kimono i očešljala se neobično kao ona.\n"Pogledaj me, ja sam vrlo slatka zemlja, svetski lideri, jedu mi iz ruke, jednim poljupcem gasim svaku vatru. Pravimo parti, jel dolazite? Kasnije, u džamiji Al Aksa koja će uskoro ionako biti prazna", glasi prva strofa u slobodnom prevodu sa holandskog jezika.\nU pesmi se dodaje da "Od Haife do Mrtvog mora ima vatrometa i košer hrane i pića".\nUmesto refrena "Nisam tvoja igračka" holandski hor peva: "Gledaj kako lepo ispaljujem rakete".\nNa video snimku koji prati šou se vide palestinski protesti na granici pojasa Gaze i Izraela i kako ranjenike odnose u bolnicu na nosilima.\nPevajući o 70. godišnjici Izraela De Vries navodi da Palestinci nisu pozvani na parti dok se u pozadini vidi ceremonija otvaranja Ambasade SAD u Jerusalimu sa kćerkom američkog predsednika Donalda Trampa Ivankom u fokusu. U pesmi se poziva na otvaranje još ambasada što će doneti još više dolara.\nParodija pesme izazvala je mnoštvo diskusija na društvenim mrežama, a neki Holanđani su je okarkterisali kao odraz mržnje prema Jevrejima.\nProtest "Jedan od pet miliona" u Čačku, šesti po redu, najvljen je za petak, 22. februar, u 18 časova, ispred spomenika vojvodi Stepi Stepanoviću u centru grada.\nDva najveća rivala izraelskog premijera Benjamina Netanjahua objavila su rano jutros da su odlučili da udruže snage i sjedine svoje partije levog centra, što predstavlja pravu političku uzbunu...\nPremijer Izraela Benjamin Netanjahu odložio je sutrašnji put u Moskvu gde je planirano da se sastane sa predsednikom Rusije Vladimirom Putinom, rekli su izvori u izraelskoj vladajućoj partiji...\nUčesnici protesta "Jedan od pet miliona" u Novom Sadu imaće priliku da u petak tokom protesta potpišu dokument koji je nazvan "Sporazum sa narodom", a koji su pripremile...


Žuta štampa: Fanovi ih finansiraju, a oni glume velike zvezde - BalkaniYUm.TV '); } //]]>\n“Luna i Marko imaju dosta fan grupa na Instagramu u kojima su brojne žene iz dijaspore koje ih vole i obasipaju poklonima i novcem. Obožavaoci su se organizovali i platili im nedavno putovanje u Pariz, a uskoro će golupčići dobiti vaučer za odmor u još jednom evropskom gradu. Pored toga, na njihovu adresu stiže garderova, kozmetika, slatkiši… Mnogo darova ljudi ostavljaju i u frizerskom salonu Luninog druga Ilije Pečenice. Kad se sve to pretvori u novac, reč je o hiljadama evra”, objašnjava jedna od žena koje su slale novac.“Devojka koja je ludo podržavala vezu Lune i Slobe Radanovića u prvoj sezoni rijalitija jedno vreme je plaćala blogerki iznajmljivanje stana. Išla je s njom na more. Zanimljivo je i da Sloba ima verne obožavaoce, a neki od njih mu čak i šalju poklone za bivšu ženu i ljubavnicu”.\n“Nekoliko starijih gospođa iz inostranstva svakodnevno se čuje i dogovara šta da kupi Slobi! One su spremne da zbog njegovog nastupa pređu na stotine kilometara, samo da ga vide i nešto mu poklone. E, sad, zanimljivo je da oni koji i dalje veruju da će se pomiriti sa Lunom, donose na Slobine koncerte stvari i igračke za nju. Ima i onih koji bi voleli da se pomire sa Kijom, pa joj preko njega šalju poklone.”Među onima kojima fanovi dele šakom i kapom, našli su se i Ana i David.\n“Dok je Dragojević bio u vezi sa Aleksandrom Subotić, ozbiljno se opario. Njih dvoje su dobili gotovo 20.000 evra u kešu, sredili su im ceo sprat u Davidovoj kući… Deo njih je nastavio da podržava njegovu vezu sa Anom, pa su pokloni promenili adresu.”


Gartner predviđa da će polovina poslodavaca uskoro zahtevati da zaposleni koriste svoje uređaje za rad\nGartner predviđa da će polovina poslodavaca uskoro zahtevati da zaposleni koriste svoje uređaje za rad – Personal magazin\nSviđalo im se to ili ne, kompanije nastavljaju da se suočavaju sa talasom novih uređaja povezanih na Internet koji dolaze u dodir sa njihovim mrežama. Vođeni željama zaposlenih za novijim,…\nSviđalo im se to ili ne, kompanije nastavljaju da se suočavaju sa talasom novih uređaja povezanih na Internet koji dolaze u dodir sa njihovim mrežama. Vođeni željama zaposlenih za novijim, elegantnijim i bržim uređajima, IT odeljenja su često u žurbi da razviju BYOD (donesite svoj uređaj) program i internu politiku mobilnosti, bezbedne i privlačne krajnjim korisnicima.\nNema sumnje da BYOD programi dobijaju na popularnosti: Gartner predviđa da će čak polovina poslodavaca uskoro zahtevati da zaposleni koriste svoje uređaje za rad. Ipak, važeća pravila ovih programa se ponekad sprovode nespretno, ili se uopšte ne sprovode. Sprovođenje ove politike na ispravan način prvi put može biti izuzetno važno, ne samo za bezbednost poslovnih podataka i intelektualnu svojinu, već i za uspeh programa.\nNažalost BYOD je samo jedan deo cele priče, jer se uglavnom fokusira na vlasništvo samog uređaja. Ono treba da bude samo jedan aspekt vašeg mobilnog programa, a ne ceo mobilni program. Politika koja okružuje kompanijski mobilni program bi trebalo da obuhvati mnogo više od toga. Sveobuhvatniji pristup se zasniva na razvoju holističke politike bazirane na onome što zaposleni treba da urade na poslu na siguran i besprekoran način. Razvijanjem politike mobilnosti šireg obima potrebno je uzeti u obzir faktore kao što su korporativna kultura, tolerancija rizika kompanije i iskustva zaposlenih.\nKljučna razmatranja za IT\nDakle šta još IT menadžeri treba da razmotre prilikom razvijanja i upravljanja politikom mobilnosti? Šta god da kompanija odluči, potrebno je da to bude jasno artikulisano korisnicima kako bi oni znali šta da očekuju od početka. Dok lista još nije sveobuhvatna, nekoliko ključnih tema koje treba da razmotre menadžeri mobilnosti u kompanijama, dok razvijaju i komuniciraju politiku, uključuju pitanja:\nKo kupuje uređaj – zaposleni ili kompanija, i koje uređaje podržava IT odeljenje. Neke kompanije dozvoljavaju samo određene operativne sisteme ili samo određene proizvođače.