OKVIRNA KONVENCIJA ZA ZAŠTITU NACIONALNIH MANJINA - Vera Znanje Mir\nStrazbur 1. februar 1995.\nDržave članice Saveta Evrope i druge države potpisnice ove okvirne Konvencije;\nSmatrajući da je cilj Saveta Evrope da ostvari veće jedinstvo među članicama radi očuvanja i ostvarivanja ideala i načela koji predstavljaju njihovo zajedničko nasleđe;\nSmatrajući da je jedan od načina kojim se ovom cilju može stremiti očuvanje i dalje ostvarivanje ljudskih prava i osnovnih sloboda;\nU želji da sprovedu Deklaraciju šefova država i vlada država članica Saveta Evrope usvojenu u Beču 9. oktobra 1993;\nOdlučne da u okviru svojih teritorija zaštite opstanak nacionalnih manjina;\nSmatrajući da su burni prevrati u evropskoj istoriji pokazali da je zaštita nacionalnih manjina od ključnog značaja za stabilnost, demokratsku bezbednost i mir na ovom kontinentu;\nSmatrajući da pluralističko i istinsko demokratsko društvo treba ne samo da poštuje etnički, kulturni, jezički i verski identitet svakog pripadnika nacionalne manjine, već i da stvara odgovarajuće uslove koji im omogućavaju da izraze, očuvaju i razviju taj identitet;\nSmatrajući da je stvaranje klime tolerancije i dijaloga neophodno da bi se omogućilo da kulturna raznolikost bude izvor i činilac, ne podele, već obogaćenja svakog društva;\nSmatrajući da ostvarenje tolerantne i prosperitetne Evrope ne zavisi samo od saradnje među državama već zahteva prekograničnu saradnju među lokalnim i regionalnim organima bez ugrožavanja ustava i teritorijalnog integriteta svake države;\nImajući u vidu Konvenciju o zaštiti ljudskih prava i osnovnih sloboda i protokole uz nju;\nImajući u vidu obaveze u pogledu zaštite nacionalnih manjina u konvencijama i deklaracijama Ujedinjenih nacija i dokumentima konferencije o evropskoj bezbednosti i saradnji, posebno u Dokumentu iz Kopenhagena od 29. juna 1990;\nOdlučne da odrede načela koja treba poštovati i obaveze koje iz njih proističu u cilju osiguranja efikasne zaštite nacionalnih manjina i prava i sloboda pripadnika tih manjina, u okviru vladavine prava, poštujući teritorijalni integritet i nacionalni suverenitet država u državama članicama i drugim državama koje mogu pristupiti ovom instrumentu;\nRešene da načela navedena u ovoj okvirnoj Konvenciji sprovedu putem nacionalnog zakonodavstva i odgovarajuće vladinie politike,\nZaštita nacionalnih manjina i prava i sloboda pripadnika tih manjina sastavni je deo međunarodne zaštite ljudskih prava i kao takva spada u oblast međunarodne saradnje.\nOdredbe ove okvirne Konvencije primenjuju se u dobroj veri, u duhu razumevanja i tolerancije i u skladu s načelima dobrosusedstva, prijateljskih odnosa i saradnje među državama.\n1. Svaki pripadnik nacionalne manjine ima pravo da slobodno bira da se prema njemu postupa ili ne postupa kao takvom i neće doći u nepovoljan položaj zbog takvog opredeljenja ili ostvarivanja prava vezanih za to opredeljenje.\n2. Pripadnici nacionalnih manjina mogu da ostvaruju ona prava i uživaju slobode koje proizilaze iz načela sadržanih u ovoj okvirnoj Konvenciji, pojedinačno ili u zajednici s drugima.\n1. Ugovornice se obavezuju da zajamče pripadnicima nacionalnih manjina ravnopravnost pred zakonom i jednaku zakonsku zaštitu. U tom smislu zabraniće se svaka diskriminacija na osnovu pripadnosti nacionalnoj manjini.\n2. Ugovornice se obavezuju da usvoje, gde je to potrebno, odgovarajuće mere za unapređenje, u svim oblastima ekonomskog, socijalnog, političkog i kulturnog života, pune i efektivne ravnopravnosti između pripadnika nacionalne manjine i onih koji pripadaju većini. U tom pogledu će voditi računa o posebnom uslovima pripadnika nacionalnih manjina.\n3. Mere usvojene u skladu sa stavom 2. ne smatraju se aktom diskriminacije.\n1. Ugovornice se obavezuju da unapređuju uslove potrebne za održavanje i razvijanje kulture pripadnika nacionalnih manjina i očuvanje neophodnih elemenata njihovog identiteta, naime, vere, jezika, tradicije i kulturnog nasleđa.\n2. Bez štete po mere preduzete u okviru svoje opšte integracione politike, ugovornice će se uzdržati od politike i prakse asimilacije pripadnika nacionalnih manjina protivno njihovoj volji i štitiće ih od svake akcije usmerene ka takvoj asimilaciji.\n1. Ugovornice će podsticati duh tolerancije i međukulturnog dijaloga i preduzimaće efikasne mere za unapređenje uzajamnog poštovanja i razumevanja i saradnje među svim ljudima koji žive na njihovoj teritoriji, bez obzira na njihov etnički, kulturni, jezički ili verski identitet, posebno u oblasti obrazovanja, kulture i medija.\nUgovornice će obezbediti poštovanje prava svakog pripadnika nacionalne manjine na slobodu mirnog okupljanja, slobodu udruživanja, slobodu izražavanja i slobodu misli, savesti i veroispovesti.\nUgovornice se obavezuju da priznaju svakom pripadniku nacionalne manjine pravo da slobodno izražava svoja verska uverenja i da osniva verske ustanove, organizacije i udruženja.\n1. Ugovornice se obavezuju da priznaju a pravo svakog pripadnika nacionalne manjine na slobodu izražavanja obuhvata slobodu uverenja i primanja i davanja informacija i ideja, na manjinskom jeziku, bez ometanja od strane vlasti i bez obzira na granice. U\nokviru svojih pravnih sistema, ugovornice će obezbediti da pripadnici nacionalnih manjina imaju pristup sredstvima javnog informisanja bez diskriminacije.\n2. Stav 1. ne sprečava ugovornice da uslove rad radio i televizijskihstanica ili bioskopskih preduzeća dobijanjem odobrenja na osnovu objektivnih merila i bez diskriminacije.\n3. Ugovornice neće ometati pripadnike nacionalnih manjina da stvaraju i koriste štampana sredstva javnog informisanja. U pravnom režimu za zvučne radio i televizijske emisije, one će obezbediti koliko god je moguće, a uzimajući u obzir odredbe stava 1, da pripadnici nacionalnih manjina dobijaju mogućnost stvaranja i korišćenja sopstvenih sredstava javnog informisanja.\n4. U okviru svojih pravnih sistema, ugovornice će usvojiti odgovarajuće mere da se pripadnicima nacionalnih manjina olakša pristup sredstvima javnog informisanja i u cilju unapređenja tolerancije i omogućavanja kulturnog pluralizma.\n1. Ugovornice se obavezuju da priznaju pravo svakog pripadnika nacionalne manjine na korišćenje, slobodno i bez ometanja, svog manjinskog jezika privatno i javno, usmeno ili pismeno.\n2. U oblastima koje su tradicionalno ili u znatnom broju naseljene pripadnicima nacionalnih manjina, ukoliko ti pripadnici to zatraže, i kada taj zahtev odgovara stvarnoj potrebi, ugovornice će nastojati da obezbede koliko je to moguće, uslove koji bi omogućili da se manjinski jezik koristi u odnosima između tih pripadnika i organa uprave.\n3. Ugovornice se obavezuju da zajamče pravo svakom pripadniku nacionalne manjine da bude odmah obavešten, na jeziku koji razume, o razlozima hapšenja i o prirodi i razlozima optužbe protiv njega/nje, kao i da se brani na tom jeziku, ako je potrebno, uz besplatnu pomoć tumača.\n1. Ugovornice se obavezuju da priznaju pravo svakog pripadnika nacionalne manjine da koristi svoje prezime i ime na manjinskom jeziku i pravo na njihovo zvanično priznavanje na način utvrđen pravnim sistemom svake ugovornice.\n2. Ugovornice se obavezuju da priznaju pravo svakog/svake pripadnika/ce nacionalne manjine da na mestima vidljivim za javnost izloži oznake, natpise i druge informacije privatnog karaktera pisane na njegovom maternjem jeziku.\n3. U oblastima tradicionalno naseljenim znatnim brojem pripadnika nacionalnih manjina, ugovornice će nastojati, u okviru svojih pravnih sistema, uključujući, gde je to pogodno, ugovore s drugim državama, a uzimajući u obzir svoje posebne uslove, da tradicionalni lokalni nazivi, imena ulica i druge topografske oznake namenjene javnosti budu takođe ispisane na lokalnom jeziku kada postoji dovoljna tražnja za takvim oznakama.\n1. Gde god je to pogodno, ugovornice će preduzeti mere u oblasti obrazovanja i istraživanja radi negovanja kulture, istorije, jezika i veroispovesti svojih nacionalnih manjina i većinskog stanovništva na svojoj teritoriji.\n2. S tim u vezi ugovornice će, između ostalog, obezbediti odgovarajuće mogućnosti za osposobljavanje nastavnika i pristup udžbenicima i olakšaće komunikaciju između učenika i nastavnika raznih zajednica.\n3. Ugovornice se obavezuju da unapređuju jednake mogućnosti pristupa obrazovanju na svim stupnjevima za pripadnike nacionalnih manjina.\n1. U okviru svojih sistema obrazovanja, ugovornice će priznati pravo pripadnika nacionalnih manjina na osnivanje i vođenje sopstvenih privatnih ustanova za obrazovanje i osposobljavanje.\n2. Ostvarivanje tog prava ne podrazumeva nikakvu finansijsku obavezu za ugovornice.\n1. Ugovornice se obavezuju da priznaju pravo svakog pripadnika/ce nacionalne manjine da uči svoj manjinski jezik.\n2. U oblastima koje su tradicionalno ili u znatnom broju naseljene pripadnicima nacionalnih manjina, ako ima dovoljno zahteva, ugovornice će nastojati da obezbede, koliko god je moguće i u okviru svojih obrazovnih sistema, da pripadnici tih manjina imaju odgovarajuće mogućnosti da uče maternji jezik ili da imaju nastavu na tom jeziku.\n3. Stav 2. ovog člana primeniće se bez štete po izučavanje zvaničnog jezika ili nastave na tom jeziku.\nUgovornice će stvoriti neophodne uslove za efikasno učešće pripadnika nacionalnih manjina u kulturnom, socijalnom i ekonomskim životu i javnim poslovima, naročito onim koji se njih tiču.\nUgovornice će se uzdržati od mera koje menjaju odnos stanovništva u oblastima naseljenim pripadnicima nacionalnih manjina a imaju cilj da ograniče prava i slobode koje proizilaze iz načela sadržanih u ovoj okvirnoj Konvenciji.\n1. Ugovornice se obavezuju da ne ometaju pravo pripadnika nacionalnih manjina da zasnivaju i održavaju slobodne i miroljubive odnose preko granice s licima koja zakonito borave u drugim državama, posebno onim s kojima imaju zajednički etnički, kulturni, jezički ili verski identitet ili zajedničko kulturno nasleđe.\n2. Ugovornice se obavezuju da ne ometaju pravo pripadnika nacionalnih manjina da učestvuju u radu nevladinih organizacija, kako na nacionalnom tako i na međunarodnom planu.\n1. Ugovornice će nastojati da zaključe, gde je potrebno, dvostrane i višestrane sporazume s drugim državama, posebno susednim, radi obezbeđivanja zaštite pripadnika odnosnih nacionalnih manjina.\n2. Gde je to potrebno ugovornice će preduzeti mere za podsticanje prekogranične saradnje.\nUgovornice se obavezuju da poštuju i da spovode načela sadržana u ovoj okvirnoj Konvenciji i da, gde je potrebno, unesu samo ona ograničenja, restrikcije ili ukidanja koji su određeni međunarodnim pravnim instrumentima posebno Konvencijom o zaštiti ljudskih prava i osnovnih sloboda, u meri u kojoj su od značaja za prava i slobode koji proizilaze iz pomenutih načela.\nPri ostvarivanju prava i sloboda koja proizilaze iz načela sadržanih u ovoj okvirnoj Konvenciji, svaki pripadnik nacionalne manjine poštovaće nacionalno zakonodavstvo i prava drugih, posebno pripadnika većine ili drugih nacionalnih manjina.\nNišta se u ovoj okvirnoj Konvenciji neće tumačiti kao da podrazumeva nećije pravo na preduzimanje delatnosti ili vršenje dela suprotnih osnovnim načelima međunarodnog prava, a posebno suverenoj jednakosti, teritorijalnom integritetu i političkoj ravnopravnosti država.\nNišta u ovoj okvirnoj Konvenciji neće se tumačiti kao da ograničava ili ukida bilo koje ljudsko pravo ili osnovnu slobodu koji mogu biti zajamčeni pravom neke ugovornice ili nekim drugim sporazumom čija je ona ugovorna strana.\nU onoj meri u kojoj su predmet odgovarajuće odredbe u Konvenciji za zaštitu ljudskih prava i osnovnih sloboda ili u protokolima uz nju, prava i slobode koje proizilaze iz načela sadržanih u ovoj okvirnoj Konvenciji smatraće se saglasnim s njima.\n1. Komitet ministara Saveta Evrope nadziraće kako ugovornice spovode ovu okvirnu Konvenciju.\n2. Ugovornice koje nisu članice Saveta Evrope učestvovaće u mehanizmima njenog spovođenja pod uslovima koji će se utvrditi.\n1. U roku od godinu dana od stupanja na snagu ove okvirne Konvencije za odgovarajuću ugovornicu, ova će podneti Generalnom sekretaru Saveta Evrope puna obaveštenja o zakonodavnim i drugim merama preduzetim da se sprovedu u delo načela utvrđena u ovoj okvirnoj Konvenciji.\n2. Posle toga, svaka ugovornica dostavljaće Generalnom sekretaru periodično i kad god Komitet ministara to zatraži, dalja obaveštenja od značaja za sprovođenje ove okvirne Konvencije.\n3. Generalni sekretar će dostaviti Komitetu ministara obaveštenja prosleđena na osnovu ovog člana.\n1. Prilikom ocene dovoljnosti mera preduzetih od strane ugovornice radi ostvarenja načela utvrđenih u ovoj okvirnoj Konvenciji, Komitetu ministara pomagaće Savetodavni komitet, čiji će članovi biti priznati stručnjaci u oblasti zaštite nacionalnih manjina.\n2. Sastav savetodavnog komiteta i njegov poslovnik utvrdiće Komitet ministara u roku od godinu dana od stupanja na snagu ove okvirne Konvencije.\nOva okvirna Konvencija otvorena je za potpisivanje za sve države članice Saveta Evrope. Do dana kada Konvencija stupi na snagu, otvorena je za potpisivanje i svim drugim državama koje pozove Komitet ministara. Ona podleže ratifikaciji, prihvatanju ili odobravanju. Instrumenti o ratifikaciji, prihvatanju ili odobravanju deponuju se kod Generalnog sekretara Saveta Evrope.\n1. Ova okvirna Konvencija stupa na snagu prvog dana u mesecu po isteku roka od tri meseca od dana kada dvanaest država članica Saveta Evrope izraze saglasnost da se obavezuju Konvencijom shodno odredbama člana 27.\n2. U pogledu države članice koja naknadno izrazi spremnost da se njome obaveže, okvirna Konvencija stupa na snagu prvog dana u mesecu posle isteka roka od tri meseca od dana deponovanja instrumenata o ratifikaciji, prihvatanju ili odobravanju.\n1. Posle stupanja na snagu ove okvirne Konvencije i posle savetovanja s državama ugovornicama, Komitet ministara Saveta Evrope može da pozove na pristupanje Konvenciji, većinskom odlukom shodno članu 20d. Statuta Saveta Evrope državu nečlanicu Saveta Evrope, koja iako pozvana da potpiše, shodno odredbama člana 27, još to nije učinila i drugu državu nečlanicu.\n2. U odnosu na svaku državu koja pristupi, okvirna Konvencija stupa na snagu prvog dana u mesecu koji nastupi po isteku roka od tri meseca od dana deponovanja instrumenata o pristupanju kod Generalnog sekretara Saveta Evrope.\n1. Svaka država može u trenutku potpisivanja ili prilikom deponovanja instrumenta o ratifikaciji, prihvatanju, odobrenju ili pristupanju, da odredi teritoriju ili teritorije za čije je međunarodne odnose odgovorna na koje se primenjuje ova okvirna Konvencija.\n2. Svaka država može kasnije, izjavom upućenom Generalnom sekretaru Saveta Evrope proširiti primenu ove okvirne Konvencije na neku drugu teritoriju navedenu u izjavi. U odnosu na tu teritoriju okvirna Konvencija stupiće na snagu prvog dana u mesecu posle\nisteka roka od tri meseca od dana prijema te izjave od strane Generalnog sekretara.\n3. Izjava data po prethodnom stavu može se, u odnosu na teritoriju utvrđenu u izjavi, povući obaveštenjem Generalnom sekretaru. Povlačenje ima pravno dejstvo prvog dana u mesecu posle isteka roka od tri meseca od dana prijema tog obaveštenja od strane Generalnog sekretara.\n1. Svaka ugovornica može da otkaže ovu okvirnu Konvenciju u svako doba obaveštenjem Generanom sekretaru Saveta Evrope.\n2. Otkazivanje stupa na snagu prvog dana u mesecu koji nastupi po isteku roka od šest meseci od dana prijema obaveštenja od strane Generalnog sekretara.\nGeneralni sekretar Saveta Evrope obavestiće države članice Saveta, druge potpisnice, i svaku državu koja je pristupila ovoj okvirnoj Konvenciji, o:\nb) deponovanju svakog instrumenta o ratifikaciji, prihvatanju, odobravanju, pristupanju;\nc) danu stupanja ove okvirne Konvencije na snagu shodno članovima 28, 29. i 30;\nd) svakom drugom aktu, obaveštenju ili podnesku u vezi s ovom okvirnom Konvencijom.\nU potvrdu toga , dole potpisani, valjano opunomoćeni, potpisali su ovu okvirnu Konvenciju.\nSačinjeno u Strazburu, dana 1. februara 1995. godine, na engleskom i francuskom jeziku, s tim što su oba teksta autentična u jednom primerku koji se deponuje u arhivi Saveta Evrope; Generalni sekretar Saveta Evrope dostaviće overene kopije svakoj državi članici Saveta Evrope i svakoj državi koja bude pozvana da potpiše ovu okvirnu Konvenciju ili da joj pristupi.\nObjašnjenja uz Okvirnu konvenciju za zaštitu nacionalnih manjina\n1. Savet Evrope razmatrao je položaj nacionalnih manjina u više navrata preko četrdeset godina. Još prve godine postojanja (1949) Parlamentarna skupština priznala je, u izveštaju svog Komiteta za pravno-administrativna pitanja, značaj "problema šire zaštite prava nacionalnih manjina". Godine 1961, Skupština je preporučila uključivanje jednog člana u drugi dodatni protokol radi garantovanja određenih prava nacionalnih manjina koja nisu obuhvaćena Evropskom konvencijom o ljudskim pravima (EKPS). Ova Konvencija jednostavno pominje "vezu s nekom nacionalnom manjinom" u klauzuli o nediskriminaciji sadržanoj u članu 14. Preporuka 285 (1961) predložila je sledeću formulaciju člana o zaštiti nacionalnih manjina:\n"Pripadnici nacione manjine ne mogu se lišiti prava da, zajedno s drugim pripadnicima svoje grupe, i ukoliko je to u skladu s javnim poretkom,imaju svoju kulturu, služe se svojim jezikom, osnivaju svoje škole i imaju nastavu na jeziku po svom izboru,i da ispovedaju i upražnjavaju svoju veru".\n2. Komitet eksperata, kome je naloženo da razmotri da li je moguće i poželjno da se izradi takav protokol, odložio je rad do donošenja konačne odluke u Belgijskim jezičkim slučajevima u vezi s jezikom koji se koristi za obrazovanje (Evropski sud za ljudska prava, presuda od 27. jula 1968, serija A broj 6). On je 1973. zaključio da, s pravne tačke gledišta, nema posebne potrebe da prava manjina budu predmet dodatnog protokola uz EKPS. Međutim, stručnjaci susmatrali da nema veće pravne prepreke za usvajanje takvog protokola ako se to smatra uputnim iz drugih razloga.\n3. U novije vreme Parlamentarna skupština preporučila je niz političkih i pravnih mera Komitetu ministara, posebno izradu protokola ili konvencije o pravima nacionalnih manjina. Preporuka 1134 (1990) sadrži spisak načela koje je Skupština smatrala potrebnim radi zaštite nacionalnih manjina. Oktobra 1991, Organizacioni odbor za ljudska prava (OOP) dobio je zadatak da razmotri kako s političkog, tako i s pravnog gledišta, uslove u kojima bi Savet Evrope mogao da pokrene rad na zaštiti nacionalnih manjina, uzimajući u obzir rad obavljen u okviru Konferencije o evropskoj bezbednosti i saradnji (KEBS) i Ujedinjenim nacijama i razmišljanja u Savetu Evrope.\n4. Maja 1992, Komitet ministara naložio je OOP da ispita mogućnost formulisanja specifičnih pravnih normi za zaštitu nacionalnih manjina. U tom cilju OOP je osnovao komitet eksperata (LJP-MANJ), od kojeg se po novim uputstvima izdatim marta 1993, tražilo da predloži posebne pravne standarde u toj oblasti, imajući u vidu načelo komplementarnosti rada između Saveta Evrope i KEBS. OOP i KE-MANJ su uzeli u obzir razne tekstove, posebno predlog za Evropsku konvenciju za zaštitu nacionalnih manjina koji je izradila Evropska komisija za demokratiju putem prava (takozvana Venecijanska komisija), austrijski predlog za dodatni protokol uz EKPS, nacrt Dodatnog protokola uz EKPS obuhvaćen preporukom Skupštine 1201 (1993) i druge predloge. Rad odbora je krunisan njegovim izveštajem Komitetu ministara 8. septembra 1993, koji je obuhvatio pravne standarde koji bi se mogli prihvatiti u ovoj oblasti i pravne instrumente u koje bi mogli biti uključeni. U vezi s tim, OOP je primetio da nema saglasnosti u tumačenju izraza "nacionalne manjine".\n5. Šefovi država i vlada su učinili odlučujući korak na sastanku na vrhu u Beču 8. i 9. oktobra 1993. Tamo su se složili da se nacionalne manjine nastale usled istorijskih poremećaja u Evropi moraju štititi i poštovati radi doprinošenja miru i stabilnosti. Šefovi država i vlada zemalja članica Saveta Evrope učinili su odlučujući korak na sastanku na vrhu u Beču 8. i 9. oktobra 1993. Tamo su se složili da se nacionalne manjine nastale usled istorijskih poremećaja u Evropi moraju štititi i poštovati radi doprinošenja miru i stabilnosti. Šefovi država i vlada posebno su odlučili da preuzmu pravne obaveze u pogledu zaštite nacionalnih manjina. Prilog II Bečke deklaracije naložio je Komitetu ministara:\n- da, u najkraćem roku izradi nacrt okvirne konvencije kojim se utvrđuju načela koja se države ugovornice obavezuju da poštuju radi obezbeđenja zaštite nacionalnih manjina. Taj instrument takođe bi bio otvoren za potpisivanje državama nečlanicama;\n- da započne rad na nacrtu protokola uz Evropku konvenciju o ljudskim pravima u oblasti kulture, putem odredbi koje garantuju individualna prava, posebno pripadnika nacionalnih manjina.\n6. Komitet ministara je uspostavio 4. novembra 1993., Komitet ad hoc za zaštitu nacionalnih manjina (KZMANJ). Uputstva za njegov rad odražavale su odluke usvojene u Beču. Komitet sastavljen od stručnjaka iz država članica Saveta Evrope, počeo je da radi krajem januara 1994., uz učešće predstavnika OOP, Saveta za kulturnu saradnju (SKS), Organizacionog odbora za sredstva informisanja (OMED) i Evropske komisije za demokratiju putem prava. Visoki komesar KEBS za nacionalne manjine i Komisija Evropske zajednice takođe su učestvovali kao posmatrači.\n7. KZMANJ je 15. aprila 1994., Komitetu ministara podneo svoj međuizveštaj koji je onda prosleđen Parlamentarnoj skupštini (Doc. 7109). Na svom 94. zasedanju, maja 1994., Komitet ministara je izrazio zadovoljstvo postignutim napretkom na osnovu uputstava proisteklih iz Bečke deklaracije.\n8. Izvestan broj odredaba okvirne Konvencije kojima se traži politička arbitraža kao i onih odredbi koje se odnose na nadgledanje njene primene sačinio je Komitet Ministara (sastanak 517bis zamenika ministara, 7. oktobar 1994).\n9. Na svom zasedanju od 10. do 14. oktobra 1994, KZMANJ je odlučio da podnese nacrt okvirne Konvencije Komitetu ministara, koji je usvojio tekst na 95. ministarskom sastanku 10. novembra 1994. Okvirna Konvencija je otvorena za potpisivanje od strane država članica Saveta Evrope dana 1. februara 1995.\nCiljevi okvirne Konvencije\n10. Okvirna konvencija je prvi pravno obavezujući višestrani instrument posvećen opštoj zaštiti nacionalnih manjina. Njen cilj je da odredi pravna načela koje se države obavezuju da poštuju radi obezbeđivanja zaštite nacionalnih manjina. Savet Evrope se time odazvao pozivu u Bečkoj Deklaraciji (prilog II) da se političke obaveze prihvaćene u Konferenciji o evropskoj bezbednosti i saradnji (KEBS) pretoče, u najvećoj mogućoj meri, u pravne obaveze.\nPristupi i osnovni pojmovi\n11. S obzirom na raspon raznih situacija i problema za rešavanje, iza-brana je forma okvirne Konvencije koja uglavnom sadrži, programske obaveze, postavljajući ciljeve koje se potpisnice obavezuju da slede. Te odredbe, koje se neće neposredno primenjivati, ostavljaju državama određenu meru diskrecionog prava u sprovođenju ciljeva koje su se obavezale da ostvare omogućujući im da uzmu u obzir specifične okolnosti.\n12. Treba istaći da okvirna Konvencija ne sadrži definiciju pojma "nacionalne manjine". Odlučeno je da se usvoji pragmatični pristup na bazi priznanja da u ovoj fazi nije moguće doći do definicije koja može da dobije opštu podršku svih država članica Saveta Evrope.\n13. Načela navedena u ovoj okvirnoj Konvenciji spovodiće se putem nacionalnog zakonodavstva i odgovarajućih politika vlada. To ne podrazumeva priznanje kolektivnih prava. Naglasak je na zaštiti pripadnika nacionalnih manjina koji mogu ostvarivati svoja prava pojedinačno ili u zajednici s drugima (vidi član 3, stav 2) u ovom pogledu, okvirna Konvencija prati prstup u tekstovima koji su usvojile druge međunarodne organizacije.\nStruktura okvirne Konvencije\n14. Pored preambule, okvirna Konvencija sadrži operativni deo od 5 odeljaka.\n15. Odeljak I sadrži odredbe koje uopšteno utvrđuju neka osnovna načela koja mogu da objasne druge suštinske odredbe okvirne Konvencije.\n16. Odeljak II sadrži katalog određenih načela.\n17. Odeljak III sadrži odredbe vezane za tumačenje i primenu okvirne Konvencije.\n18. Odeljak IV sadrži odredbe o nadzoru nad sprovođenjem okvirne Konvencije.\n19. Odeljak V sadrži završne odredbe zasnovane na modelu završnih odredaba za konvencije i sporazume zaključene u okviru Saveta Evrope.\nKomentar odredaba Okvirne konvencije\n20. Preambula izlaže razloge za izradu ove okvirne Konvencije i objašnjava neke osnovne interese predlagača. Uvodne reči već ukazuju da ovaj instrument mogu da potpišu i ratifikuju države nečlanice Saveta Evrope (vidi član 27).\n21. Preambula se poziva na statutarni cilj Saveta Evrope i na jedan od metoda za ostvarenje tog cilja: održavanje i dalje ostvarivanje ljudskih prava i osnovnih sloboda.\n22. Okvirna konvencija se takođe poziva na Bečku deklaraciju šefova država i vlada članica Saveta Evrope, dokument koji je postavio temelje za okvirnu Konvenciju (vidi gore, stav 5). U stvari, tekst preambule je u mnogome nadahnut tom Deklaracijom, naročito dodatkom II. Isto važi za izbor obaveza sadržanih u odeljku I i II Okvirne konvencije.\n23. Preambula pominje, bez isključivosti, još tri izvora inspiracije za sadržinu Okvirne konvencije: Evropsku konvenciju o zaštiti ljudskih prava i osnovnih sloboda (EKPS) i instrumente UN i KEBS koji sadrže obaveze o zaštiti nacionalnih manjina.\n24. Preambula odražava brigu Saveta Evrope i njenih država članica zbog pretnje opstanku nacionalnih manjina, a inspirisana je članom 1. stav 1. Deklaracije UN o pravima pripadnika nacionalnih, etničkih, verskih i jezičkih manjina (Rezolucija 47/135 usvojena u Generalnoj skupštini 18. decembra 1992).\n25. S obzirom da je Okvirna konvencija otvorena i za države koje nisu članice Saveta Evrope a da bi se obezbedio sveobuhvatni pristup odlučeno je da se uključe neka načela iz kojih proizilaze prava i slobode koje se već garantuju u EKPS ili u protokolima uz nju (u vezi s tim vidi član 23 Okvirne konvencije).\n26. Pozivanje na Konvencije i deklaracije UN podseća na rad obavljen na univerzalnom planu, na primer, Pakt o građanskim i političkim pravima (član 27) i Deklaraciju o pravima pripadnika, etničkih, verskih i jezičkih manjina. Međutim, to pozivanje se ne odnosi na bilo koju definiciju nacionalne manjine – koja bi se mogla naći u tim tekstovima.\n27. Pozivanje na odgovarajuće obaveze u okviru KEBS odražava želju izraženu u dodatku II Bečke deklaracije da Savet Evrope treba da se postara da ta politička opredelenja pretoči, u najvećoj mogućoj meri, u pravne obaveze. Dokument iz Kopenhagena je posebno dao usmerenje za izradu Okvirne konvencije.\n28. Pretposlednji stav preambule ukazuje na glavni cilj Okvirne konvencije: obezbeđivanje efikasne zaštite nacionalnih manjina i prava pripadnika tih manjina. Takođe ističe da bi efikasnu zaštitu trebalo obezbediti u okviru vladavine prava, poštujući teritorijalni integritet i suverenitet država.\n29. Cilj poslednjeg stava je da ukaže da odredbe ove Okvirne konvencije nisu neposredno primenjive. Konvencija se ne bavi pravom i praksom ugovornica u vezi s prihvatanjem međunarodnih ugovora u unutrašnji pravni poredak.\n30. Osnovni cilj člana 1. je da naglasi da zaštita nacionalnih manjina koja predstavlja sastavni deo zaštite ljudskih prava, ne spada u domen zadržanih prava država. Konstatacija da ova zaštita "predstavlja sastavni deo međunarodne zaštite ljudskih prava" ne ovlašćuje organe uspostavljene EKPS da tumače Okvirnu konvenciju.\n31. Ovaj član se odnosi na zaštitu nacionalnih manjina kao takvih i na prava i slobode pripadnika tih manjina. Ta distinkcija i razlika u formulaciji razjašnjava da se ne predviđaju kolektivna prava nacionalnih manjina (vidi komentar člana 3). Međutim, potpisnice priznaju da zaštita nacionalne manjine može da se postigne putem zaštite prava pojedinaca – pripadnika manjina.\n32. Ovaj član određuje niz načela za primenu Okvirne konvencije. Između ostalog, nadahnut je Deklaracijom UN o načelima međunarodnog prava o prijateljskim odnosima i saradnji među državama u skladu s Poveljom UN (Rezolucija Generalne skupštine 2625 od 24. oktobra 1970). Načela koja se pominju u ovoj odredbi opšte su prirode ali imaju poseban značaj za oblast obuhvaćenu Okvirnom konvencijom.\n33. Ovaj član sadrži dva odvojena ali povezana načela utvđena u dva odvojena stava.\n34. Stav 1. prvo garantuje svakom pripadniku nacionalne manjine slobodu da se s njim postupa ili ne postupa kao pripadnikom manjine. Ova odredba prepušta svakom takvom licu da odluči da li želi ili ne da bude obuhvaćeno zaštitom koja proističe iz načela Okvirne konvencije.\n35. Ovaj stav ne podrazumeva pravo pojedinca da samovoljno odluči da pripada nekoj nacionalnoj manjini. Subjektivni izbor pojedinca neodvojivo je povezan sa objektivnim merilima koja se odnose na njegov identitet.\n36. Stav 1. dalje određuje da ne mogu nastati nepovoljne posledice zbog slobodnog izbora koji ovaj stav zajemčuje ili zbog uživanja prava povezanih s tim izborom. Ovaj deo odredbe ima za cilj da obezbedi da se uživanje prava na izbor ne ugrozi na posredan način.\n37. Stav 2. određuje da se prava i slobode koje proizilaze iz načela Okvirne konvencije mogu uživati pojedinačno ili u zajedništvu s drugima. Tako se priznaje mogućnost zajedničkog uživanja onih prava i sloboda, što se razlikuje od pojma kolektivnih prava. Izraz "drugi" treba da se tumači u najširem mogućem smislu i obuhvata pripadnike iste nacionalne manjine, druge nacionalne manjine ili većine.\n38. Svrha ovog člana je da obezbedi primenjivost principa ravnopravnosti i nediskriminacije pripadnika nacionalnih manjina. Odredbe ovog člana treba shvatiti u kontekstu ove Okvirne konvencije.\nStavovi 1. i 2.\n39. Stav 1. ima klasični pristup tim načelima. Stav 2. podvlači da razvoj pune i efikasne ravnopravnosti između pripadnika nacionalne manjine i pripadnika većine može da zahteva da ugovornice usvoje posebne mere koje uzimaju u obzir specifične uslove dotičnih lica. Te mere treba da budu "odgovarajuće" tj. u skladu s načelom proporcionalnosti, da bi se izbeglo kršenje prava drugih kao i diskriminacija protiv drugih. To načelo zahteva, između ostalog, da te mere ne prkorače po svom tarjanju ili domašaju meru potrebnu da bi se postgao cilj pune i efikasne ravnopravnosti.\n40. U Okvirnoj konvenciji nema posebne odredbe o jednakim mogućnostima. Smatralo se nepotrebnim da se ovakva odredba uključi pošto je to načelo već sadržano u stavu 2. ovog člana. S obzirom na načelo nediskriminacije, sadržano u stavu 1, smatralo se da se to isto odnosi i na slobodu kretanja.\n41. Svrha stava 3. je da razjasni da mere koje se pominju u stavu 2. ne treba smatrati suprotnim načelima ravnopravnosti i nediskriminacije. Njegov cilj je da obezbedi pripadnicima nacionalnih manjina efikasnu ravnopravnost s pripadnicima većine.\n42. Ovaj član u suštini ima za cilj da obezbedi da pripadnici nacionalnih manjina mogu da održavaju i razvijaju svoju kulturu i da čuvaju svoj identitet.\n43. Stav 1. sadrži odredbu o stvaranju potrebnih uslova u tom pogledu. On nabraja četiri osnovna elementa identiteta nacionalnih manjina. Ovom se odredbom ne podrazumeva da sve etničke, kulturne, jezičke ili verske razlike nužno vode stvaranju nacionalnih manjina (vidi s tim u vezi izveštaj sa sastanka eksperata KEBS održanog u Ženevi 1991. odeljak II stav 4).\n44. Pozivanje na "tradiciju" nije potvrda ili prihvatanje prakse suprotne nacionalnom pravu ili međunarodnim normama tradicionalnog ponašanja i dalje podležu ograničenjima koja postavlja održavanje javnog poretka.\n45. Svrha stava 2. je da zaštiti pripadnike nacionalnih manjina od prinudne asimilacije. On ne zabranjuje dobrovljnu asimilaciju.\n46. Stav 2. ne sprečava ugovornice da preduzmu mere u sprovođenju opšte integracione politike. On tako potvrđuje značaj socijalne kohezije i odražava želju izraženu u preambuli da kulturna raznolikost bude izvor i činilac ne podele već obogaćenja svakog društva.\n47. Ovaj član je izraz brige izložen u Prilogu III uz Bečku deklaraciju (Deklaracija i plan akcije za borbu protiv rasizma, ksenofobije, antisemitizma i netolerancije).\n48. Stav 1. naglašava koliko je važno da ugovornice unapređuju duh tolerancije i međukulturnog dijaloga, uzajamnog poštovanja, razumevanja i saradnje među svima koji žive na njihovoj teritoriji. Posebno se pominju oblasti obrazovanja, kulture i medija jer se smatraju naročito važnim za postizanje ovih ciljeva.\n49. Radi jačanja društvene kohezije, cilj ovog stava je, između ostalog, unapređenje tolerancije i međukulturnog dijaloga, uklanjanjem barijera među pripadnicima etničkih, kulturnih, jezičkih i verskih grupa putem podsticaja međukulturnih organizacija i pokreta koji nastoje da unaprede uzajamno poštovanje i razumevanje i integrisanje ovih osoba u društvo, čuvajući pri tom njihov identitet.\n50. Ova je odredba nadahnuta stavom 40. 2. Dokumenta KEBS iz Kopenhagena. Ova obaveza ima za cilj zaštitu svih lica koja mogu biti podvrgnuta pretnjama ili aktima diskriminacije, neprijateljstva ili nasilja, bez obzira na izvor takvih pretnji ili akata.\n51. Svrha ovog člana je da garantuje poštovanje prava svakog pripadnika nacionalne manjine na osnovne slobode pomenute u njemu. Te slobode su naravno univerzalnog karaktera, tj. važe za sve ljude bilo da pripadaju nacionalnoj manjini ili ne (vidi, na primer, odgovarajuće odredbe članova 9, 10 i 11 EKPS), ali su od posebnog značaja za zaštitu nacionalnih manjina. Iz razloga navedenih napred u komentaru preambule, odlučeno je da se uključe određene odredbe koje se već javljaju u EKPS.\n52. Ova odredba može da podrazumeva da ugovornice imaju određene pozitivne obaveze da štite pomenute slobode od kršenja koje ne potiče od države. Shodno EKPS, mogućnost takvih pozitivnih obaveza priznao je Evropski sud za ljudska prava.\n53. Neke od sloboda utvrđene u članu 7. razrađene su u članovima 8. i 9.\n54. Ovaj član određuje detaljnija pravila za zaštitu slobode veroispovesti nego član 7. On kombinuje nekoliko elemenata iz stavova 32.2, 32.3 i 32.6 Dokumenta KEBS iz Kopenhagena u jednoj odredbi. Ta sloboda naravno važi za sve ljude, a pripadnici nacionalne manjine trebalo bi, u skladu s članom 4., takođe da uživaju. S obzirom na značaj ove slobode u sadašnjem kontekstu smatralo se naročito podesnim da joj se posveti posebna pažnja.\n55. Ovaj član sadrži detaljnija pravila za zaštitu slobode izražavanja nego član 7.\n56. Prva rečenica ovog stava sačinjena je po ugledu na drugu rečenicu člana 10. stav 1. EKPS. Iako se ova rečenica posebno odnosi na slobodu primanja i davanja informacija i ideja na manjinskom jeziku, ova rečenica podrazumeva slobodu primanja i davanja informacija i ideja na većinskom ili drugim jezicima.\n57. Druga rečenica ovog stava sadrži obavezu da se obezbedi da nema diskriminacije u pristupu medijima. Reči "u okviru svojih pravnih sistema" unete su da bi se poštovale ustavne odredbe koje mogu da ograniče stepen do kojeg ugovornice mogu da regulišu pristup medijima.\n58. Ovaj stav je sastavljen po uzoru na treću rečenicu člana 10. stav 1. Evropske konvencije.\n59. Odobrenje za radio i televizijskih emitovanje i za rad bioskopskih preduzeća treba da bude nediskriminatorno i zasnovano na objektivnim merilima. Uključivanje ovih zahteva, koji nisu izričito pomenuti u trećoj rečenici člana 10. stav 1. EKPS, smatralo se važnim za instrument koji treba da štiti pripadnike nacionalne manjine.\n60. Reči "zvučni radio" koji se pominje u stavu 3. ovog člana ne pojavljuje se u odgovarajućoj rečenici u članu 10. EKPS. Upotrebljene su da bi odslikale savremenu terminologiju a ne da označe neku materijalnu razliku u značenju u odnosu na član 10. EKPS.\n61. Prva rečenica ovog stava, koja se bavi osnivanjem i radom šta-mpanih medija, sadrži jednu suštinski negativnu obavezu, dok fleksibilnije formulisana druga rečenica naglašava pozitivnu obavezu u oblasti radio i televizijskih emisija (tj. dodeljivanje frekvencija). Ova razlika odslikava srazmerno mali broj postojećih frekvencija i potrebu da se ta oblast reguliše. Pravo pripadnika nacionalnih manjina da traže sredstva za osnivanje medija izričito se ne pominje, jer se to pravo smatra očiglednim.\n62. Ovaj stav naglašava potrebu za posebnim merama s dvostrukim ciljem da pomognu pristup medijima pripadnicima nacionalnih manjina i unaprede toleranciju i kulturni pluralizam. Izraz "odgovarajuće mere" koristi se iz razloga datih u komentaru na član 4. stav 2. (vidi stav 39.) koji koristi iste reči. Taj stav dopunjuje obavezu utvrđenu u poslednjoj rečenici člana 9. stav 1. Mere predviđene ovim stavom, mogle bi, na primer, da se sastoje od finansiranja manjinskih emisija ili za proizvodnju programa koji se bave manjinskim pitanjima, i/ili nude dijalog među grupama ili ohrabruju urednike i novinare da omoguće nacionalnim manjinama prostup njihovim medijima, u skladu s nezavisnom uređivačkom politikom.\n63. Priznavanje prava svakom pripadniku nacionalne manjine da koristi svoj manjinski jezik slobodno i bez ometanja, posebno je važno. Upotreba manjinskog jezika predstavlja jedno od glavnih sredstava kojim ta lica mogu da afirmišu i očuvaju svoj identitet. Takođe im omogućuje da ostvare slobodu izražavanja. Reč "javno" znači, na primer, na javnom mestu, napolju ili u prisustvu drugih ljudi ali se ni u kom slučaju ne bavi odnosom s javnom vlašću, što je predmet stava 2. ovog člana.\n64. Ova odredba ne obuhvata sve odnose među pojedincima koji pripadaju nacionalnim manjinama i javnih vlasti. Ona se odnosi samo na upravne organe. Ovo ipak mora da se široko tumači: da obuhvati, na primer, ombudsmane. Priznajući moguće finansijske, administrativne i naročito vojne oblasti i tehničke teškoće povezane s upotrebom manjinskog jezika u odnosima između pripadnika nacionalnih manjina i organa uprave, ova odredba je formulisana veoma gipko ostavljajući potpisnicima veliko diskreciono pravo.\n65. Kada se ispune dva uslova iz stava 2. ugovornice će nastojati da koliko je to moguće obezbede upotrebu manjinskog jezika u odnosima s organima uprave. Postojanje "stvarne potrebe" treba da oceni država na osnovu objektivnih merila. Iako države ugovornice treba da ulože sve napore da primene ovo načelo, izraz “koliko je to moguće” ukazuje da razni činioci, posebno finansijska sredstva dotičnih ugovornica mogu da se uzmu u obzir.\n66. Obaveze ugovornica u vezi s upotrebom manjinskog jezika ni na koji način ne utiču na status zvaničnog ili zvaničnih jezika dotične zemlje. Štaviše, Okvirna konvencija se namerno uzdržava od definisanja "oblasti nastanjenih pripadnicima nacionalnih manjina tradicionalno ili u znatnom broju". Smatra se poželjim da se usvoji gipkija formulacija koja će omogućiti da se uzmu u obzir posebne okolnosti svake ugovornice. Izraz "nastanjene ... tradicionalno" ne odnose se na istorijske manjine, već samo na one koji još uvek žive u istom geografskom području (vidi takođe član 11. stav 3. i član 14. stav 2.).\n67. Ovaj stav se zasniva na nekim odredbama članova 5. i 6. Evropske konvencije o ljudskim pravima. On ne ide dalje od garancija sadržanih u tim članovima.\n68. S obzirom na praktične posledice ove obaveze odredba je tako formulisana da omogući ugovornicama da je primene u svetlu sopstvenih posebnih okolnosti. Na primer, ugovornice mogu da koriste azbuku svog zvaničnog jezika za pisanje imena pripadnika nacionalnih manjina u fonetskom obliku. Lica koja su primorana da odustanu od svojih originalnih imena ili čija su imena promenjena silom, trebalo bi da imaju pravo da se na ta imena vrate, naravno uz izuzetke u slučaju zloupotrebe prava i promene imena radi prevare. Podrazumeva se da će pravni sistemi ugovornica u tom pogledu po-štovati međunarodna načela o zaštiti nacionalnih manjina.\n69. Obaveza u ovom stavu tiče se prava pojedinca da javno ističe "na svom manjinskom jeziku oznake, natpise i druga obaveštenja privatne prirode". To, naravno, ne isključuje da se od pripadnika nacionalnih manjina traži da pored toga upotrebljavaju zvanični jezik, i/ili drugi manjinski jezik. Izraz "privatne prirode" odnosi se na sve što nije zvanično.\n70. Ovaj član ima za cilj da unapredi mogućnost da se lokalni nazivi, imena ulica i druge topografske oznake namenjene javnosti takođe daju na manjinskom jeziku. U sporovođenju ovog načela države imaju pravo da vode računa o posebnim okolnostima i okvirima svojih pravnih sistema uključujući, gde je pogodno, sporazume s drugim državama. U oblasti obuhvaćenoj ovom odredbom, podrazumeva se da ugovornice nemaju obavezu da zaključuju spora-zume s drugim državama. I obrnuto, mogućnost zaključivanja takvih sporazuma se ne isključuje. Takođe se podrazumeva da se ne dira u pravno obavezujuću prirodu postojećih sporazuma. Ova odredba ne znači nikakvo zvanično priznavanje lokalnih imena na manjinskim jezicima.\n71. Ovaj član nastoji da unapredi poznavanje kulture, istorije, jezika i vere kako nacionalnih manjina, tako i većinskog stanovništva u međukulturnoj perspektivi (vidi član 6. stav 1.). Cilj je da se stvori klima tolerancije i dijaloga, kao što se kaže u preambuli okvirne Konvencije i u prilogu II Bečke deklaracije šefova država i vlada. Spisak u drugom stavu nije iscrpan dok reči "pristup udžbenicima" podrazumeva i objavljivanje udžbenika i njihovo dobavljanje iz drugih zemalja. Obaveza stvaranja jednakih mogućnosti za pristup obrazovanju na svim nivoima pripadnicima nacionalnih manjina odražava nastojanje izraženo u Bečkoj deklaraciji.\n72. Obaveza ugovornica da priznaju pravo pripadnika nacionalnih manjina da osnivaju sopstvene škole i institucije za osposobljavanje i upravljaju njima podleže uslovima njihovih obrazovnih sistema, posebno propisima o obaveznom školovanju. Ustanove na koje se odnosi ovaj stav mogu da podležu istim oblicima nadzora kao druge ustanove, posebno u pogledu nastavnih standarda. Važno je da se stečene kvalifikacije zvanično priznaju ako se zadovolje potrebni standardi. Odgovarjuće nacionalno zakonodavstvo mora da se zasniva na objektivnim kriterijima i da bude usklađeno s načelom nediskriminacije.\n73. Uživanje prava pomenutih u stavu 1. ne povlači nikakvu finansijsku obavezu za dotičnu ugovornicu, ali isto tako ne isključuje mogućnost njenog doprinosa.\n74. Obaveza priznanja prava svakog pripadnika nacionalne manjine da uči sopstveni manjinski jezik tiče se jednog od glavnih sredstava pomoću kojeg pojedinci mogu da afirmišu i očuvaju svoj identitet. Tu ne može biti izuzetaka. Bez štete po načela pomenuta u stavu 2., ovaj stav ne podrazumeva pozitivnu akciju države, naročito onu finansijske prirode.\n75. Ova odredba se odnosi na nastavu na manjinskom jeziku. Odredba je formulisana vrlo fleksibilno priznajući moguće finansijske, administrativne i tehničke teškoće vezane za nastavu manjinskih jezika, ili na manjinskim jezicima, ostavljajući ugovornicama široka diskreciona prava. Obaveza nastojanja da se obezbedi nastava manjinskog jezika ili na manjinskom jeziku podleže nekim uslovima: posebno mora da postoji "dovoljna tražnja" pripadnika nacionalnih manjina. Reči "koliko je to moguće" ukazuju da takva nastava zavisi od raspoloživih sredstava dotične ugovornice.\n76. Tekst se namerno uzdržava od definisanja "dovoljne tražnje", što je gipka formulacija koja omogućuje ugovornicama da vode računa o specifičnim okolnostima svojih zemalja. Ugovornice mogu da biraju način i rešenja za obezbeđenje takve nastave uzimajući u obzir njihove posebne sisteme obrazovanja.\n77. Alternative pomenute u ovom stavu - "... mogućnosti da dobiju nastavu manjinskog jezika ili nastavu na manjinskom jeziku " – uzajamno se ne isključuju. Iako član 14. stav 2. ne nameće obavezu državama da učine i jedno i drugo, negova formulacija ne sprečava države ugovornice da obezbede nastavu manjinskog jezika kao i nastavu na manjinskom jeziku. Dvojezična nastava može da bude jedan od načina za postizanje cilja ove odredbe. Obaveza koja proizilazi iz ovog stava može se proširiti i na predškolsko obrazovanje.\n78. Mogućnošću nastave manjinskog jezika ili na manjinskom jeziku se ne dira u nastavu zvaničnog jezika ili na zvaničnom jeziku. Štaviše, poznavanje zvaničnog jezika jeste činilac socijalne kohezije i integracije.\n79. Države koje imaju više od jednog zvaničnog jezika same će razrešiti pitanja koja nastaju primenom ove odredbe.\n80. Ovaj član zahteva od ugovornica da stvore neophodne uslove za efikasno učešće pripadnika nacionalnih manjina u kulturnom, socijalnom i ekonomskom životu i u javnim poslovima, posebno onima koji ih se tiču. Pre svega ima za cilj da podstakne stvarnu ravnopravnost između pripadnika nacionalnih manjina i onih koji čine većinu. Da bi se stvorili neophodni uslovi za takvo učešće pripadnika nacionalnih manjina, ugovornice bi mogle - u okviru svojih ustavnih sistema - između ostalog da preduzmu sledeće mere:\n- konsultacije sa tim pripadnicima putem odgovarajućih postupaka a posebno u institucijama koje ih predstavljaju, kada ugovornice razmatraju zakonodavne ili administrativne mere koje će verovatno direktno uticati na njih;\n- uključivanje tih lica u pripremu, sprovođenje i ocenu nacionalnih i regionalnih planova razvoja i programa koji će verovatno direktno uticati na njih;\n- izrada studija u vezi s tim licima, radi procenjivanja mogućeg dejstva predviđenih razvojnih aktivnosti na ta lica;\n- efikasno učešće pripadnika nacionalnih manjina u procesu odlučivanja i izbornim telima kako na nacionalnom tako i na lokalnim nivoima;\n- decentralizovani ili lokalni oblici vlasti.\n81. Cilj ovog člana je da zaštiti od mera koje menjaju odnos stanov-ništva na teritorijama naseljenim pripadnicima nacionalnih manjina i da ograniči prava i slobode koje proizilaze iz ove Okvirne konvencije. Primeri takvih mera mogu biti ekspropriacija, proterivanje i isterivanje ili promena administrativnih granica radi ograničavanja uživanja takvih prava i sloboda ("neprirodne izborne jedinice")1.\n82. Ovaj član zabranjuje samo one mere koje imaju za cilj ograni-čavanje prava i sloboda koje proizilaze iz Okvirne konvencije. Smatralo se nemogućim proširenje zabrane na mere koje imaju za posledicu ograničavanje takvih prava i sloboda, pošto takve mere ponekad mogu da budu u potpunosti opravdane i legitimne. Jedan primer mogao bi da bude raseljavanje stanovništva nekog sela da bi se izgradila brana.\n83. Ovaj član sadrži dve obaveze značajne za održavanje i razvoj kulture pripadnika nacionalne manjine i očuvanje njihovog identiteta (vidi takođe član 5. stav 1). Prvi stav se bavi pravom uspostavljanja i održavanja slobodnih i miroljubivih odnosa preko granica, dok drugi stav štiti pravo učešća u aktivnostima nevladinih organizacija (vidi takođe s tim u vezi odredbe o slobodama okupljanja i udruživanja u članu 7).\n84. Odredbe ovog člana u velikoj meri zasnivaju se na stavovima 32.4 i 32.6. Dokumenata KEBS iz Kopenhagena. Smatralo se nepotrebnim obuhvatanje eksplicitne odredbe o pravu uspostavljanja i održavanja odnosa na teritoriji jedne države, jer se smatralo da je zadovoljavajuće obuhavćeno drugim odredbama Okvirne konvencije posebno član 7. u pogledu slobode okupljanja i udruživanja.\n85. Ovaj član podstiče ugovornice da zaključe, pored postojećih međunarodnih instrumenata, i gde posebne okolnosti to opravdavaju, dvostrane i višestrane sporazume za zaštitu nacionalnih manjina. On takođe podstiče prekograničnu saradnju. Kao što je istaknuto u Bečkoj deklaraciji i u njenom prilogu II, takvi sporazumi i saradnja značajni su za unapređenje tolerancije, napredka, stabilnosti i mira.\n86. Dvostrani i višestrani sporazumi, kako su predviđeni ovim stavom, mogli bi, na primer, da se zaključe u oblasti kulture, obrazovanja i informisanja.\n87. Ovaj stav ističe značaj prekogranične saradnje. Razmena informacija i iskustava među državama je značajno sredstvo za unapređenje uzajamnog razumevanja i poverenja. Posebno, prekogranična saradnja ima prednost zbog toga što omogućava dogovore koji su posebno prilagođeni željama i potrebama dotičnih lica.\n88. Ovaj član određuje mogućnost ograničavanja, umanjenja ili ukidanja. Kada obaveze obuhvaćene ovom Okvirnom konvencijom imaju ekvivalent u nekom drugom međunarodnom pravnom instrumentu, posebno u EKPS, dozvoljena su samo ograničenje, umanjenje ili ukidanje prava koja su predviđena u tim instrumentima. Kada obaveze utvrđene u Okvirnoj konvenciji nemaju ekvivalent u drugim međunarodnim pravnim instrumentima, ograničenje, umanjenje ili ukidanje dozvoljena su samo ako bi imala smisla kada bi bila uključena u druge pravne instrumente (kao npr.EKPS) u odnosu na druge obaveze.\n89. Od pripadnika nacionalnih manjina se traži da poštuju nacionalni ustav i drugo nacionalno zakonodavstvo. Međutim, ovo pozivanje na nacionalno zakonodavstvo jasno ne daje pravo ugovornicama da ignorišu odredbe Okvirne konvencije. Pripadnici nacionalnih manjina takođe moraju da poštuju prava drugih. U tom pogledu, mogu se pomenuti situacije kada su pripadnici nacionalnih manjina u manjini na celokupnoj teritoriji države, ali čine većinu na delu teritorije te države.\n90. Ova odredba podvlači značaj osnovnih principa međunarodnog prava i precizira da zaštita pripadnika nacionalnih manjina mora da bude u skladu s tim načelima.\n91. Ova odredba koja je zasnovana na članu 60. EKPS utvrđuje dobro poznato načelo. Cilj je da se pripadnicima nacionalnih manjina obezbedi korist od svih relevantnih nacionalnih ili međunarodnih zakonskih propisa o ljudskim pravima koji su najpovoljniji za njih.\n92. Ova odredba se bavi odnosom između Okvirne konvencije i Evropske konvencije o ljudskim pravima i osnovnim slobodama, na koju se poziva u preambuli. Ni pod kojim okolnostima Okvirna konvencija ne može da menja prava i slobode garantovane u Evropskoj konvenciji o ljudskim pravima i osnovnim slobodama. Naprotiv, prava i slobode ugrađene u Okvirnu konvenciju koja su predmet odgovarajućih odredaba u Evropskoj konvenciji o ljudskim pravima i osnovnim slobodama moraju se tumačiti u skladu s njom.\nČlanovi 24. - 26.\n93. Da bi se obezbedio nadzor nad primenom okvirne Konvencije Komitetu ministara je poveren zadatak praćenja njenog sprovođenja od strane ugovornica. Komitet ministara će utvrditi načine učešća u primeni mehanizama za ugovornice koje nisu članice Saveta Evrope.\n94. Svaka ugovornica će dostavljati Generalnom sekretaru periodično i kad god Komitet ministara to zatraži obaveštenja od značaja za sprovođenje ove Okvirne konvencije. Generalni sekretar će dostaviti ta obaveštenja Komitetu ministara. Međutim, prvi izveštaj, čiji je cilj da pruži potpunu informaciju o zakonodavnim i drugim merama koje ugovornica preduzima da bi realizovala obaveze utvrđene u ovoj Konvenciji, mora se podneti u roku od godinu dana od stupanja Okvirne konvencije na snagu u odnosu na dotičnu ugovornicu. Cilj naknadnih izveštaja je dopuna informacija obuhvaćenih prvim izveštajem.\n95. Da bi se obezbedila efikasnost praćenja sprovođenja Konvencije, određuje se osnivanje savetodavnog komiteta. Zadatak tog savetodavnog komiteta je da pomogne Komitetu ministara u oceni adekvatnost mera preduzetih od strane ugovornica za sprovođenje načela utvrđenih u Okvirnoj konvenciji.\n96. Komitet ministara će utvrditi, u roku od godinu dana od stupanja na snagu Okvirne konvencije, sastav i postupak rada savetodavnog komiteta, čiji će članovi biti priznati stručnjaci u oblasti zaštite nacionalnih manjina.\n97. Praćenje sprovođenja ove Okvirne konvencije biće koliko god je to moguće transparentno. U tom pogledu bilo bi poželjno da se predvidi objavljivanje izveštaja i drugih tekstova koji nastaju iz takvog praćenja.\n98. Završne odredbe sadržane u članovima 27. - 32. zasnivaju se na modelu završnih odredaba za konvencije i sporazume zaključene u okviru Saveta Evrope. Nije uključen nijedan član o rezervama; rezerve su dozvoljene ukoliko su moguće po međunarodnom pravu. Osim člana 27. i 29. članovi u ovom odeljku ne traže poseban komentar.\nČlanovi 27. i 29.\n99. Okvirna konvencija je otvorena za potpisivanje od strane država članica Saveta Evrope i na poziv Komiteta ministara od strane drugih država. Podrazumeva se da su "druge države" one države koje učestvuju u Konferenciji o evropskoj bezbednosti i saradnji. Te odredbe vode računa o Bečkoj deklaraciji, po kojoj Okvirna konvencija takođe treba da bude otvorena za potpisivanje državama nečlanicama (vidi prilog II Bečke deklaracije sastanka na vrhu Saveta Evrope).


