Više od 20 novih patenata kompanije "Kaspersky Lab" Više od 20 novih patenata kompanije “Kaspersky Lab” – Personal magazin\nViše od 20 novih patenata kompanije “Kaspersky Lab”\nKako bi se efikasno izborili sa zlonamernim softverima, stručnjaci iz kompanije Kaspersky Lab neprestano razvijaju nove alate koji koriste naprednu tehnologiju. Neki od alata su visokospecijalizovani dok drugi mogu biti…\nKako bi se efikasno izborili sa zlonamernim softverima, stručnjaci iz kompanije Kaspersky Lab neprestano razvijaju nove alate koji koriste naprednu tehnologiju.\nNeki od alata su visokospecijalizovani dok drugi mogu biti korišćeni za sve proizvode. Jedna od najinteresantnijih razvijenih tehnologija jeste sistem i metoda za dinamičko generisanje antivirusnih baza podataka, koji čine deo većine proizvoda kompanije (patent je prijavljen pre tri i po godine, ali je patent USPTO počeo da biva primenjivan tek u trećem kvartalu ove godine). Patent omogućava generisanje antivirusnih baza podataka na osnovu parametara računara pojedinačnih korisnika.\nTehnologija radi na sledeći način: bezbednosno rešenje prikuplja informacije o sistemu i formuliše filtere koji mogu da štite baze podataka od svih pretnji za koje je poznato da ne mogu da štete korisniku ovog sistema, kao i da isključuju podatke namenjene neaktivnim podsistemima.\nOvo smanjuje obim apdejtova, što čini proces preuzimanja podataka bržim i značajno poboljšava performanse i efikasnost rešenja zbog toga što manja baza znači kraće vreme za procesuiranje.\nNeke tehnologije su patentirane gotovo istovremeno u Rusiji i SAD-u. Na primer, patent pokrenut u trećem kvartalu – sistem i metod za obavljanje administrativnih zadataka na mobilnim uređajima – odobrile su i Kancelarija za patente i žigove SAD-a i Federalni zavod za intelektualnu svojinu Ruske Federacije. Ova inovacija unapređuje efikasnost rukovanja mobilnim uređajima kroz identifikovanje najefikasnijih metoda od svih koje uređaj podržava.\nTakođe, kompanija Kaspersky Lab je dobila odobrenje za sledeće USPTO patente:\nSistem za trajno brisanje fajlova koji omogućava dinamičko generisanje algoritma koji briše fajlove na osnovu njihovih pojedinačnih parametara. Ovaj pristup omogućava da bude pronađena optimalna ravnoteža između pouzdanosti i brzine kada se trajno brišu fajlovi. Tehnologija je integrisana u proizvodu Kaspersky PURE.\nAutomatska analiza sigurnosnih incidenata u kompjuterskim mrežama može da ustanovi uzroke IT sigurnosnih incidenata kao i da automatski preuzme mere za eliminisanje njihovih posledica i spreči slične incidente na drugim kompjuterima u mreži. Ovaj dizajn biva uspešno korišćen za zaštitu korporativnih IT infrastruktura.\nSistem i metod za kontrolu pristupa korisnika zaštićenim resursima korišćenjem provere autentičnosti na više nivoa jeste izum koji koristi bežični transponder kao dodatni faktor provere autentičnosti, to jest, provera je moguća samo ako je uređaj u dometu transpondera. Trenutno ovu tehnologiju testiraju u nekoliko prototipa budućih rešenja.\nAutomatska analiza dozvole za korišćenje softvera u kompjuterskoj mreži jeste sistem koji sprečava višestruko korišćenje softverskog licencnog ključa. Ova tehnologija omogućava razmenu informacija o licencnim ključevima između kompjutera na mreži i pravi tabelu aktivnih kompjuterskih aplikacija povezanih sa ovom licencom. Ako više kompjutera, nego što je dozvoljeno licencom, koristi ključ, sistem šalje upozorenje u obliku notifikacije da previše ključeva biva istovremeno korišćeno. Ova tehnologija kompanije Kaspersky Lab biva korišćena za rešenja za pojedinačne i korporativne korisnike.