\nNa koji način je definisano plaćanje usluge i ko plaća za koji deo upotrebe uređaja svakog meseca\nKoje procedure zaposleni treba da slede kada donose novi uređaj\nPrihvatljiva upotreba uređaja. Drugim rečima, šta organizacija želi da zaposleni urade sa uređajem i šta ne treba da rade sa njim\nDozvoljeni nivo pristupa kompanijskim podacima i aplikacijama zasnovan na tipu uređaja, ko ga koristi i lokacija odakle se povezuje. Organizacije mogu sigurno i da odobre pristup drugim podacima osim elektronske pošte, kalendara i kontakata za određene uređaje i operativne sisteme.\nObjašnjenje o softveru kompanije za upravljanje mobilnošću firme (enterprise mobility management (EMM)) i kako on štiti zaposlene\nKoje podatke i aplikacije IT odeljenje može i treba da nadzire na uređaju\nKoje korake će kompanija preduzeti ako se prijavi nestanak i krađa ili ako zaposleni napusti kompaniju. Na primer da li će lični podaci biti obrisani kada se radi zaštite osetljivih kompanijskih podataka oni obrišu na daljinu?\nIstražujući politiku mobilnosti, nekoliko ključnih podataka treba prikupiti od zaposlenih kako bi se na brz i inteligentan način pomogao početak procesa razvoja mobilne politike. Počnite sa sledećim pitanjima:\nKoji podaci i aplikacije se koriste na mobilnom uređaju? Istraživanje ovog pitanja treba da uključi i vreme provedeno sa zaposlenima kako bi potpuno razumeli način na koji oni koriste trenutnu i nadolazeću tehnologiju za efikasno obavljanje posla. Ne zaboravite da utvrdite popularne formate datoteka u upotrebi u vašoj organizaciji, kako bi obezbedili da su oni (ili da mogu da budu) mobilno optimizovani.\nKoje tehnologije IT odeljenje može da upotrebi za sprovođenje politike? Obimnim istraživanjem raznih rešenja za upravljanje mobilnošću firme (EMM), garantuje se da će vam biti obezbeđeno upravljanje mobilnim uređajima (mobile device management (MDM)), upravljanje mobilnim aplikacijama (mobile application management (MAM)), upravljanje mobilnim sadržajem (mobile content management (MCM)) i zaštita od mobilnih pretnji. Identifikujte najbolje mobilno rešenje za vašu kompaniju, koje vam efikasno omogućava razdvajanje ličnih i profesionalnih podatke bez uticaja na iskustvo koje u radu imaju korisnici. Saznajte više o Symantec EMM rešenjima ovde.\nNa koji način će troškovi biti podeljeni? Praktično bi bilo nemoguće podeliti svaki bit podataka ili minut vremena potrošenog na razgovore i razdvojiti ih na „poslovne“ i „lične“. Ipak sprovodeći detaljnu istragu kod telekom provajdera i vašeg finansijskog odeljenja, može se lako doći do razumnog rešenja. Organizacije treba takođe da razmotre pravne posledice kao što je nedavna presuda u Kaliforniji u kojoj se kaže da poslodavci treba da nadoknade zaposlenima troškove upotrebe ličnih mobilnih uređaja u poslovne svrhe.\nIspitajte zaposlene i sve one na koje se vaše poslovanje odnosi koje uređaje žele sada i ubuduće. Kada je nemoguće svima udovoljiti, odaberite više najpopularnijih uređaja u organizaciji kako bi, kao deo programa, podržali njegovo brzo prihvatanje.\nMobilnu politiku treba kreirati zajedno sa drugim timovima unutar organizacije kao što su ljudski resursi, pravno odeljenje, bezbednost, IT i tu uključiti informacije različitih poslovnih jedinica. Uključivanje predstavnika drugih timova omogućava da i njihovi interesi budu prepoznati, a usvajanje mobilne politike može da bude brže i lakše omogućujući da se poštuju prava i privatnost zaposlenih. Kada se jednom završi, politika treba da bude jasno izneta i komunicirana prema zaposlenima. Najbolji deo ovog procesa je da kreiranjem rešenja unapred, politika bude bezbedna za bilo koji budući uređaj koji kasnije stigne u život organizacije.\nGartner predviđa da će polovina poslodavaca uskoro zahtevati da zaposleni koriste svoje uređaje za rad was last modified: September 25th, 2014 by Redakcija\nEricsson i SAP zajedno će ponuditi cloud rešenje


Republika / Policija upala u najveću javnu kuću na Srbiji: Maloletnicu terali na seks sa političarima!\npetak, 14. 6. 2019.| 19:04\nMilomir Nikolić Maki (70) iz Novih Banovaca, vlasnik jedne od najstarijih i najvećih javnih kuća u Srbiji, uhapšen je nedavno zbog podvođenja maloletnica! Policija je prilikom racije zatekla devojku (19), koju je, kako se sumnja, Nikolić godinama podvodio gostima u svom baru "Maki", u kojem su često viđani razni biznismeni, domaći političari, ali i strane diplomate!\nBar Maki u Novim Banovcima\n- Nikolić je koristio težak materijalni položaj devojaka da ih uvuče u kandže prostitucije. To je uradio i sa jednom devojkom koju je sve vreme držao zatočenu u svojoj kući koja se nalazi u Ulici Branka Ćopića u Novim Banovcima, tačno preko puta njegovog bara. Nju je neko od Nikolićevih saradnika odvodio iz kuće u bar, gde je pružala seksualne usluge raznoj klijenteli i odvodio je nazad. Bila je stalno pod njihovom kontrolom. Nije smela ni sa kim da se viđa, ni sa kim da kontaktira... U pitanju je devojka rođena 2000. godine, a bila je maloletna kada je osumnjičeni Nikolić počeo da je podvodi - kaže izvor Srpskog telegrafa iz policije.\nOsim Nikolića, uhapšene su još tri osobe, i to Radoslav N. (36), Ljubiša S. (56) i Milomirova supruga Katica Jovanović (53).\n- U pitanju je dobro razrađen, porodični biznis. Njihova klijentela su bili i neki ugledni političari, razni visoki funkcioneri, biznismeni, ali i strane diplomate. Bar "Maki" je zbog toga godinama opstajao i ako je javna tajna da je u pitanju paravan za kupleraj. Zbog toga se dešavalo da Maki zna da će u njegovom lokalu biti racija pre policajaca koji u tu raciju kreću, pa je ovog puta akciju hapšenja izvela policija iz jednog drugog mesta - objašnjava sagovornik Srpskog telegrafa.\nDevojke krio u šupljinama u zidu!