Nemačka: „Severni tok 2“ važan za EU - Sputnjik Srbija\nNemačka: „Severni tok 2“ važan za EU\n11:15 20.12.2015 (osveženo 11:16 20.12.2015) Preuzmite kraći link\nNemački vicekancelar i ministar ekonomije Zigmar Gabrijel izjavio je da je projekat izgradnje gasovoda „Severni tok 2“ ekonomski važan ne samo za Nemačku već i za druge članice EU, prenose nemački mediji.\nOn je, međutim, upozorio da postoje određeni „politički uslovi“ kojih Rusija mora se drži, a to je da ne ukine transport gasa preko Ukrajine nakon 2019. godine.\n„Bezbednost isporuke gasa u istočnu Evropu mora biti zagarantovana i treba da stoji u ugovoru za izgradnju novog gasovoda“, rekao je Gabrijel.\nOn je ocenio da je na osnovu razgovora sa ruskim predsednikom Vladimirom Putinom jasno da je Moskva prihvatila te uslove i da traži konstruktivno rešenje, dodavši da EU mora to isto da uradi i da se otrgne ideoloških amova.\nKancelarka Nemačke Angela Merkel prethodno je izjavila da podržava projekat „Severni tok 2“, za koji Vašington i pojedini činovnici iz Brisela tvrde da služi kako bi Rusija uzdrmala političku i ekonomsku situaciju u Ukrajini.\nGovoreći o izgradnji novog gasovoda, Merkelova je naglasila da se radi o komercijalnom projektu čiju realizaciju sprovode privatni investitori. Njen stav je oštro kritikovao premijer Italije Mateo Renci, koji ju je okrivio zbog duplih standarda, podsetivši je da je zbog uvođenja sankcija prošle godine obustavljen projekat izgradnje „Južnog toka“.\nSeverni tok 2, izgradnja, Gasovod, Zigmar Gabrijel, Nemačka