\nSistem i metoda za adaptivnu kontrolu radnji korisnika na osnovu ponašanja korisnika jeste tehnologija koja biva korišćena za adaptivno podešavanje funkcija Roditeljske kontrole. Na primer, može da ograniči prava korisnika u vezi sa brojem pokušaja pogađanja šifre za nalog administratora. Takođe, može da prilagodi prava korisnika na osnovu promena u nastavnom programu deteta ili saveta trećih lica (kao što su nastavnici). Tehnologija će biti korišćena u Roditeljskoj kontroli koja je integrisana u rešenja kompanije Kaspersky Lab.\nVišeplatformski operativni konfigurator za računarske uređaje jeste tehnologija za centralizovani menadžment podešavanja bezbednosnih sistema instaliranih na nekoliko korisničkih uređaja. Tehnologia dozvoljava korisnicima da zadaju globalne zadatke pre nego da podešavaju individualne module. Koriste je u daljinskim sistemima za bezbednosna rešenja.\nSistem i metoda za automatsku konfiguraciju paketa za instalaciju softvera jeste sistem za unapređivanje bezbednosti instaliranja konfigurisanih paketa za instalaciju. On proverava autentičnost korisnika i verifikuje konfiguraciju uređaja. Procesi instalacije mogu biti uspešno završeni jedino ako je korisnik prošao proveru autentičnosti i ako se konfiguracija uređaja podudara sa parametrima paketa za instalaciju. Oavj izum bi trebalo da bude integrisan u buduća rešanja za korporativne korisnike kompanije Kaspersky Lab.\nKompanija Kaspersky Lab ima obiman portfolio patenata. Od oktobra 2014, kompanija poseduje 248 patenata odobrenih u Rusiji, SAD-u, Evropskoj uniji i Kini. Nadležni organi trenutno pregledaju sledećih 290 aplikacija za patente.\nViše od 20 novih patenata kompanije “Kaspersky Lab” was last modified: November 14th, 2014 by Redakcija\nMasterCard najavljuje planove da okonča upotrebu lozinki prilikom onlajn plaćanja\nNovi servis “YouTube Music Key”


Četiri sastojka koja treba da sadrži krema za bore oko očiju - Ženstvena\nHome > Ljepota i Njega > Četiri sastojka koja treba da sadrži krema za bore oko očiju\nČetiri sastojka koja treba da sadrži krema za bore oko očiju\nAko ste već u fazi razmišljanja o tome da li imate bore ili ne, bore oko očiju su verovatno jedna od tema koje se u to upliću. Kada se pogledamo u ogledalo, svaki put shvatimo da ne ličimo na srednjoškolsko izdanje sebe i poželimo da još malo zadržimo ono što se zadržati ne da – mladalačko lepo lice.\nMnoge proizvode reklamiraju kao „revolucionarne“, posebne i jedine efikasne u borbi protiv bore oko očiju. Pažljivo birajte kozmetiku koju nabavljate za bore oko očiju, jer niko ne želi da plati šarenu lažu. Postoje kreme koje su basnoslovno skupe, a nisu učinkovite. Postoje i one koje su sa razlogom skupe. Ali ima i onih koje nisu skupe, a sadrže sastojke koji su koži potrebni da se više ne stvaraju ili da se bar smanje bore oko očiju. Pažljivo čitajte sastav kreme za bore oko očiju koju kupujete.\n1. Alfa-hidroksilne kiseline (AHA)\nMogu se naći i u običnim dnevnim kremama, pa nemojte analizirati samo kreme za bore oko očiju. Ove voćne kiseline pomažu da se spoljašnji mrtvi sloj ćelija kože skine, pa i linije (bore) nastale kao prelom stare kože na novoj izgledaju manje upadljive. Naučna istraživanja pokazuju da veća koncentracija ovih kiselina može da pospeši ponovnu proizvodnju kolagena.\n2. Retinoidi (kao što je retin-A)\nOvaj sastojak je važan za negu kože pri izloženosti suncu, mada ga ne sadrže samo kreme za sunčanje, pogotovu kada je reč o dnevnim kremama za lice jer je lice jedini deo tela koji je uvek izložen, nezavisno od doba godine. Retin-A, hemijski poznat i kao tretinoin, jeste glavni element vitamina A i zato je uspešan u izglađivanju kože, bilo da je reč o dubokim borama ili ako su to samo plitke bore oko očiju. Neka istraživanja potvrđuju da i vitamin A može da ima sličan efekat kada se kontinuirano upotrebljava u većim količinama, a danas je napredna tehnologija obezbedila da bore oko očiju mogu uspešno da se tretiraju spolja stabilnom formulom vitamina A, bez posledica poput opekotina ili osetljive kože.