\nKako saznajemo, kuća i restoran Milomira Nikolića su namenski građeni za prostituciju i u njima postoje dupli zidovi između kojih je prazan prostor za skrivanje.\n- Kada policija upadne, ne zatekne devojke jer se sakriju u tu šupljinu. Do ulice u kojoj se nalazi javna kuća mora da se priđe putem koji je pokriven kamerama za video-nadzor, tako da kod njega nema iznenađenja - kaže izvor Srpskog telegrafa.\nZatvoren zbog renoviranja!\nIako bi po prirodi posla kojim se bave bilo za očekivati da je ovaj kupleraj sakriven od očiju javnosti, osim impozantne zgrade, za neupućene u okolini postoje i brojne reklame i putokazi do bara "Maki". Inače, restoran "Maki" od hapšenja vlasnika ne radi, a na kapiji piše da je zatvoren "zbog renoviranja".\nReporteri Srpskog telegrafa obišli su kuću i bar Milomira Nikolića u Novim Banovcima. Ovi objekti više podsećaju na neka utvrđenja, okružena visokim zidovima sa šiljcima pri vrhu. Na prozorima se nalaze rešetke, čak i na višim spratovima. Deluje kao da su postavljene tu ne samo da sprečavaju upad unutra već i bekstvo napolje. Ipak, meštani Novih Banovaca ne žele da pričaju o svom sugrađaninu.\nPolicajci oslobodili devojku (19) koju je Nikolić godinama držao zatočenu u svojoj kući i podvodio u baru\n- Znam za njega, ali se ne družimo. Dolaze neke besne limuzine, ali ne znam ni da je uhapšen, ja sa njima nemam posla - rekla je komšinica, koja je želela da ostane anonimna.\nJavna kuća ko tvrđava\n- Objekat okružen visokim zidinama\n- Na vrhu ograde nalaze se šiljci\n- Rešetke na prozorima čak i na višim spratovima\n- Unutrašnje prostorije imaju duple zidove sa šupljinama za skrivanje\n- I prilaz zgradi i unutrašnjost pokrivena brojnim kamerama\nSrbija Beograd Hapšenje Prostitucija Maloletnica Novi Banovci Maki Milomir Nikolić


Raspisan konkurs za mlade "Grad Niš objektivom mladih" - JuGmedia\nNa inicijativu gradonačelnice Niša Dragane Sotirovski, nedavno je raspisan javni konkurs za mlade uzrasta od 15 do 30 godina starosti „Grad Niš objektivom mladih“. Mladi i talentovani ljudi sa teritorije Niša imaju zadatak da kroz kratak video rad, ne duži od 10, odnosno 15 minuta, prikažu svoj grad Niš na najbolji mogući način.\n„Ideja za konkurs potekla je od gradonačelnice Niša Dragane Sotirovski, koja je na ovaj način želela da motiviše mlade koji se bave novim tehnologijama da dobiju priliku da se takmiče, da učestvuju na konkursu, da budu nagrađeni i da kasnije predstave svoje radove i na Sajmu turizma. To će im jako značiti, jer će na sajmu biti puno gostiju, a za mlade ljude su ti kontakti možda i značajniji od nekih nagrada“, poručili su iz Kancelarije za mlade Grada Niša.\nKako stoji u javnom konkursu, komisija će posebnu pažnju obratiti na radove koji poseduju kreativnost, maštovitost, originalnost, ideju i inovativni, eksperimentalni, mladalački i istraživački pristup video radu.\nGradonačelnica Grada Niša je obrazovala Komisiju za izbor najboljih video radova po Javnom konkursu, koja će sačiniti rang listu autora na osnovu definisanih kriterijuma. Članovi komisije su: Jovica Krstić, snimatelj u Radio – televiziji Srbije, Milan Kostadinović iz Gradske uprave za građevinarstvo i Jovan Milić, omladinski aktivista i zaposleni u Gradskoj upravi za društvene delatnosti Grada Niša.\n„Kao organizatori pripremili smo simbolične nagrade za one najbolje video radove, ali smo pružili priliku mladim ljudima iz našeg grada da svoje radove predstave i široj javnosti“, kažu u Kancelariji za mlade.\n„Jako je važno da promovišemo nove tehnologije, tako da mladi ljudi svoje video radove mogu snimati putem video kamera, foto aparata, mobilnih telefona itd. Samo ponavljamo da će se kreativnost jako ceniti.“\nSvi zainteresovani svoje radove mogu poslati najkasnije do 20.9.2021. do 15.00 časova.\nPopunjen obrazac za prijavu na konkurs, koji se može preuzeti sa zvaničnog sajta grada Niša u delu Javna obaveštenja, ili u službenim prostorijama Gradske uprave za društvene delatnosti – Kancelarija za mlade Grada Niša – Oficirski dom (Orlovića Pavla br. 28a).\nOvo je prvi konkurs ovakvog tipa, koji Kancelarija za mlade Grada Niša realizuje, a uz podršku prve dame Grada Niša.


RSE: Sankcije SAD Rusiji u oštroj eskalaciji sukoba • RTK\nRSE: Sankcije SAD Rusiji u oštroj eskalaciji sukoba\nSjedinjene Američke Države uvele su stroge sankcije Rusiji u značajnoj eskalaciji sukoba dve zemlje s posebnim kaznenim merama usmerenim na rusku ekonomiju, prenosi danas Radio slobodna Evropa (RSE) ocenu svetskih medija.\nIako je Vašington uveo najopširnije sankcije u poslednjih nekoliko godina, malo je verovatno da će to dovesti do bitne promene u ponašanju Moskve koja je optužena za hakerske napade, mešanje u američke izbore i druge neprihvatljive aktivnosti.\nAdministracija predsednika Džozefa Bajdena najavila je u četvrtak nove stroge sankcije Rusiji u najobuhvatnijem naporu da se finansijskim sredstvima pruži više snage kako bi imale uočljive posledice na rusku privredu, a koja dosad nisu bila dovoljno delotvorna da spreče aktivnosti Moskve, ističe Njujork tajms.\nPredsednik SAD je u izvršnoj uredbi najavio sankcije protiv 32 entiteta i pojedinca zbog kampanje dezinformisanja i mešanja ruske vlade u predsedničke izbore 2020.\nDeset ruskih diplomata, većinom identifikovanih kao obaveštajni operativci, proterano je iz ruske ambasade u Vašingtonu. SAD su se pridružile evropskim partnerima u sankcijama za osam ljudi i entiteta povezanih s ruskom okupacijom Krima.\nSAD su takođe formalno optužile glavnu rusku obaveštajnu agenciju, Spoljnu obaveštajnu službu (SVR), za sofisticiranu operaciju hakovanja – upad u američke vladine agencije i najveće kompanije, čime je, kako ukazuje Njujork tajms, američka vlada prvi put krivicu za hakerski napad na kompaniju Solarvinds stavila pred Kremlj.