Microsoftov RoomAlive ima virtualnu stvarnost bez VR headseta | HCL.hr\nMicrosoftov RoomAlive ima virtualnu stvarnost bez VR headseta\ncrnigavran 07.10.2014. • 0 komentara • Hardver i softver\nU Microsoftu i dalje eksperimentiraju s projiciranjem virtualne stvarnosti na četiri zida u sobi, premda su već priznali kako je tehnologija preskupa za većinu korisnika. Evo kako izgledaju pomaci u tim eksperimentima.\nSjećate se kako je Microsoft prošle godine predstavio Illumiroom koncept s kojim bi uz pomoć projektora i Kinecta igre mogle „izaći“ van okvira TV-a i proširiti se na zidove u sobi? Iako je ta tehnologija naposljetku ocjenjena preskupom za masovnu upotrebu, sve je ostalo na eksperimentu.\nMeđutim, „eksperiment“ se i dalje razvija. Umjesto Illumirooma Microsoft sada predstavlja RoomAlive koji leži na sličnom konceptu, ali je napredniji utoliko što je interaktivan u toj mjeri da za igranje više ne traži TV nego je sama soba poligon za to. Stvar funkcionira tako da se koristi šest projektora uparenih s Kinectom koji skeniraju sobu i projiciraju virtualni prostor na zidovima i objektima.\nMicrosoft demonstrira tehnologiju s nekoliko konceptualnih igara koje djeluju zanimljivo, ali opet – ako je jedan projektor s Kinectom bio skupo rješenje za korisnika, ne treba se pretjerano radovati ni ovome jer kao što je rečeno – sada je u pitanju sveukupno šest projektora. No, jednoga dana, tko zna…\nMicrosoftova IllumiRoom tehnologija preskupa za javnost 5 KOMENTARA