\n3. Vitamin C za spoljašnju upotrebu\nNaučno je dokazano da povećano lučenje kolagena poništava negativna svojstva UVA i UVB zračenja, pomaže u problemima sa pigmentacijom, sprečava zapaljenja kože. Kakve to veze ima sa vitaminom C? Da bi se desila povećana proizvodnja kolagena, važno je da je organizmu dostupan odgovarajući oblik vitamina C. Vitamin C za spoljašnju upotrebu je odmah upotrebljiv koži za bore oko očiju. Do sada najjači istraženi suplement za bore oko očiju jeste L-askorbinska kiselina, komponenta vitamina C.\nOvaj antioksidans je hemijski sličan sastojak popularnom koenzimu Q 10 koji je dodatak ishrani. Dosadašnja istraživanja ovog antioksidansa nisu otkrila nijedno loše dejstvo ovom dodatku, a posle šest nedelja kontinuiranog korišćenja otkriveno je da svi ispitanici imaju 26% manje suvu i grubu kožu, 37% više hidriranu kožu, za trećinu manje linijica i bore oko očiju, a koža je takođe za trećinu bila manje oštećena posle sunčanja i brže se oporavljala. Ako je reč o brzom oporavku kože posle upotrebe ovog sastojka, a nema negativnih posledica, sigurno je da neće da škodi ako te sastojke sadrži vaša dnevna krema.\nIzvor: Poliklinika Drašković


Vesti - Nikola Altiparmakov: Nejednakost šansi kao suštinski društveni problem - FEFA Fakultet\nDr Nikola Altiparmakov, član Fiskalnog saveta Republike Srbije i jedan od vodećih domaćih ekonomista, u okviru FEFA Web razgovora nas je u petak 3. decembra, sproveo kroz način funkcionisanja Fiskalnog saveta, te su studenti imali priliku da se bliže upoznaju sa ovim važnim institucionalnim telom.\nOno što je dr Alriparmakov istakao na samom početku bio je osvrt na uspešnu međunarodnu praksu i činioce koji utiču nju. Na pitanje kako društva mogu da se emancipuju, odgovor je bio jasan - ne smeju da troše više nego što imaju.\nFIskalni savet Srbije stariji je od fiskalnih saveta u Istočnoj Evropi, pokrenut u saradnji sa MMF-om, nakon čega je usledilo usvajanje zakona, i zvanično oformljavanje u punom sastavu 2011. godine. Ideja i cilj njegovog osnivanja jeste odgovornije ponašanje prema javnim finansijama i budžetu.\nU pogledu dinamike javnih finansija, naš gost je istakao da je nakon turbulentnog perioda koji je trajao do 2014. godine, sprovođenje fiskalne konsolidacije dovelo do stabilizacije javnih finansija. Postignuta stabilizacija, uz druge faktore, uticala je na to da je naša ekonomija kroz zdravstvenu krizu prošla bez velikog pada ekonomske aktivnosti.\nMeđutim, ono što posebno ističe jeste da, bez obzira na to u kakvoj se finansijskoj situaciji nalazili kao zemlja, naša zavisnost od Evrope u obliku ubedljivo najvećeg ekonomskog partnera, podrazumeva da će se njeni problemi preslikati i na našu državu. U tom smislu, zabrinjavajuće je globalno ubrzavanje inflacije koje ne smemo zanemariti.\nUz finansijsku destabilizaciju, naširoko spominjana u prethodnom periodu jeste i nejednakost koja se nametnula i kao posledica zdravstvene krize. “Postoji mnogo dimenzija nejednakosti - ona o koja se najčešće priča jeste nejednakost dohotka. Međutim, suštinski društveni problem predstavlja nedostatak šansi”, objašnjava Altiparmakov dodajući kako se svođenjem na dohodak, zanemaruju pravi uzroci koji bi jedino mogli da dovedu do dugoročnog rešenja.\nReagovanje na sistemski način, odnosno popunjavanje društvenih pukotina koje se nalaze u nejednakosti, nameće se kao primarnan postupak jer, kako kaže, ozbiljnog razvijenog društva bez jake države nema.\nU toku razgovora, detaljnije smo se osvrnuli na postojeću makroekonomsku situaciju, potencijalne rizike u regionu, ali i šta nas može očekivati do 2023. godine.\nNa samom kraju diskusije koja nas je sprovela kroz različite uspešne i manje uspešne sisteme - društvena kohezija se ponovo nametnula kao neophodan korak ka napretku.