\nZvaničnici, ističe Njujork tajms, priznaju da će ključ efikasnosti sankcija biti u saradnji evropskih i azijskih saveznika SAD, kao i da li će Vašington odlučiti da traži proširenje sankcija pretnjom da će uvesti mere finansijskim institucijama širom sveta koje rade s ruskim obveznicama, kao što je sprovodio „sekundarne sankcije“ protiv onih koji saradjuju s Iranom.\nU oštroj eskalaciji sukoba Vašingtona s Moskovom, Bajdenova administracija je uvela mere usmerene na ruski državni dug, ističe Fajnenšel tajms, ukazujući da se dugo strahovalo od uvođenja takve kazne.\nVesti o novim merama izazvale su prodaju ruskih obveznica, kao i upozorenje Kremlja da bi mogle da potope napore za smanjenje tenzija izmedju dve zemlje.\nPrve mere Bajdenove administracije protiv Rusije uključuju direktivu kojom se američkim finansijskim institucijama zabranjuje da trguju obveznicama ruske vlade poznatim kao OFZ, kao i obveznicama ruske centralne banke i ruskog Fonda nacionalnog blagostanja, izdatim posle 14. juna, ukazuje britanski list.\nPrve značajne sankcije usmerene na rusku ekonomiju u poslednjih nekoliko godina su pokušaj ispunjavanja Bajdenovog obećanja da će Moskva odgovarati za niz operacija, uključujući mešanje u izbore i sajber napade, ukazuje Vašington post.\nMnogi komentatori, ističe list, ukazali su da sankcije do sada nisu bitno uticale na procenu rizika u Kremlju i kažu da to verovatno neće postići ni dodatne sankcije.\nNajznačajnije kaznene mere protiv Moskve u poslednjih nekoliko godina usledile su posle eskalacije napetosti izmedju zapadnih saveznika i Rusije, dok Moskva gomila trupe na granici s Ukrajinom u broju koji nije vidjen pre same invazije na Krim 2014, ističe Volstrit džurnal.\nOdluka Vašingtona da uvede nove sankcije Rusiji naišla je na osudu visokih zvaničnika i pristalica Kremlja koji insistiraju da će odgovor Moskve biti oštar i recipročan.\nOtkriće velike ruske sajber kampanje preko Solarvindsa prošle godine izazvalo je zgražavanje u Vašingtonu i pokrenulo teška pitanja kako odgovoriti na njih.\nPojedini članovi američkog Kongresu su to uporedili s „činom rata“ i zahtevali odmazdu, dok su drugi, kako ukazuje BBC, istakli da su Rusi jednostavno angažovani u istoj vrsti špijunaže koju i same SAD sprovode na internetu.\nDugački redovi za vakcinaciju u Indiji\nU bombaškom napadu kod škole za devojčice 50 poginulih\nŠkotske pristalice nezavisnosti proglasile pobedu\nZvnaično u opštini Gračanica jedan novooboleli od COVID 19\nBokseri Kosova i Srbije u finalu u Zagrebu\n"Ugrožena prava zatvorenika"\nKP: Otmica u Prištini, teška krađa u Zvečanu\nInzagi: Sergej igrao sa slomljenim nosem\nDres Majkla Džordana prodat za 1,38 miliona dolara\nJokić blistao, Denver prokockao +21 i izgubio od Bruklina\nBeretini zakazao finale sa Zverevim\nVlahović srušio Lacio i ušao u istoriju


Avgust u Americi - Vuk Bošković - Peščanik\nU Americi je proteklog meseca dominirala debata o reformi zdravstvene zaštite. Ustvari, to je trebalo da bude debata ali je brzo prerasla u vikanje, pretnje i paranoju konzervativaca koji su, neki svesno, neki ne, iskoristili reformu kao platformu za iskazivanje svog nezadovoljstva, protivljenja i mržnje prema Obami i onome što on predstavlja (ili ono što bi on trebalo da predstavlja a što se negde tokom ovo godine usput izgubilo).\nSvakog avgusta Kongres odlazi na odmor i svi članovi oba doma odlaze nazad na razgovor sa građanima koje predstavljaju. Ti sastanci su ove godine bili, gotovo isključivo posvećeni zdravstvu. Sa prvim sastancima, počeli su i prvi problemi. Skupove koji su držale demokrate okupirali su konzervativci da bih ometali i zaustavili, manje-više u istom stilu u kome desničarske organizacije u Srbiji to rade na tribinama Peščanika.\nPrimesa na osnovu koje su konzervativci krenuli u ometanje skupova je ideja da je reforma zdravstva u stvari tajni plan da se ubiju stari ljudi.\nOva totalno ludačka ideja razvila se na osnovu jedne odredbe u jednom od predloga zakona: građani bi trebalo da imaju “Living Will“, dokument u kome izražavaju svoje želje u vezi sa zdravstvenim tretmanom na kraju života (da li žele da budu održani u životu po svaku cenu, bez obzira koliko je oporavak malo verovatan, ili ne). Tokom poslednjih dana rada Kongresa, republikanski kongresmeni su uzeli ovu ideju i predstavili je kao tajni plan prema kojem državne birokrate odlučuju o tome ko ima pravo da živi, a ko ne. Naravno, kongresmeni nisu sami došli na ovu ideju. Ona je nastala u konzervatvnoj bazi i konzervatnim medijima, pre svega u emisijama Raša Limboa i Freda Tompsona kao i u kolumnama prominentnih konzervativaca kao što je Pet Bjukenon.\nIdeja je prosta: uplašiti penzionere – jedinu demografsku grupu koja je većinski glasala za Mekejna na prošlim izborima – da će reforma zdravstva ustvari značiti njihovu smrt i onda na njima bazirati strategiju za obaranje reforme. Konzervatna organizacija koja je krajem jula napravila reklamu baziranu baš na ovoj tezi, od gledalaca traži da se suprotstave izabranim zvaničnicama koji podržavaju reformu zdravstva. Naravno, pored teze o “ubijanju bake”, lansirani su i drugi mitovi: da ustvari i nema krize zdravstvenog sistema, da je cilj reforme racionalizacija troškova, da će nakon reforme ilegalni emigranti biti osigurani, da će promena pola biti pokrivena kao i abortusi i naravno, sada već čuvena teza, koji je na svojoj fejsbuk strani izrekla bivša guvernerka Aljaske Sara Pejlin (koja je od ostavke postala ono što je za vreme mandata najviše kritikovala: nezaposlena blogerka) da će reforma zdravstva dovesti do “Panela smrti” koji će odlučivati “da li je neko dovoljno socijalno vredan da ostane u životu” i pomenula svog sina koji boluje od Daunovog sindroma, čime je izvršila jednu od najvećih zloupotreba dece u političke svrhe u modernoj američkoj istoriji.