Dame kreću sa pripremama - Sportske.net\nDame kreću sa pripremama\nNajbolje srpske košarkašice pod komandom selektorke Marine Maljković počele su danas mini pripreme u novobeogradskoj Hali sportova.\nReprezentativke Srbije će u naredna tri dana trenirati i graditi pozitivnu pobedničku atmosferu za Evropski šampionat, koji će se narednog leta igrati u Francuskoj. Iako nije zvanični FIBA termin, svih 16 pozvanih reprezentativki se odazvalo pozivu Maljkovićeve, a u Beograd su stigle i Sara Krnjić, Ivanka Matić i Jovana Rad kako bi bile uz nacionalni tim.\n"Srećne smo što smo zajedno, što ćemo imati priliku da treniramo i gradimo dobru atmosferu. Stigle su proverene reprezentativke, ali ima i debitantkinja i članica mlađih selekcija. Ove pripreme su izuzetno bitne jer želim svakoj igračici da se posvetim i da pružim priliku da se svojim odnosom, ponašanjem i igrom izbori za mesto u timu na kontinentalnom šampionatu.", kaže Marina Maljković.\nJedna od iskusnijih igračica u timu Jelena Milovanović ističe da joj je drago što su se sve igračice odazvale pozivu.\n"Ima dosta novih igračica i potreba je da što pre uđu u sistem, kako bi bile spremne kada krenemo sa jakim radom u maju. Nadam se da će pripreme proći bez problema. Za sada je sve dobro, sve smo zdrave i nadam se najboljem. Daćemo sve od sebe, pa ćemo videti šta će biti.", tvrdi igračica mađarskog Šoprona, učesnika Evrolige.\nBek nacionalnog tima Milica Dabović veruje da sadašnji sastav reprezentacije ima veliki potencijal i da ne bi trebalo da predstavlja iznenađenje neki veliki rezultat u novom olimpijskom ciklusu.\nSa druge strane Dajana Butulija se vraća u nacionalni tim posle pauze zbog teške povrede.\n"Verujem da će svim devojkama značiti da budu ovde i što se tiče druženja i što se tiče treninga. To je prilika da se nove igračice upoznaju sa osnovni principima treninga i utakmica Marine Maljović.", ističe igračica Partizana.\nSrpske košarkašice radiće tri dana u Hali sportova, a u petak ih u Kragujevcu očekuje duel protiv selekcije prve i regionalne lige u okviru “Memorijala Gordane Bogojević”.