\nNaravno, ništa od ovih tvrdnji nije tačno, ali to nije sprečilo konzervatice da dolaze na skupove i da ih ometaju opisujući reformu kao zlo, tvrdeći da im “oduzimaju njihovu Ameriku”. Naravno, sve je to bilo praćeno i posterima koji predstavljaju Obamu kao nacistu , a ceo plan reforme je upoređen sa finalnim rešenjem za Jevreje.\nSa druge strane, na jednom skupu na kome se raspravljalo o prednostima zdravstvenog sistema u Izraelu, jedna žena je uzviknula: “Hajl Hitler” Vrhunac, a i prvi odgovor na tezu o vezi između Hitlera i Obame dogodio se na skupu koji je održao Barni Frenk, kongresmen iz Masačusetsa jevrejskog porekla koji je na tvrdnju žene da je Obamin plan nacistički odgovorio pitanjem: “Na kojoj planeti vi provodite najveći deo svog vremena?”.\nKonzervativni mediji su sve vreme tvrdili da su protesti i ometanja “spontane reakcije običnih Amerikanaca” ali vrlo brzo nakon što su protesti počeli, Rejčel Medou je razotkrila da organizacije koje pozivaju na proteste su ili blisko vezane sa republikanskom partijom, ili su ustvari spin-of firme farmaceutskih korporacija ili korporacija koje se bave zdravstvenom zaštitom, što poprilično podriva celu priču o “sponstanosti”. Na jednom skupu protiv reforme, jedan od prisutnih je snimljen kako nosi majicu korporacije koja se bavi zdravstvenom zaštitom.\nMeđutim, da ovi protesti nisu o zdravstvenoj zaštiti, nego o nečemu drugom, pokazali su posetioci nekoliko skupova koje je držao Obama, koji su sa sobom poneli oružje. I to ne samo pištolje, već i automatske puške tvrdeći “da je to njihovo pravo”, što po drugom Amandmanu i jeste, ali nema nikakve veze sa debatom o zdravstvenoj zaštiti.\nU Nju Hempširu jedan od ljudi koji je došao sa pištoljem, imao je znak na kome je bio ispisan Džefersonov citat da “drvo slobode treba sa vremena na vreme da bude zaliveno krvlju kako patriota, tako i tiranina”. Sve ovo ukazuje da su protesti mnogo više o Obami i njegovoj različitosti po boji kože od prethodnih predsednika nego što su o tome koliko će koštati reforma zdravstva.\nIpak, i Obama i administracija nisu bez svoje krivice u ovome. Prvobitan plan reforme bio je da reforma dovede do toga da zdravstveni sistem bude finansiran iz budžeta, na način na koji se to radi u svim razvijenim zemljama sveta. Od tog plana se odustalo pre nego što je ozbiljna debata i počela, i umesto toga, administracija je odlučila da ponudi “Public option” – program finansiran iz budžeta koji bi se takmičio sa privatnim osiguravajućim kućama. Progresivno krilo demokrata je ovo nevoljno prihvatilo. Međutim, prošle nedelje, nakon izjava nekoliko zvaničnika administracije, uključujući i Obamu, da “javna opcija nije prioritet” progresivci u Kongresu su poslali pismo Obami u kome ga upozoravaju da će odbaciti bilo koji predlog zakona koji ne sadrži javnu opciju. Razlog za, još uvek tek u najavi, menjanje Obaminog stava u vezi sa reformom leži u tome što bi zakon sa javnom opcijom bez problema prošao Dom predstavnika, ali se to ne bi desilo u Senatu, zbog konzervatnog dela demokrata u tom telu. Još jedna moguća opcija su kooperativi koji su takođe neprihvatljivi za progresivne demokrate.\nNeki predlog zakona će se tokom septembra sigurno pojaviti u Kongresu, i taj zakon će verovatno imati presudnu ulogu na ishod narednih izbora za Kongres. Ako taj zakon bude “reformski” samo u svom imenu (tj. bude bez javne opcije) a ne zakon koji će stvarno promeniti sistem koji se rangira kao 37. na svetu onda će i Obama i demokrate imati veoma veliki problem kako da ubede glasače da ih podrže sledeće godine. Ako ne uspeju u tome, i republikanci ponovo preuzmu kontrolu nad oba doma Kongresa, Obama vrlo lako može da završi kao Klinton: predsednik koji je mnogo obećavao, a veoma malo ispunio.


Rekordna naplata prihoda, doprinosi premašili milijardu KM – Biznis.ba\nRekordna naplata prihoda, doprinosi premašili milijardu KM\nobjavljeno 02. okt 2018. u 12:48\nPoreska uprava Republike Srpske za devet mjeseci ove godine prikupila je rekordnih 1,813 milijardi KM javnih prihoda ili 66,8 miliona KM više nego u istom periodu lani, saopšteno je iz Poreske uprave.\nOvo je, ističu iz Uprave, najveća zabilježena naplata javnih prihoda za prvih devet mjeseci od osnivanja Poreske uprave.\nDirektnih poreza je za devet mjeseci ove godine naplaćeno 394,6 miliona maraka, što je za 39,3 miliona KM ili 11 odsto više nego u istom periodu prošle godine.\nU ovom segmentu javnih prihoda najveći rast zabilježen je kod naplate poreza na dobit koji je prikupljen u iznosu 181,4 miliona KM, što je za 28,4 miliona KM više.\nPorez na dohodak naplaćen je za devet mjeseci ove godine 180,3 miliona KM ili četiri odsto više, dok je naplata poreza na upotrebu, držanje i nošenje dobara iznosila 11,2 miliona KM ili tri procenta više nego u istom prošlogodišnjem periodu.\nPovećana je i naplata poreza na nepokretnosti, koji je u prvih devet mjeseci ove godine naplaćen u iznosu od 21,9 miliona KM, što je više za 3,3 miliona KM.\nDoprinosi su za devet mjeseci ove godine naplaćeni 1,09 milijardi KM, što je identično kao i lani u istom periodue.\nZa Fond PIO je za devet mjeseci naplaćeno 619,7 miliona KM ili 32,2 miliona KM više, dok je za Fond zdravstvenog osiguranja naplaćeno 389 miliona maraka što je manje za devet odsto u odnosu na isti prošlogodišnji period.\nRast je u posmatranom periodu zabilježen kod naplate prihoda po osnovu doprinosa za Fond dječije zaštite koja je iznosila 52,3 miliona KM ili 18 odsto više, dok su prihodi po osnovu doprinosa za Zavod za zapošljavanje naplaćeni u iznosu od 25,4 miliona KM ili 15 procenata manje.\nKod ostalih javnih prihoda u periodu januar-septembar ove godine ostvarena je naplata od 306,3 miliona KM.\nZa devet mjeseci ove godine na područiju Srpske registrovana su 964 poreska obveznika pravna lica i 2.372 poreska obveznika preduzetnika, dok je istovremeno odjavljeno 250 poreskih obveznika pravnih lica i 721 poreski obveznik preduzetnik.


Posao žele i penzioneri: Preko 12.000 ljudi se prijavilo da radi na popisu stanovništva\nNa prostoru cijele BiH do sada se prijavilo ukupno 12.666 kandidata za lokalno popisno osoblje, od čega je 10.484 za popisivače i 2.812 za općinske/gradske instruktore, saopšteno je iz Agencije za statistiku.\nDesetine Banjalučana ispred zgrade Administrativne službe (Foto: Dnevni avaz)\nZa rad na terenu tokom Popisa stanovništva, domaćinstava i stanova u BiH 2013. godine najveći interes pokazali su nezaposleni, zatim studenti i vrlo mali broj iz ostalih kategorija stanovništva. Za popisivače se do danas prijavilo 8.060 kandidata u Federaciji BiH, 2.412 u Republici Srpskoj i 12 u Brčko Distriktu, a za općinske/gradske instruktore 1.713 u FBiH, 457 u RS i 12 u Brčko Distriktu.\nPrema pisanju Dnevnog avaza, desetine Banjalučana stoji u redu ispred Administrativne službe ovog grada kako bi se prijavili za posao popisivača na predstojećem popisu stanovništva u BiH. Među njima je najviše mlađih osoba koje su nezaposlene ili studenata, te se nadaju da će bar na ovaj način zaraditi nešto novca, ali u masi ljudi bilo je i onih starije dobi, pa čak i penzionera koji su došli da pitaju za uslove i mogućnost da i oni nešto zarade. Banjalučani ističu da su velike gužve svakog dana od ranog jutra do poslijepodneva, a u redu čekaju po nekoliko sati.\nZa potrebe Popisa stanovništva, domaćinstava i stanova u BiH 2013. godine, bit će angažovano:\n18.879 popisivača, a biće obučeno i dodatnih 20 posto, a koji će biti angažovani u slučaju odustajanja nekog od izabranih kandidata.\n2.464 općinskih instruktora. Svaki instruktor će biti nadležan za sedam do deset popisivača, a bit će obučeno i dodatnih 20% koji će biti angažovani u slučaju odustajanja.\nListe kandidata koji budu izabrani za instruktažu bit će objavljene najkasnije 25. 8. 2013, u prostorijama Popisne komisije i web stranicama statističkih institucija u Bosni i Hercegovini, saopćeno je iz Agencije za statistiku BiH.


BOJAN VRAČEVIĆ: Lizing industrija i privreda su kao spojeni sudovi - Nira Press\nPočetna » BOJAN VRAČEVIĆ: Lizing industrija i privreda su kao spojeni sudovi\nRast obima finansiranja putem lizinga u poslednjih nekoliko godina je odličan i već iduće godine ili 2021. biće prevaziđen obim iz 2008. godine, kada je iznosio 812 miliona evra. Ohrabruje što lizing kuće finansiraju kupovinu predmeta koji stvaraju dodatnu vrednost – transportna vozila, građevinske i proizvodne mašine\nLizing nije visoko na listi prioriteta kada govorimo o ažuriranju regulatornog okvira i postoji stav da su trenutni propisi dovoljni za razvoj lizinga.\nOsim toga, rezultati lizing industrije su dobri, pa se ne žuri sa izmenom zakona – kaže Bojan Vračević, predsednik Izvršnog odbora S-Lizinga i potpredsednik UO Asocijacije lizing kompanija Srbije, u intervjuu za Magazin Biznis, odgovarajući na naše pitanje ko i zašto koči izmenu regulative. Naime, već neko vreme postoji inicijativa Asocijacije lizing kompanija Srbije da se izmene pojedine zakonske odredbe, tim pre što je poslednja verzija Zakona o finansijskom lizingu doneta 2011. a prva datira još iz 2003. Sve to pokazuje da dosta toga treba promeniti kako bi se omogućio brži razvoj lizing industrije Srbije.\n– Kao predsednik IO jedne od kompanija svestan sam svega navedenog i mogu to da razumem, ali verujem da svi zajedno propuštamo šansu da se brže razvijamo i da podižemo životni standard. Svakodnevno kroz Asocijaciju aktivno radimo na tome da afirmišemo potencijal i značaj koji finansijski lizing ima za razvoj naše privrede.\n• Krajem maja Asocijacija lizing kompanija predstavila je Strategiju razvoja lizinga koja podrazumeva šest inicijativa. Da li vas je neka od nadležnih institucija kontaktirala: Ministarstvo finansija, NBS…\n– Već smo na konferenciji imali odličnu saradnju i učešće predstavnika Ministarstva finansija. Istovremeno, sama strategija je nastala kao posledica više sastanaka sa predstavnicima Narodne banke Srbije, na kojima je tema bila unapređenje lizing industrije. Kada gledamo u budućnost, smatramo da je odgovornost pre svega na nama iz industrije da aktivno radimo na realizaciji inicijativa i da za to tražimo podršku državnih institucija, u onim segmentima gde je neophodna i neizbežna.