Pojačanom kontrolom motocikala u saobraćaju evidentirano 14 prekršaja - GradPrijedor.com - Portal grada Prijedora\nHome»Društvo»Pojačanom kontrolom motocikala u saobraćaju evidentirano 14 prekršaja\nPojačanom kontrolom motocikala u saobraćaju evidentirano 14 prekršaja\n5. maja 2020. 1 Min Read\nNa području Policijske uprave Prijedor, sprovedena je akcija pojačane kontrole učesnika u saobraćaju sa akcentom na motocikle, lake motocikle i mopede.\nKontrolisana su ukupno 23 učesnika, od kojih je sankcionisano 14, zbog nenošenja zaštitne kacige, vožnje bez položene kategorije za upravljanje motociklom i lakim motociklom, upravljanja neregistrovanim motociklom, te po drugim prekršajima iz Zakona o osnovama bezbjednosti saobraćaja na putevima u BiH.\nS ciljem poboljšanja stanja bezbjednosti saobraćaja i smanjenja saobraćajnih nezgoda sa posljedicama po lica, na području Policijske uprave Prijedor, i u narednom periodu, nastaviće se sa sprovođenjem akcije pojačane kontrole ovih kategorija učesnika, kao i svih drugih učesnika u saobraćaju.\nPolicijska uprava Prijedor apeluje na sve učesnike u saobraćaju da poštuju saobraćajna pravila i propise, posebno kada su u pitanju ograničenja kretanja brzine kretanja, da u saobraćaju ne učestvuju pod dejstvom alkohola, i da odgovornim ponašanjem zaštite sebe i druge.\nPodjsećamo da je za vozače motocikala, lakih motocikala i mopeda, prilikom učestvovanja u saobraćaju, obavezno korištenje zaštitne kacige.


Uskoro izgradnja hipermarketa "Interex" u Valjevu - Retail Serbia\nUskoro izgradnja hipermarketa "Interex" u Valjevu\nNakon što je u oktobru 2008. godine francuska kompanija "Intermarche" zakupila zemljište za otvaranje hipermarketa u Valjevu, vredno 2 miliona evra, menadžment Intermaršea sastao se prošle nedelje sa predstavnicima gradske uprave Valjeva.\nDogovoreno je da će gradske službe u što kraćem roku izdati sve potrebne dozvole kako bi se francuskom investitoru izašlo u susret.\nKako se navodi u saopštenju, kompanija Intermarše trebalo bi da do oktobra 2011. godine započne izgradnju hipermarketa u Valjevu, koji bi bio smešten na prostoru između Železničke stanice i naselja Oslobodioci Valjeva.\nRealizaciju ovog projekta, zbog čega je početak njegove gradnje pomeren sa juna meseca, odložilo je izmeštanje kanalizacionog kolektora sa parcele na kojoj će se naći budući objekat "Intermarše".\nKompanija je prisutna u deset evropskih zemalja i ostvaruje godišnji promet od oko 40 milijardi evra, dok u Srbiji posluje od 2004. godine, sa šest prodajnih objekata. Interex marketi nalaze se u Čačku, Zaječaru, Nišu i Beogradu.


Crna Gora: EPCG planira 12 miliona eura za drugi blok TE Pljevlja\nElektroprivreda je planom javnih nabavki za ovu godinu planirala da potroši 12 miliona eura za projekat izgradnje drugog bloka Termoelektrane Pljevlja iako izvođač radova Škoda Praha još nije našla kreditora za projekat, čija će ukupna cijena biti 324,5 miliona eura, piše Dan. To pokazuje plan javnih nabavki preduzeća. Taj iznos će se, ukoliko sve bude išlo po planu sa projektom, utrošiti na angažovanje revizione komisije, stručnog nadzora, inženjera nad realizacijom projekta, nabavku i montiranje opreme, te pripremu prateće dokumentacije.\nČesi od kraja septembra, kada je potpisan ugovor o izradi glavnog projekta i ugovor o izvođenju radova, nijesu našli kreditora, ali jesu partnera u ovom poslu. U pitanju je Dženeral elektrik, koji treba da im pomogne da nađu banku koja će im dati kredit za TE na ugalj, koje se sve manje grade u Evropi i svijetu. Zbog toga ČEZ grupa, vlasnik Škode Praha, planira da prodao dio ili čak kompletan udio u toj kompaniji. Dodatan problem u pronalaženju kreditora je što je Škoda Praha 2014. i 2015. godinu poslovala sa gubitkom.\nNajveći dio javnih nabavki u iznosu od 10,7 miliona eura, kako su naveli iz EPCG, odnosi se na angažovanje revizione komisije, stručnog nadzora i inženjera nad realizacijom projekta za planirani period projektovanja i izvođenja radova.\n“Te nabavke predstavljaju zakonsko-ugovornu obavezu EPCG kao i adekvatno planiranje realizacije projekta od stručnog tima EPCG. Shodno potpisanim ugovorima, Škoda Praha će, kao takozvani EPC ugovarač, izraditi projekat, opremu i realizovati same radove na izgradnji drugog bloka”, kazali su Danu iz EPCG.\nPredmetnim ugovorima, kako su istakli, predviđeno je da se projekat mora u potpunosti realizovati u skladu sa pozitivnom zakonskom regulativom Crne Gore, kao i najstrožim evropskim standardima iz oblasti zaštite životne sredine.\n“Shodno važećem zakonu o uređenju prostora i izgradnji objekata, sami glavni projekat koji izrađuje projektant, u ovom slučaju Škoda Praha, potrebno je revidovati shodno članu 86 zakona od strane revizione komisije koju je obavezan da imenuje investitor, odnosno EPCG. Sličan koncept je vezan i za samo izvođenje radova, shodno članu 114 zakona tokom izvođenja radova investitor je u obavezi da imenuje stručni nadzor”, saopštili su iz EPCG.\nIz EPCG su naveli, da je iz navedenog jasno, da pomenute aktivnosti nijesu obaveza Škode Prahe kao projektanta, isporučioca opreme i izvođača radova, već predstavljaju zakonsku, to jest ugovornu obavezu EPCG.\n“Prema iskustvima iz međunarodne prakse, ukupni troškovi u vezi sa predmetnim aktivnostima okvirno iznose od tri do pet odsto ukupne vrijednosti projekta”, naveli su iz energetske kompanije.\nOstatak nabavki do iznosa od 12 miliona, odnosi se na prateće aktivnosti koje se tiču zakonske obaveze priključenja novog bloka na elektroprenosni sistem koje će se realizovati u saradnji sa CGES-om, zatim nabavku i montiranje opreme, te pripremu prateće dokumentacije.\n“Što se tiče vremenske realizacije projekta krajem februara se očekuje podnošenje konačne ponude Škode Prahe, koja će se realizovati u saradnji sa kompanijom Dženeral elektrik, u vezi sa finansijskim modelom realizacije projekta. Svakako je moguće očekivati početak radova na drugom bloku u ovoj godini i sa njima će se otpočeti odmah nakon završetka pregovora o finansiranju”, zaključili su iz EPCG.\nČesi imaju problema u pronalaženju kreditora iz razloga što se sve manje podržava finansiranje termoelektrana na ugalj. Ukoliko Česi ne uspiju da pronađu kreditora, iz Vlade su najavili mogućnost da EPCG sama finansira i realizuje projekat.\nUgovori sa Škoda Prahom su u duhu dobre inženjerske prakse i standardnog pristupa kod izgradnje ove vrste objekata u međunarodnoj praksi pripremljeni na bazi FIDIC uslova ugovaranja izdatih od strane Međunarodne asocijacije inženjera-konsultanata, kazali su iz EPCG.\n“U ovom konkretnom slučaju na osnovu žutog FIDIC-a koji kao takvi predviđaju i postojanje takozvane institucije inženjera nad realizacijom projekta, stučnog konsultanta kojeg je u obavezi da imenuje investitor i koji je na gradilištu prisutan tokom cjelokupnog procesa izgradnje, a definisane su i njegove obaveze tokom samog garantnog period”a, saopštili su iz EPCG.\nCrna Gora: Montirana vjetroelektrana\nTransparentnost u međunarodnom odlučivanju: Zašto je Aarhuska konvencija bitna za globalnu agendu