Sejdiu: Došao je momenat da Grčka priznaje Republiku Kosova - Novosti i Događanja - V.D. Presednice Republike Kosovo - Dr. Vjosa Osmani - Sadriu\nSejdiu: Došao je momenat da Grčka priznaje Republiku Kosova\n31.07.2010 – „Došao je momenat da Grčka i formalno priznaje Republiku Kosova, jer bi ovo bio jedan vrlo važan korak za trajan mir i stabilnost u regionu“, reče Predsednik Republike Kosova, dr. Fatmir Sejdiu tokom jednog sastanka koje je imao danas u svom kabinetu sa g-dinom Dimitrois Droutsas, ministar Inostranih Poslova Grčke.\nPonovo naglašavajući činjenicu da Kosova smatra Grčku prijateljskom zemljom i istorijskim susedom, Predsednik Sejdiu je potvrdio da Republika Kosova je posvećena za daljnje i jačanje već postojećih dobrih odnosa između dve zemlje.\nGrčka još od antike pa na ovamo jeste primer/model demokratije, dajući tako mnogo za kulturu i zajedničko nasleđe ne samo Evrope, nego i celokupnog čovečanstva“, ocenio je Predsednik Sejdiu.\nGovoreći o današnjim odnosima, Predsednik Sejdiu je visoko cenio učešće grčke vojne jedinice u okviru KFOR-a u misiji očuvanja nedodirljivosti Kosova i njene slobode, kao i doprinos svih drugih građana Grčke u civilnim misijama u našoj zemlji.\n„Republika Kosova, usprkos prirodnih poteškoća, koje u svome početku ima svaka nova država, ustvari jeste jedan uspešan prikaz. U dve i po godine njenog funkcionisanja kao suverene i nezavisne države, Kosova se dokazala kao jedan vrlo važan faktor mira i stabilnosti u regionu, čineći da otkažu jedna za drugom sva zločesta predviđanja protivnika nezavisnosti“, nastavio je Predsednik Sejdiu.\n„Mi nikada nećemo zaboraviti tragedije koje smo kao narod doživeli, ali smo duboko posvećeni da radimo za budućnost. U našem stavu prema Srbiji postoji jedan paradoks. Iako se Srbija nije nikada nije izvinjavala za strašne zločine koje je činila na Kosovu, mi smo njoj pružili ruku prijateljstva i saradnje, s ciljem da kao dve susedne zemlje brže krenemo u pravcu evropsko-atlantskih integracija“, reče Predsednik Sejdiu.\n„Naša jedina vizija jeste što brža integracija u Evropsku Zajednicu, u NATO i druge međunarodne institucije, obuhvatajući i OUN. Mi verujemo da nakon tako jasnog mišljenja Međunarodnog Suda Pravde, sada su veće skinute sve dileme koje je neka zemlja mogla imati u vezi legitimnosti nezavisnosti naše zemlje, koje je do danas priznalo 69 demokratskih zemalja širom sveta i očekujemo da vrlo brzo bude priznato i od mnogo drugih zemalja“, nastavio je Predsednik Sejdiu.\nI na ovom sastanku, Predsednik Sejdiu je ponovio da Republika Kosova je zainteresovana da ima dobre odnose sa Srbijom, sa kojom je spremna da razgovara o praktičnim pitanjima, koje su u interesu poboljšanja života građana dveju zemalja, kao što je ekonomska i trgovačka saradnja, saradnja u oblasti energetike, na suzbijanju organizovanog kriminala itd.\nAli, ponovio je Predsednik Sejdiu, Republika Kosovo neće nikada razgovarati sa Srbijom, kao što ona pretenduje, o pitanju statusa, o integritetu Kosova, ili o bilo kojoj formi specijalnog statusa nekog dela njene teritorije.\nNezavisnost i suverenitet Republike Kosova su nepovratna pitanja i o takvim temama nećemo nikada pristati razgovarati s nikim. Kosova je jeda sui generis slučaj, kao što ju je naznačio i Predsednik Ahtisari, nije slučaj secesije kao što pokušava predstavljati Srbija, nego je jedna nezavisna i suverena država, proizašla iz jedne bivše raspale federacije upravo zbog lidera Srbije, čija ratno huškačka politika je dovela do velikih tragedija u Hrvatskoj, Bosni i Hercegovini i na Kosovu“, reče Predsednik Sejdiu.\nDok, g-din Dimitrois Droutsas, ministar Inostranih Poslova Grčke reče da Grčka želi promovirati duh saradnje u regionu.\n„Grčka čvrsto veruje u zajedničku evropsku perspektivu, koja će stvarati stalni mir i stabilnosti za sve zemlje regije“, reče ministar Droustas.\nŠto se tiče savetodavnog mišljenja MSP, on je potvrdio da pridaje veliku važnost ovom mišljenju i u toku je njegovo pažljivo proučavanje.


OPSTANAK ZAŠTIĆENIH VRSTA | Morski Nacionalni Park\nNajnoviji nacionalni park ce dobiti staro Havajsko ime koje ce odrediti starosedeoci a prostire se 2240km u duzinu i 160km u sirinu Pacifika.\nOva regija je dom za vise od 7 hiljada zivotinjskih vrsta od kojih se bar cetvrtina od cele Planete moze videti samo ovde.\nOdluka da se formira 75. nacionalni park momentalno stavlja pod zastitu 224 hiljade kvadratnih kilometara vecinom nenaseljenih ostrva, grebena, kolonija koralnih grebena i podvodnih uzvisenja koje ce stititi federalni i drzavni organi..\nConrad C. Lautenbacher, sef National Oceanic and Atmospheric Administration koja ce sprovesti ovu odluku u delo rekao je da ce novozasticena zona po velicini zaseniti sve ostale.\nOvo je ubedljivo najvece delo zastite okeana u istoriji i predstavlja veoma znacajan korak. Ovo je mesto koje ce odrzati biodiverzitet i mesto gde ce biti zasticena prakticno sva podrucja za odgoj mladih jedinki svih vrsta u Pacifiku. Odavde potice znacajan procenat zivota koji se siri u sredisnji deo Pacifika.\nOvo je tek drugi put da se Dzord Bus poziva na ukaz iz 1906. godine pod nazivom National Antiquities Act [ukaz o nacionalnim starinama] koji predsedniku daje pravo da formira nacionalne spomenike kako bi ocuvao stara nacionalna kulturna dobra i neobicne prirodne lepote. Sam zakon je ovog meseca napunio 100 godina.\nBus je u februaru ove godine po prvi put iskoristio ovaj zakon kada je deo africkog groblja na Menhetnu [u Njujorku] proglasio nacionalnim spomenikom. Ovo podrucje koje zauzima manje od jednog ara oznacava mesto na kome je sahranjeno oko 20 hiljada robova i slobodnih crnaca u 18. veku.\nOko 211 hiljada kvadratnih kilometara ovog morskog podrucja je i do sada bilo oznaceno kao rezervat koralnog grebena ili kao nacionalni rezervat divljih zivotinja. Proglasenjem za nacionalni spomenik, drzava ce imati veca ovlascenja da stiti ovo podrucje.\nKoliki je znacaj za okolinu?\nProsirenjem na 224 hiljade kvkm ucinice ovo podrucje najvecim morskim nacionalnim parkom na svetu, ispred Great Barrier spruda u Australiji.\nNOAA ce razviti pravila za upravljanje ovim nacionalnim spomenikom izuzimajuci dva postojeca nacionalna parka unutar ovog podrucja koje ce i dalje nadgledati Fish and Wildlife Service. Proteklog meseca federalni i drzavni zvanicnici su potpisali dogovor o zajednickom ocuvanju ovog nacionalnog dobra.\nPredstavnici administracije da je njihova namera da ocuvaju zonski pristup za tradicionalne aktivnosti starosedelaca Havaja i za obrazovne i rekreativne ekspedicije. Rekreativne turisticke aktivnosti koje nisu opasnije od ronjenja i fotografisanja ce takodje biti dozvoljene. Ipak, posebne dozvole ce biti neophodne za sve vrste aktivnosti.\nJoshua Reichert koji vodi privatni program zastite okoline i koji je trazio formiranje zasticene zone vec 8 godina kaze da ova regija sadrzi skoro 70 procenata plitkovodnih koralnih grebena u Sjedinjenim Drzavama.\n`Kada sve saberete, ovo je ekoloski dragulj svetskog formata. Ovo je svakako veoma vazan korak u zastiti prirode, kako iz nacionalne tako i iz globalne perspektive`\nPrevod i priprema: Goran C.