Danas otvaranje ponuda za Galeniku - Nova Borba\nOtvaranje ponuda za privatizaciju Galenike zakazano je za danas u Ministarstvu privrede.\nKo će biti partner ove farmaceutske kompanije znaće se kad se najpre rangiraju ponude, a zatim okončaju pregovori sa prvorangiranim ponuđačem koji mogu da traju najduže 90 dana.\nDanas će biti otvorena koverta koja sadrži podatke o sva tri zainteresovana investitora - Cadila Pharmaceuticals Limited iz Indije, EMS S.A. iz Brazila i Konzorcijuma Frontier Pharma Limited iz Velike Britanije i LLC NPA Petrovax Pharm iz Rusije.\nProcedura je takva da sledi analiza dokumentacije kako bi se utvrdila njihova valjanost, a sledeći korak je otvaranje finansijskih ponuda.\nKonačnu rang listu utvrđuje komisija, a ponude za strateško partnerstvo će biti rangirane tako da će prednost imati ona kompanija koji ponudi zaposlenje za najveći broj radnika u Galenici.\n"Prilikom rangiranja uzeće se u obzir i ponuđeni iznos dokapitalizacije Galenike za 25 odsto kapitala i ponuđeni prihod države prilikom prodaje kapitala Galenike nakon isteka strateškog partnerstva", navode u Ministarstvu privrede.\nKonačnu rang listu usvaja Vlada Srbije i proglašava najpovoljnijeg ponuđača.\nPregovori sa prvorangiranim traju najduže 90 dana.\nPostupak privatizacije Galenike se sprovodi modelom strateškog partnerstva putem dokapitalizacije novčanim ulogom u minimalnom iznosu od sedam miliona evra, kojom strateški partner stiče 25 odsto akcijskog kapitala Galenike.\nStrateško partnerstvo može trajati najduže pet godina, a od partnera se očekuje da sprovede operativno i finansijsko restrukturiranje Galenike čime će, kroz povećanje vrednosti te kompanije, biti stvorena dodatna vrednost za državu koja ostaje većinski vlasnik.\nPo okončanju strateškog partnerstva, a nakon uspešnog operativnog i finansijskog restrukturiranja Galenike, organizovaće se zajednička prodaja većinskog kapitala farmaceutske kompanije, čime se očekuje da će privatizacioni prihodi za državu biti maksimizovani.\nStrateški partner je u obavezi da obezbedi najmanje pet rukovodilaca kojima će biti povereno operativno upravljanje Galenikom u periodu trajanja strateškog partnerstva, a koji imaju najmanje 10 godina iskustva, od čega najmanje pet godina na rukovodećim pozicijama u farmaceutskim kompanijama i/ili na poslovima finansijskog ili operativnog restrukturiranja.\nU slučaju da ne bude sklopljen ugovor sa nekom od zainteresovanih kompanija, Vlada Srbije je spremila Plan B za rešavanje obaveza Galenike.\nTaj plan podrazumeva da država podrži finansijsko restrukturiranje Galenike kroz više mera "koje imaju za cilj rasterećenje Galenike od obaveza prema državnim poveriocima i institucijama".


Moguć sukob taksista u Zrenjaninu - RTV Santos\nMoguć sukob taksista u Zrenjaninu\nKako RTV Santos saznaje, u ponedeljak, 18. februara moguć je sukob taksista u gradu i to oko taksi stajališta na Žitnom trgu.\nNaime, u razgovoru sa predsednikom jednog taksi udruženja iz Zrenjanina, dobili smo informaciju da, navodno, taksistima koji koriste ovu lokaciju smeta korišćenje taksi stajališta od strane drugih vozača.\nPredsednik relativno mladog udruženja iz našeg grada obavestio je redakciju RTV Santos da će 4 vozila doći na sporno taksi stajalište 18. februara, koje inače koristilo samo jedno udruženje, a od skoro i drugo, nakon udruživanja. Ipak, kako kaže, postoji opasnost od mogućih verbalnih uvreda ili fizičkog kontakta.\nNegodovanje vozača koji koriste postojeće taksi stajalište je moguće, jer su u praksi samo oni koristili ovu lokaciju.\nKako saznaje naša redakcija, o sutrašnjem dešavanju biće obavešteni nadležni inspektori koji kontrolišu taksi prevoznike.\nU gradu Zrenjaninu postoje obeležena taksi stajališta koje mogu da koriste isključivo taksi prevoznici, kojima je na takav način obezbeđeno mesto na kom mogu bezbedno da sačekaju mušteriju ili narednu vožnju. Problem je što taksi prevoznika ima više nego što je to propisano odlukom Skupštine grada Zrenjanina.\nPrethodnoObjavljen snimak mesta pogibije Šabana Šaulića VIDEO\nSledećeSagledana epidemiološka situacija u vrtićima, doneta odluka\nZrenjaninska skupština zasedala 19. put\nStrelci SD „Bečkerek 1825“ Zrenjanin okončali vazdušnu sezonu


Republika / Dragana Mirković se provodi sa holivudskom elitom!\nnedelja, 10. 2. 2019.| 12:26\nPevačica danas slavi 21.rođendan: Kija joj uputila dirljivu čestitku!\nDragana je sa porodicom odlučila da u potpunosti uživa u svemu što svetska prestonica filma može da ponudi. Žan Klod se potrudio da bude dobar domaćin tako da dane provode otkrivajući mesta u Los Anđelesu koja su poznata samo žiteljima, ručaju sa glumačkim zvezdama koje su i njegovi prijatelji dok su večeri posvećene holivudskim prijemima koji su gotovo svakodnevni u periodu dodela nagrada od kojih će najveća, Oskar, biti dodeljena za dve nedelje. Naravno, Van Dam ih je više puta ugostio i u svojoj vili a na folk divu je najveći utisak ostavila njegova soba sa memorabilijama koje je sakupio tokom višedecenijske uspešne karijere.\n- Oduševljena sam gostoprimstvom koje nam je pruženo, kao i brojnim umetnicima koje sam upoznala i koji su mi još jednom potvrdili da su najveće zvezde najjednostavnije, i da su to zaista pristojni i izuzetno prijatni ljudi kada su van posla i kada se druže sa prijateljima. Žao mi je što zbog početka škole ne možemo i duže da ostanemo, ali svakako imamo još jedan dodatni povod da što skorije ponovo dodjemo- nije skrivala pozitivne impresije Dragana.\nNoge kao izvajane: I u šestoj deceniji Brena puca kako izgleda!\nDragana spasava Vesnu: Traži joj lekare iz Beča!\nSuprug joj branio da pokazuje sina javno: Jelena Kostov objavila fotografiju sa svojim jedincem!


Bećirović: Nismo u Srednjem veku da pregovaraju Srbi i Bošnjaci, treba da razgovaraju BiH i Srbija - Region - Dnevni list Danas\nPočetna » Svet » Region » Bećirović: Nismo u Srednjem veku da pregovaraju Srbi i Bošnjaci, treba da razgovaraju BiH i Srbija\nDenis Bećirović Foto: N1/ Screenshot\nPotpredsednik Socijaldemokratske partije (SDP) i delegat u Domu naroda parlamenta BiH Denis Bećirović rekao je danas da ne može biti nikakvih pregovora između Bošnjaka i Srba, jer ne živimo u Srednjem veku, već da mogu pregovarati i sarađivati samo Srbija i BiH, dve države članice Ujedinjenih nacija.\n„Predsednik Srbije Aleksandar Vučić mora, napokon, shvatiti da ne može biti nikakvih pregovora između Srba i Bošnjaka, jer ne živimo u Srednjem veku. Pregovarati, razgovarati i sarađivati mogu samo dve države članice Ujedinjenih nacija – Srbija i Bosna i Hercegovina“, napisao je Bećirović na Instagramu.\nOn je reagovao na jučerašnje Vučićeve izjave da se mora pokrenuti srpsko-bošnjački dijalog i da se moraju čuti i stavovi bošnjakih lidera, prethodno najavivši sastanak sa predsednikom SDA Bakirom Izetbegovićem\nBećirović je ocenio da je vreme da zvaničnici Srbije „prihvate činjenicu da je BiH nezavisna, suverena i nedeljiva država“.\nDodao je da je krajnje vreme da Vučić i Milorad Dodik prestanu da „neosnovano i jednostrano tumače pitanje državne imovine Bosne i Hercegovine“, jer, kako je naveo, za to pitanje su isključivo nadležni Ustavni sud BiH i Parlamentarna skupština BiH.\nAleksandar VučićBosna i HercegovinaDenis BećirovićSarajevo


Pozitivni efekat SDI investicija na primeru Vip mobile – Personal magazin\nMonografija “Grinfild direktne strane investicije u Srbiji” daje odgovor na četiri osnovna pitanja vezana za strane direktne investicije (SDI). Prvo, kako je izgledala evolucija SDI u svetu, regionu i u Srbiji i šta eksperti očekuju u budućnosti. Drugo, kakvi sve mogu biti direktni efekti grinfild SDI na privredni rast i rast produktivnosti. Treće, šta su i kakvi sve mogu biti indirektni efekti SDI (efekti prelivanja) na privredni rast i rast produktivnosti lokalne ekonomije. Četvrto, koji su to preduslovi za privlačenje SDI u pogledu državnih politika i institucija zemlje domaćina. Kao primeri uspešnih grinfild investicija u Srbiji analizirani su Vip mobile, Raiffeisen banka i Ball Packaging. Autori monografije su dr Danica Popović, dr Boris Begović, dr Boško Mijatović i mr Marko Paunović.\nU studiji se konstatuje da, zahvaljujući dobro odabranom metodu privatizacije, Srbija od 2000. godine beleži rastući priliv SDI. Ukupna strana ulaganja u 2006. godini su iznosila 4.387 miliona dolara, kao posledica privatizacije preduzeća u telekomunikacijama i duvanskoj industriji. U 2007. godini i prvoj polovini 2008. godine, zbog političkih trzavica, došlo je do pada priliva stranog kapitala, mada ima naznaka da više značajnih stranih projekata čeka na realizaciju. Srbija je, naglašavaju autori, i dalje zemlja sa najmanjim učešćem stranih investitora – izvoznika, što bi trebalo da bude ozbiljno upozorenje kreatorima ekonomske politike prilikom analiziranja rezultata novijih tokova SDI.\nČlan Upravnog odbora Vip mobile, Roland Haidner, objasnio je na primeru ove kompanije kako grinfild investitori direktno i indirektno utiču na ukupni privredni rast u Srbiji. On je podsetio da je u decembru 2006, nakon inicijalne investicije od 320 miliona i jedan evro za kupovinu licence za trećeg mobilnog operatera, Vip najavio dodatno ulaganje od 250 miliona evra u naredne četiri godine, što ga čini najvećom grinfild investicijom u zemlji do sada. Kompanija je dobila i zvaničnu nagradu za grinfild investitora u 2007. godini, od Agencije za strana ulaganja i promociju izvoza (SIEPA).\nVip je u 2007. zaposlio 445 mladih, visoko obrazovanih lokalnih stručnjaka, a u anketama je prepoznat kao jedan od najpoželjnijih poslodavaca u zemlji. Preko 50% zaposlenih je ispod 30 godina starosti, a za 37% njih, zaposlenje u Vipu predstavlja prvi posao nakon završenog školovanja. Značajno je napomenuti da su se, zahvaljujući Vipu, u Srbiju vratili i izuzetni domaći stručnjaci koji su radili na drugim većim tržištima telekomunikacija (Kanada, Holandija, Velika Britanija i sl.). Kompanija okuplja motivisane mlade ljude, iz različitih struka, koji žele da razviju i unaprede lokalno tržište mobilne telefonije. Za njihovu ubrzanu edukaciju, mobilkom austrija grupa je obezbedila više od 40 inostranih stručnjaka koji su, za samo šest meseci, zajedno sa lokalnim timom, postavili i razvili sve osnovne poslovne funkcije unutar kompanije. Domaći eksperti su stekli znanje i iskustvo koje sada uspešno primenjuju na srpskom tržištu, a učestvuju i u projektima unutar grupe.\n“Direktne strane investicije olakšavaju integraciju Srbije u napredne svetske trgovinske tokove i istovremeno stvaraju snažne veze sa lokalnim proizvođačima. Na taj način se rast jednog dela industrije reflektuje na rast proizvodnje i nivoa zaposlenosti u drugom delu, u ovom slučaju kod naših poslovnih partnera, što, sve ukupno, značajno ubrzava ekonomski razvoj Srbije“, naglasio je Roland Haidner, član Upravnog odbora Vip mobile.\nUpravo na primeru saradnje sa lokalnim preduzećima vide se pozitivni efekti stranih grinfild investicija. Kroz saradnju sa više od 100 domaćih kompanija, Vip je indirektno omogućio otvaranje dodatnih 1.500 radnih mesta.\nSaradnja Vipa sa kompanijom STS iz Obrenovca, jedan je od primera posrednog investiranja Vipa u Srbiju koji je generisao dva važna ekonomska faktora, nova radna mesta i izvoz. Nakon privatizacije domaće kompanije „Lola računari“ i dobijanja garancija od strane Vipa da će naručiti određeni broj mobilnih antenskih stubova, STS je pokrenuo proizvodnju i zaposlio 150 novih ljudi. Danas ova kompanija obezbeđuje bazne stanice ne samo za Vip mobile, već i za ostale članice mobilkom austria grupe.\nJednako je uspešna saradnja i sa kompanijom Konsing, koja je specijalizovana za izradu tehničkih rešenja i kompletan inženjering u oblasti mobilne telefonije. Po dolasku Vipa na srpsko tržište, Konsing je značajno proširio poslovanje i otvorio preko 200 dodatnih radnih mesta.\nPo dolasku Vipa u Srbiju, svoja predstavništva je u našoj zemlji razvilo desetak stranih kompanija (Kapsch, Offset, MPG i Hochegger) koje sarađuju sa mobilkom austria grupom a uspešnim domaćim kompanijama, kao što je Nelt, omogućeno je i da započnu širenje poslovanja u regionu.\nPozitivni efekti grinfild investicija mogu se videli i kod transfera znanja lokalnim partnerima. Za distribuciju/maloprodaju Vipovih proizvoda i usluga angažovana su lokalna preduzeća, a Vipove SIM kartice dostupne su na preko 7.000 prodajnih mesta. Do sada je organizovano više od 90 treninga za lokalne partnere u oblasti procedura koje su standardizovane na nivou mobilkom austria grupe, čime je poboljšan i njihov poslovni učinak.\n„Moj savet stranim kompanijama je da investiraju u Srbiju, jer je ovo tržište sa velikim potencijalom za poslovanje u mnogim oblastima”, istakao je g. Haidner i dodao da neki skorašnji potezi vlasti najavljuju da bi, radi privlačenja novih i efikasinjeg razvoja postojećih investitora, moglo doći do krupnijih promena u poslovnom okruženju.\nPozitivni efekat SDI investicija na primeru Vip mobile was last modified: September 11th, 2008 by Redakcija\nKonferencija “SAP World Tour” 24. septembra u Beogradu