RTS :: LSV: Mediji manjina ugašeni\nPolitika LSV: Mediji manjina ugašeni\nLSV: Mediji manjina ugašeni\nnedelja, 16. sep 2018, 12:50 -> 16:57\nLiga socijaldemokrata Vojvodine (LSV) saopštia je da je proces privatizacije lokalnih medija praktično ukinuo informisanje na jezicima nacionalnih zajednica u većini gradova i opština Vojvodine.\nLSV dodaje da je stoga zalaganje Ministarstva državne uprave i lokalne samouprave Srbije za poboljšanje položaja nacionalnih zajednica u velikoj meri samo deklarativno, što pokazuje i činjenica da su, kako se navodi u saopštenju te stranke, "nestale na desetine medija koji su informisali na jezicima nacionalnih zajednica".\nNadležni u ovom važnom vladinom resoru već dve godine govore o znatnom poboljšanju ambijenta u kojem žive pripadnici nacionalnih zajednica, kaže LSV i dodaje da to, međutim, nije realno stanje stvari.\nMinistar Branko Ružić saopštio je da je raspodeljeno 21,8 miliona dinara iz Fonda za nacionalne manjine, navodi LSV i pita - na kojim će to medijima nacionalne zajednice biti informisane kada su nestale na desetine njih koji su informisali na jezicima manjina.\n"Informisanje na jezicima nacionalnih zajednica je u lošem stanju, a Srbija mora učiniti brojne korake u pravcu poboljšanja stanja, ako želi da uspešno završi pregovore sa Evropskom unijom", zaključuje se u saopštenju LSV.


Foto: N.N. | BBC: Osumnjičeni za ubistvo Kašogija obučavan za špijuna\nTanjug 20.10.2018 09:34\nBBC je otkrio nove detalje o jednom od osumnjičenih za ubistvo saudijskog novinara Džamala Kašogija, Maheru Abdulazizu Mutrebu, za koga navodi da je obučavan za korišćenje ofanzivne špijunske tehnologije u korist saudijske države.\nTurski mediji su Mutreba identifikovali kao jednog od 15 članova tima osumnjičenih saudijskih agenata za koje tvrde da su u Istanbul doputovali i otputovali dana kada je Kašogi nestao nakon što je ušao u saudijski konzulat, 2. oktobra.\nBritanski medijski servis navodi da je Mutreb dvije godine radio u Londonu, a saudijski izvor ga za CNN opisuje kao pukovnika u saudijskoj obaveštajnoj službi.\nDrugi, neimenovani izvor je za BBC naveo da je Mutreb "obaveštajni bezbednosni operativac", dok ga u krugovima špijunske obuke nazivaju "sumornom facom".\n"Uvek je bio natmuren, kao da je tužan... I bio je veoma ćutljiv", tako ga opisuje isti izvor, koji je potvrdio da je Mutreb na fotografijama osumnjičenih koje su mediji objavili nakon Kašogijevog nestanka.\nEvropski ekspert za špijunažu opisao je i kako je Mutreb proveo dve nedelje na obuci s njim 2011. godine, učeći kako da koristi tehnologiju koju njegova kompanija pruža saudijskoj vladi kako bi mogao da izvodi ciljane napade na telefone i kompjutere svojih građana.\nIpak, ovaj ekspert ocjenjuje da je Mutreb pre bio zadužen za fizičku špijunažu nego za digitalnu.\nSaudijska Arabija je, na osnovu preliminarnih rezultata istrage, sinoć saopštila da je saudijski novinar i dopisnik "Vašington posta" Džamal Kašogi ubijen u konzulatu Saudijske Arabije u Istanbulu u tuči sa ljudima koje je tamo sreo.\n"Istraga je još u toku i uhapšeno je 18 Saudijaca do sada", navodi se u saopštenju saudijskog tužioca i dodaje da su savjetnik Kraljevskog suda Saud el Katani i zamjenik direktora obavještajne službe Ahmed Asiri smenjeni, prenosi Rojters.\nSaudijska verzija događaja se umnogome razlikuje od one koju su iznijeli turski zvaničnici, a koji tvrde da je Rijad poslao "odred smrti" da ubije i raskomada Kašogija.\nKašogi je posljednji put viđen 2. oktobra, kada je ulazio u konzulat, nakon čega su turski mediji tvrdili da je tamo ubijen i raskomadan, a Saudijska Arabija je te navode sve vrijeme negirala.\nBBC Džemal Kašogi\nOlaf Šolc kandidat SPD-a za kancelara Njemačke\nKonferencija o budućnosti Evrope: Prilika za Evropljane da se ujedine\nMakron: Potrebno da se pojača snaga Evropske unije\nNakon protesta ribara, Pariz prijeti Londonu recipročnim mjerama


Objavljeni su novi pravilnici iz oblasti računovodstva. – Poresko Savetovanje\nObjavljeni su novi pravilnici iz…\nU Službenom glasniku objavljeni su novi pravilnici iz oblasti računovodstva.\nReč je o pravilnicima:\n1. Pravilnik o Kontnom okviru i sadržini računa u Kontnom okviru za privredna društva, zadruge i preduzetnike;\n2. Pravilnik o sadržini i formi obrazaca finansijskih izveštaja i sadržini i formi obrasca Statistički izveštaj za privredna društva, zadruge i preduzetnike;\n3. Pravilnik o Kontnom okviru i sadržini računa u Kontnom okviru za druga pravna lica;\n4. Pravilnik o sadržini i formi obrazaca finansijskih izveštaja i sadržini i formi obrasca Statistički izveštaj za druga pravna lica;\n5. Pravilnik o načinu i rokovima vršenja popisa i usklađivanja knjigovodstvenog stanja sa stvarnim stanjem i\n6. Pravilnik o načinu priznavanja, vrednovanja, prezentacije i obelodanjivanja pozicija u pojedinačnim finansijskim izveštajima mikro i drugih pravnih lica.\nOdredbe ovih pravilnika primenjuju se počev od finansijskih izveštaja koji se sastavljaju na dan 31. decembra 2021. godine.\nPravna lica i preduzetnici koji imaju poslovnu godinu različitu od kalendarske, a koja se završava pre 31. decembra 2021. godine, kao i pravna lica i preduzetnici koji sastavljaju vanredne finansijske izveštaje pre 31. decembra 2021. godine, za tu poslovnu godinu, odnosno vanredne finansijske izveštaje, primenjuju trenutno važeće pravilnike.\nU Službenom objavljen je i Pravilnik o načinu vođenja i sadržini Registra pružalaca računovodstvenih usluga – pravilnik stupa na snagu osmog dana od dana objavljivanja u Službenom glasniku, a primenjuje se počev od 1. januara 2021. godine.\nPreviousPrevious post:Poreski tretman prenosa prava svojine na nepokretnosti ili upotrebljavanog putničkog vozila na osnovu akta koji fizičko lice − advokat zaključi sa samim sobom kao fizičkim licemNextNext post:Poreski tretman prihoda koje ostvari fizičko lice (nerezident) po osnovu radnog angažovanja u realizaciju projekta finansiranog iz IPA fondova EU.