Inzko u poseti Briselu\nBy Mladen Dragojlovic / Објављено на: February 7, 2020\nTokom posete Briselu ove sedmice, visoki predstavnik međunarodne zajednice u BiH Valentin Inzko sastao se sa evropskim komesarom za pravosuđe Didierom Reyndersom, sa kojim je razgovarao o trenutnom stanju u pravosuđu Bosne i Hercegovine i nepoštivanju vladavine prava na domaćoj političkoj sceni.\n“U svom prvom članu, Aneks 4. Opšteg okvirnog sporazuma za mir jasno kaže da BiH treba da bude demokratska zemlja koja funkcioniše u skladu sa vladavinom prava. Međutim, to se uglavnom ne poštuje. Vladavina prava mora se radikalno ojačati a borba protiv korupcije treba da postane stvarni prioritet ukoliko Bosna i Hercegovina želi da postane stabilna i prosperitetna demokratska država, izgrađena na čvrstim temeljima. To su oblasti na osnovu kojih treba donositi sud o iskrenosti političara kada je reč o njihovom deklarisanom opredelenju za put prema EU,” rekao je visoki predstavnik.\nU saopštenju za javnost OHR-a se naglašava da je visoki predstavnik iskoristio ovu priliku da ukratko iznese ključne probleme u oblasti vladavine prava, uključujući i nepoštivanje odluka domaćih i međunarodnih pravosudnih institucija. Pomenuo je i stalne napade na Ustavni sud BiH – državno pravosudno telo čvrsto utemeljeno Daytonskim mirovnim sporazumom – i dugogodišnje neprovođenje presude Ustavnog suda BiH o Mostaru, kao i presude Evropskog suda za ljudska prava u predmetu Sejdić-Finci.\n„Desetine hiljada građana ne mogu iskoristiti svoja građanska prava jer ne mogu glasati u Mostaru i ne mogu se biti kandidati na izborima za brojne državne funkcije. Ukoliko Bosna i Hercegovina želi napredovati i zaustaviti odlazak građana iz zemlje, ona mora odlučno krenuti u rešavanje izazova u oblasti vladavine prava”, dodao je visoki predstavnik.\nSagovornici su razgovorali i o predlogu novih pravila za proširenje, situaciji u vezi sa Visokim sudskim i tužilačkim savetom i Priebeovom izveštaju.\nVisoki predstavnik je takođe imao priliku da se sretne sa potpredsednicom Evropske komisije za vrednosti i transparentnost Verom Jourovom, te da je podseti da pripadnici nacionalnih manjina kao što su Jevreji i Romi ne mogu biti kandidati za Dom naroda niti Predsedništvo BiH, uprkos nekoliko presuda Evropskog suda za ljudska prava koje nalažu suprotno.


Univerzitetski klinički centar RS je sve svoje zaposlene pozvao da se uzdrže od rizičnog ponašanja.\n– Radnici UKC RS obavezni su da se, i van radnog mesta i nakon radnog vremena, uzdržavaju od svakog rizičnog ponašanja, kao što su okupljanja u zatvorenim prostorijama, prisustvo proslavama ili drugi vidovi rizičnog postupanja – navodi se, između ostalog, u Odluci o organizaciji rada za vrieme pandemije SARS-CoV2, piše Srpskainfo.\nEpidemiolozi su više puta upozorili da bi se epidemiološka situacija značajno pogoršala kada bi došlo do nekontrolisanog širenja infekcije u zdravstvenim ustanovama ili u ustanovama socijalne zaštite i domovima za stare, u kojima su osobe koje su jako podložne razvijanju teže kliničke slike bolesti. U tom sliučaju bismo, kako naglašavaju, mogli da očekujemo kako već broj obolelih, tako i veći broj eventualno smrtnih ishoda.\nMeđutim, i bez toga, epidemiološka situacija u Srpskoj nimalo nije sjajna, a do pogoršanja je došlo početkom juna.\nDa je situacija iz meseca u mesec sve gora, potvrđuje i podatak da je u junu u RS registrovano 850, a u julu čak 2.630 novozaraženih, dok je broj preminulih od Covid-19 u ovom periodu sa 14 skočio na 48.\nZa samo četiri dana avgusta, korona virus je potvrđen kod još 316 osoba, a u ovom periodu zaraza je odnijela 12 života.\nAPEL DOKTORKI I MEDICINSKIH SESTARA UKC RS "Vrlo je važno da svi budemo odgovorni pred početak škole"\nNAJGORI DAN DO SADA Đajić: Zdravstveni radnici mole građane da se uozbilje


Hodžaj: Zbog agresivne kampanje Beograda nemoguc dijalog\nZamenik premijera samoproglašenog Kosova Enver Hodžaj ocenjuje da "agresivna kampanja" Beograda za povlačenje priznanja nezavisnosti Kosova i izjave premijerke Ane Brnabić u vezi s učešćem Prištine na samitu EU-Zapadni Balkan u Sofiji čine nemogućim dijalog o normalizaciji odnosa Beograda i Prištine, piše prištinski "Zeri".\nHodžaj poručuje da će Priština "proporcionalno odgovoriti" na takve aktivnosti jer su, kako tvrdi, protiv normalizacije odnosa Beograda i Prištine, navodi Zeri.\n"Agresivna i sistematična kampanja za povlačenje priznanja Kosova i javni istup Srbije protiv učešća Kosova na samitu EU za Zapadni Balkan u Sofiji, čini dijalog između dve države nemogućim. Kosovo će odgovoriti proporcionalno na ove aktivnosti, jer su protiv normalizacije odnosa između Kosova i Srbije", naveo je Hodžaj na svom nalogu na Fejsbuku.\nTakođe, navodi "Zeri", Vlada Srbije nastavlja da se hvali svojim radom na povlačenju međunarodnih priznanja jednostrano proglašene nezavisnosti Kosova.\nKOCIJANČIČ: EU I SRBIJA ZA NOVE NAČINE REŠAVANjA OTVORENIH PITANjA\nPortparolka EU Maja Kocijančič izjavila je da su se šefica EU diplomatije Federika Mogerini i predsednik Srbije Aleksandar Vučić na sastanku 27. marta u Beogradu dogovorili da nađu nove načine za nastavak rada i mirno rešavanje otvorenih pitanja između Beograda i Prištine.\nMaja Kocijančič je i ovoga puta ponovila da EU očekuje da se svi dogovori iz dijaloga primene što je to brže moguće .


Ponedjeljak, 06 Avgust 2018 18:00\nUveliko teku pripreme za 12. Međunarodni fudbalski turnir ''Piksi kup-Jahorina 2018'' koji će se održati od 23. do 26. avgusta. Na ovogodišnjem turniru fudbalskih nada će učestvovati rekordan broj ekipa, koje će se nadmetati u devet starosnih kategorija.\nOrganizator ove tradicionalne smotre fudbalske mladosti je Škola fudbala“ Piksi“ sa Pala. Prema rečima direktora ove sportske manifestacije Gorana Ivkovića ovo će biti jedan od najmasovnijih turnira u Evropi.\n- Iz godine u godinu naš turnir sve više i više dobija na masovnosti.Na ovogodišnjem „Piksi kupu“očekujemo učešće preko 200 fudbalskih ekipa i škola fudbala iz Slovenije,Hrvatske,Srbije, Makedonije,Crne Gore i BiH. Nastupiće oko 2000 mladih fudbalera, rođenih 2003 do 2011.godine. Za četvrtak 23. avgust planiran je dolazak ekipa na Jahorinu i smeštaj, potom će u naredna tri dana trajati nadmetanja po grupama i starosnim kategorijama .po završetku svih utakmica 26. avgusta će se obaviti svečana podela priznanja i nagrada najbolje plasiranim ekipama i pojedincima.Sve utakmice će se igrati na terenima ŠF Olimp Pale i stadionu hotela Bistrica na Jahorini - ističe Ivković\nOsim takmičarskog ovaj turnir ima za cilj i zbližavanje i druženje mladih fudbalera uz to i upoznavanja sa prirodnim lepotama planine Jahorine i okoline.Svako da će na „olimpijskoj lepotici“ za vreme ove sporske manifestacije boravitri i poznata fudbalska imena koji će biti promoteri smotre fudbalske mladosti.\n- Mladi fudbaleri će se nadmetati u okviru turnira ,boraviće na Jahorini nekoliko dana, družiti se i sklapati nova prijateljstva. Ovaj turnir ima i turistički značaj, a cilj nam je da se Jahorina i pored toga što je poznata po mnogo čemu još više afirmiše u svim segmentima. Učesnici turnira će imati priliku da se upoznaju i druže sa poznatim fudbalskim asovima koji su promoteri „Piksi kupa“, a između ostalih na Jahorini će se pojaviti Ognjen Koroman, Goran Trobok, Dejan Joveljić koji je svoje prve fudbalske korake i umeće pokazao upravo na jednom od ranijih “Piksi kupova“ potom Vinko Marinović, Mirsad Fazlagić .... uspostavljen je kontakt sa bh selektorom legendarnim Robertom Prosinečkim i ukoliko mu obaveze budu dozvoljavale postoji mogućnost da se i on pojavi na Jahorini.\nDa bi se organizovao jedan ovako masovan i kvalitetan turnir neophodna je podrška ,“Piksi kup“ je prešao u tradiciju to su prepoznali mnogi sa područja Sarajevsko –romanijske regije pa i šire i zato nije izostala pomoć u organizaciji.\n- Svakako posebnu zahvlanost dugujemo organizacijama i pojedincima i bez kojih turnir ne bi ni bio na nivou koji trenutno poseduje. Pre svih „Piksi kup“ su pomogli grad Istočno Sarajevo i gradonačelnik Nenad Vuković,zatim opština Pale i načelnik Boško Jugović, Olimpijski centar Jahorina na čelu sa dire ktorom Dejanom Ljevnajićem, Fotbal Wire ,FSRS i Fudbalski savez područja Sarajevsko- romanijskog sa predsednikom Miloradom Lalertom. Verujemo da ćemo opravdati i nihovo poverenje i da će i ovogodišnji turnir biti organizovan na najvećem nivou uostalom kao što je to bilo i u protklom periodu - zaključio je Goran Ivković\nNa dosad 11 održanih turnira „Piksi kup“ ušestvovalo je preko 1200 ekipa sa oko 22000 učesnika što je po maso vnosti drugi turnir za omladinske ekipe na području Evrope.Jedini turnir kojije po masovnost većije „Gotija kup „koji se održava u švedskom Geteborgu.\nSve ekipe će biti smeštene u objektima koji se nalaze u okviru Olimpijskog centra Jahorina na planinskoj lepotici.\nPosljednja izmjena Ponedjeljak, 06 Avgust 2018 15:57\nViše iz kategorije: « Vaterpolisti Srbije protiv Hrvatske za finale Evropskog prvenstva Počinje treći ''Pantelijevdanski turnir'' u Istočnom Starom Gradu »


Dečije patike Puma RS-X3 Emoji Jr\nŠifra proizvoda: 375652-01\nModni trendovi današnjice vode stilove i dizajn odeće, obuće i aksesoara. Nova obuća brenda Puma, oličenje su modernog dizajna i slobodnog stila, sa dozom elegancije. Sve modele možete pronaći u N Sport internet prodavnici.\nDizajn i karakteristike dečijih patika Puma RS-X3 Emoji Jr 375652-01\nPuma RS-X3 Emoji Jr su dečije patike sa motivima koji su njima poznati. Razigrani talasi i vibracije čine ovaj model interesantnim za decu, uz kombinaciju boja crne, plave, bele i žute. Poznata RS-X3 priča je dostupna i za najmlađe, uz detalj Whats Up? sa prednje strane modela. Naglašeni đon će podržati korake svake dečije igre. Puma predstavlja dobro poznatu multinacionalnu kompaniju koja dizajnira i proizvodi sportsku obuću i obuću za svaki dan, odeću i dodatnu opremu sa sedištem u Herzogenaurach, Bavaria-i. PUMA je treći najveći proizvođač sportske opreme na svetu. Kompanija je osnovana 1948. godine od strane Rudolf Dassler-a. Ukoliko vam se dopada ovaj model, pogledajte i širi asortiman N Sport prodavnice.\nSvi gradovi Niš (Medijana) Novi Sad Novi Pazar Pančevo Beograd (Palilula) Ruma Beograd (Čukarica)\nDečije patike adidas STAN SMITH J\n9.190 RSD 7.490 RSD\nDečije patike Puma RS-2K x Emoji Jr\nDečije patike Puma RS-2K Internet Explorer Jr\n10.990 RSD 5.490 RSD\nDečije patike Puma RS-X Collegiate Jr\nDečije patike Puma RS-X3 Worldhood Jr


Istraživanje pokazalo da djeca koja jedu više voća i povrća pokazuju bolji mentalni razvoj - Glas Srpske\nGS 26.10.2021 09:13\nNovo istraživanje provedeno u Velikoj Britaniji pokazuje da prehrana bogata svježim voćem i povrćem također može biti dobra za mentalni razvoj posebno za djecu u tinejdžerskom dobu.\nIstraživanje objavljeno u BMJ Nutrition pokazuje da je veći unos voća i povrća značajno povezan s boljim mentalnim zdravljem kod srednjoškolaca.\nNadalje, istraživanje pokazuje da su hranjiv doručak i ručak povezani s emocionalnim blagostanjem, bez obzira na godine.Kako bi istražili da li izbori u ishrani mogu biti povezani s mentalnim zdravljem, istraživači su koristili ankete iz više od 50 škola u Velikoj Britaniji. Ukupno, skoro 11.000 učenika je popunilo anketu (sa 8.823 validna istraživanja) i dokazi su pokazali da je prosječan rezultat mentalnog zdravlja iznosio 46,6 od 70 za srednjoškolce i 46 od 60 za osnovce.\nOd toga, samo 25 posto srednjoškolaca i 28,5 posto učenika osnovnih škola izjavilo je da jede preporučenih pet porcija voća i povrća dnevno. Deset posto, odnosno devet posto, nije jelo voće i povrće. Oko 21 posto srednjoškolaca i 12 posto učenika osnovnih škola jelo je samo neenergetski napitak ili ništa za doručak, dok 11 posto nije jelo ni ručak.Istraživanje je pokazalo da što su učenici više porcija voća i povrća dnevno jeli to su imali bolji rezultat na skali mentalnog zdravlja.\n"Na fundamentalnom nivou, potrebna je adekvatna ishrana da se obezbijede gradivni elementi za razvoj i funkciju tijela i kod djece i kod odraslih, uključujući rast i replikaciju ćelija, sintezu DNK, neurotransmitera i metabolizam hormona, a posebno je kritična za djecu, optimalna ishrana je važna za razvoj mozga", napisali su autori studije.\nTakođe, autori priznaju da je njihovo istraživanje imalo ograničenja, uključujući i činjenicu da odgovori ankete mogu biti netačni.Voće i povrće donose snažne fizičke prednosti.\nVeza između fizičkog i mentalnog zdravlja je odavno poznata, uključujući vezu između zdrave prehrane i raspoloženja kod odraslih. Proširenje koncepta na djecu izgleda sasvim prirodno, smatraju stručnjaci.Autori istraživanja su napisali da se nadaju da će njihovo istraživanje ohrabriti zvaničnike da donesu politike koje bi pomogle djeci da dobiju veći pristup hranjivoj i svježoj hrani kako u školskim ustanovama tako i van njih.


Brnabić: Posebna bliskost sa Srpskom u okviru regionalne saradnje - Moja Hercegovina\nPočetna / Brnabić: Posebna bliskost sa Srpskom u okviru regionalne saradnje\nBrnabić: Posebna bliskost sa Srpskom u okviru regionalne saradnje\n21. Septembra 2017. 15:05\nPremijer Srbije Ana Brnabić izjavila je da je za Vladu Srbije jedan od prioriteta regionalna saradnja, u okviru koje posebne veze i bliskost ima sa Republikom Srpskom.\n“Regionalno povezivanje je jedan od načina da se svi mi zajedno kao region brže i lakše približimo EU”, naglasila je Brnabićeva u Beogradu, nakon Foruma za uspostavljanje zajedničkog okvira za poslovanje u regionu, koji se održava u okviru manifestacije “Dani Srpske u Srbiji”.\n“Јedan od važnijih infrastrukturnih projekata, koji je i simboličan, je most Ljubovija-Bratunac i očekujemo uskoro napredak u otvaranju graničnog prelaza da bismo u potpunosti iskoristili ovaj projekat”, rekla je Brnabićeva.\nPremijer Srbije Ana Brnabić najavila je danas da će zajednička sjednica vlada Srbije i Republike Srpske biti održana 10. novembra.\nBrnabić je pozvala ministarstva i privrednike da pripreme prijedloge. Obraćajući se učesnicima Foruma za uspostavljanje zajedničkog okvira za poslovanje u regionu, koji se održava u Beogradu u okviru manifestacije “Dani Srpske u Srbiji”, naglasila je da je mnogo stvari koje Srpska i Srbija mogu da iskoriste u perspektivi, kao i da je regionalna saradnja izuzetno značajna.\n“Mi smo pokazali na projektu Ljubovija-Bratunac kako možemo da radimo zajedno. Ukoliko bude problema pri otvaranju graničnog porelaza ići ćemo na otvaranje alternativnog graničnog prelaza”, istakla je Brnabićeva.\nPremijeri Srbije i Republike Srpske Ana Brnabić i Željka Cvijanović prethodno su razgovarale na neformalnom sastanku uoči početka Godišnjeg foruma lidera Srpske i Srbije u Beogradu.\nSastanku, koji je održan u Vili Republike Srpske u Beogradu, prisustvovali su ministar industrije, energetike i rudarstva Srpske Petar Đokić, ministar za prostorno uređenje, građevinarstvo i ekologiju Srebrenka Golić, ministar za ekonomske odnose i regionalnu saradnju Zlatan Klokić i ministar poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede Srbije Branislav Nedimović.\nOna je istakla da joj je2 drago što ima priliku da često u Srbiji ugosti predsjednika i premijera Republike Srpske.\nOznakeana brnabic odnosi srbije i rs


Konferencija za medije Vojislava Šešelja: Vučić i njegovi ministri nisu elita i treba da budu smenjeni! – Balkanekspresrb.rs\nKonferencija za medije Vojislava Šešelja: Vučić i njegovi ministri nisu elita i treba da budu smenjeni!\n13/04/2017 Off By\nLider radikala naveo je da su mnogi od zahteva demonstranata podudarni sa zahtevima Srpske radikalne stranke, ali da ima i zahteva sa kojima radikali nisu saglasni. On je kritikovao formulacijuzahteva demonstranata koji traže da se smeni politička elita sa Vučićem na čelu. Naveo je da su radikali saglasni sa tim da Vučić bude smenjen, ali da je skandalozno da njegova vlada bude nazvana elitom\nSRPSKA radikalna stranka saopštila je da nema ništa protiv javnog ispoljavanja revolta dela građana Srbije. Na današnjoj konferenciji za novinare dr Vojislav Šešelj istakao je da je za radikale važno samo da na protestima ne bude nasilja. Šešelj je naveo da još uvek nije poznato ko su organizatori protesta, ali da je potpuno jasno da tako masovna okupljanja zahtevaju ozbiljnu organizaciju. Istakao je da se može pretpostaviti ko stoji iza protesta, ali da se na osnovu nedokazanih pretpostavki ne smeju davati javni sudovi i javne ocene.\nLider radikala naveo je da su mnogi od zahteva demonstranata podudarni sa zahtevima Srpske radikalne stranke, ali da ima i zahteva sa kojima radikali nisu saglasni. On je kritikovao formulaciju zahteva demonstranata koji traže da se smeni politička elita sa Vučićem na čelu. Naveo je da su radikali saglasni sa tim da Vučić bude smenjen, ali da je skandalozno da njegova vlada bude nazvana elitom. Istakao je da se zalaže isključivo za smenu vlasti na izborima. Šešelj je potom objasnio da elitu nekog društva čine najbolji i najkvalitetniji pripadnici svih profesija, a da Vučićevi ministri svakako nisu ni dovoljno kvalitetni ni dovoljno pošteni da bi poneli taj epitet. Elita su najbolji među najboljima i ne mogu se elite smenjivati, ali garniture vlasti mogu i moraju biti promenljiva kategorija\nŠešelj je istakao da je decentralizacija jedan od zahteva sa kojim radikali nisu saglasni, a iz razloga što decentralizacija uglavnom vodi razbijanju države. Srpski radikali se zalažu za jačanje ingerencija lokalne samouprave, što omogućava neposrednije realizovanje demokratije.(Press SRS)♦\nTagsSRS Vojislav Šešelj\nKonferencija za medije ministra MUPA i potpredsednika SNS Nebojše Stefanovića: bez odgovora zašto policija sakuplja podatke o imaocima dijagnoze pod šifrom “S” „S“?\nPonovo postavljen “zid plača”


Vesti online / Vesti / Srbija / Prpa: Slučaj Ćuruvija nije rešen\nIstoričarka Branka Prpa, udovica novinara Slavka Ćuruvije, izjavila je da njegovo ubistvo nije rešeno, već je rešeno "samo ono što je očigledno".\nUbijeni vlasnik Dnevnog telegrafa Slavko Ćuruvija\n"Ovo je rešavanje samo onog očiglednog, najočiglednijeg", rekla je Prpa za Radio-televiziju Vojvodine i ocenila da su podaci koji su objavljeni, bili dostupni još od novembra 2000. godine. Ona je ocenila da je - i politički i etički - taj slučaj "bizaran i\nkonfuzan" i dodala da ovih dana nije čula ništa novo u vezi sa ubistvom svog supruga.\n"Zna se ko je nalogodavac ubistva"\nPrpa je ocenila da, ukoliko istraga stane na tome da je bivši\nnačelnik Službe državne bezbednosti (SDB) Rade Marković glavni nalogodavac ubistva, onda ništa nije urađeno.\n"SDB je samo operativni, izvršni deo - oni izvršavaju naredbe\npolitičkog vrha... To je bila zločinačka država koja, umesto da štiti svoje građane - ubija svoje građane, po nalozima političkih vrhova", rekla je Branka Prpa.\n"Notorna činjenica je da je (sadašnji prvi potpredsednik Vlade Srbije) Aleksandar Vučić u vreme ubistva Slavka Ćuruvije bio ministar informisanja, da je (sadašnji predsednik Srbije) Tomislav Nikolić bio potpredsednik Vlade Srbije, da je koalicija JUL-radikali bila ključna u kreiranju Zakona o informisanju od oktobra 1998.\ngodine, kada počinju intenzivni progoni nezavisnih novinara, a pre svega Slavka Ćuruvije", navela je Prpa.\nPo njenim rečima, nije moguće da niko od njih ništa nije znao o ubistvu. Ocenila je da je poslednjih godina bilo mnogo izvinjenja, ali su sva ona bila "blasfemična". "Mnogo jače od samog izvinjenja je da kažeš istinu i da svedočiš o tome za šta ti sebe smatraš odgovornim, a da meni prepustiš odluku da li ću da ti oprostim ili ne", kazala je Branka Prpa i dodala da se "od ljudske krvi ruke ne peru".\nUkazala je da bi u svakom slučaju trebalo uzeti u obzir i tadašnje izjave Mirjane Marković, supruge pokojnog predsednika Slobodana Miloševića, i ispitati i taj aspekt.\nSpecijalni tužilac za organizovani kriminal Miljko Radisavljević izjavio je da se sumnja da su nesporedni izvršioci ubistva Slavka Ćuruvije bivši operativci Državne bezbednosti Miroslav Kurak i Ratko Romić, a podstrekači Radomir Marković i Milan Radonjić. Romić i Radonjić su juče uhapšeni, Marković je u zatvoru, a Kurak je van Srbije.\nSRBIJA "Mira Marković naredila ubistvo Ćuruvije"\nHRONIKA Karleuša: Sakriveni dokazi o Ćuruviji\nSreda 15.01.2014. 00:35\n"Ona je ocenila da je - i politički i etički - taj slučaj "bizaran i konfuzan"... Pa, dobro je ocenila. Sa ljudske strane, ja mogu da razumem ovu zenu koja je bila nevencana supruga likvidiranog. I ne samo to. Ona je, kao i danas, bila deo onih snaga koje su uporno radile na satanizovanju Srbije i srpske vlasti kako tokom gradjanskog rata u nesrecnoj Jugoslaviji, tako i u vreme varvarske agresije Zapada, pa sve do danas. Iako istoricar, ona nikada ne uzima u obzir UZROKE dogadjaja, vec se priklanja stranom faktoru i njegove teze plasira kroz sada vec sasvim okupirane NATO medije u Srbiji.\nSreda 15.01.2014. 03:25\nUbistva rodoljubivih Srba se ne istražuju i o njima se ćuti, ali kada su u pitanju plaćeni izdajnici zvoni se na sva zvona, e jadna li smo zemlja sa ovoliko poltrona na vlasti i u SLOBODNIM medijima.\nSreda 15.01.2014. 05:14\nPlači srbijo za ubijenim Xrvatom u srbiji bivšim službenikom državne bezbednosti dezerterom u CIIi,stranim Agentom i izdajnikom koji je zdušno podržavao Nato bombardovanje serbije ,a njegova supruga takođe kao veliki srbomržac sa stalnim boravkom u zemlji Srbiji umasto da se stidi i pokrije ona još i kritikuje,ja je pitam kadaje i koliko kritikovala politiku Tuđmana i Hrvacke vlasti za hiljade i hiljade pobijenih poklanih popaljenih i proteanih srba u hrvatskoj i Sonja Biserko ,to što je učinila ova optužena gospoda učiniolila je u ime države ,jer nema države na svetu koja to isto ne radi koja svoje bivše tajne agente posle dezerterstva i bekstva ne likvidira,,