Poslednja nada u predsednikovoj platformi\nUdruženje porodica kidnapovanih i ubijenih na Kosovu i Metohiji saopštilo je danas da poslednju nadu i spas za svoje otete članove porodica vide u platformi za Kosovo i Metohiju predsednika Srbije Tomislava Nikolića.\nRatni veterani i članovi društva rusko srpskog prijateljstva " Kosovsko ognjište " iz Kosovske Mitrovice okupili su se kod spomenika Beli andjeo i odali počast i pomen pukovniku pilotu Milenku Pavloviću, koji je poginuo na današnji dan 1999. godine, i svim ostalim žrtvama NATO agresije.\nDačić otvara godišnji sastanak šefova misija OEBS\nPrvi potpredsednik Vlade Srbije i ministar spoljnih poslova Ivica Dačić prihvatio je danas poziv da 21. maja u Beogradu otvori godišnji sastanak šefova misija OEBS-a u Jugoistočnoj Evropi, saopštilo je Ministarstvo spoljnih poslova.\nReforme u fokusu regionalnog skupa u Briselu\nDan regionalne saradnje, koji će u sredu biti obeležen u Briselu, organizovan je sa idejom da se pošalje jasna poruka o tome dokle su zemlje zapadnog Balkana stigle u procesu reformi i koliko su spremne da nastave taj proces, rekao je danas predsednik Saveta za regionalnu saradnju Goran Svilanović.\nMemorandum o saradnji Srbije i Mađarske\nMinistri pravde Srbije i Mađarske Nikola Selaković i Laslo Tročanji potpisali su danas u Beogradu Memorandum o saradnji u oblasti pravosuđa između dve zemlje, a posebno u oblasti evropskih integracija Srbije.\nTahiri: Pitanje nestalih nije na agendi dijaloga?\nGlavni tehnički pregovarač u dijalogu Beograda i Prištine Edita Tahiri izjavila je da pitanje nestalih, uprkos insistiranju premijera Ise Mustafe, neće biti tema narednih sastanaka u Briselu.\nKosovo: Puno posla do liberalizacije viza sa EU\nGI SDP pozdravila inicijativu Nikolića o platformi\nGrađanska incijativa Srbija, demokratija, pravda (SDP), čiji je lider Oliver Ivanović, danas je pozdravila inicijativu predsednika Tomislava Nikolića za definisanje platforme o statusu Kosova i Metohiji istakavši da je, po njima, pravo rešenje "Kiparski model".


Čekajući stanarsko pravo :: emportal :: Preduzeće - magazin za preduzetnike\nAutor: Marija Vranić, Zoran Preradović\nAutobuska stanica u Beogradu najstariji je „privremeno-večni objekat“. Pune 43 godine (puštena u saobraćaj 1966. godine), stanica nema nijednu građevinsku dozvolu, a osnovana je kao komunalno preduzeće za koje je grad Beograd podigao kredit, a Beogradska autobuska stanica ga u međuvremenu otplatila. Tržni centri u centru grada u iščekivanju su novih investitora\nPrivremeni objekat je manji montažni objekat, kiosk, letnja bašta i drugi slični objekat za prodaju prehrambenih i drugih proizvoda na malo, za pružanje ugostiteljskih i zanatskih usluga i za zadovoljenje drugih potreba građana (telefonske govornice ili javni WC).\nOpet, manji montažni objekat je tipski objekat površine do 30 kvadratnih metara, koji se formira od gotovih tipskih elemenata. Ovako se Planom o postavljaju privremenih objekata precizira šta se po zakonu ima smatrati objektom čije bi uklanjanje nakon isticanja petogodišnje dozvole trebalo da bude podrazumevajuće.


Albanski navijači divljali u Gracu - Sputnjik Srbija\n16:10 23.06.2018 Preuzmite kraći link\nOva grupa, kako je danas po podne saopštila policija, najpre je provocirala srpske navijače na javnom gledanju u centru grada.\nPolicija, koja je bila u blizini, uspela je ubrzo da zaustavi napad, ali su onda Albanci kao metu „otkrili“ policajce.\nOni su pesnicama i nogama nasrnuli na čuvare reda, a jednog su gađali punom limenkom piva.\nZahvaljujući dodatnim policijskim snagama uhapšeno je šest lica — jedan 18-godišnji Hrvat, dva kosovska Albanaca stara 23 i 34 godine koji žive u Gracu, kao i tri austrijska državljanina iz Graca od 21, 24 i 26 godina, i protiv njih su podnete prijave.\nhuligani, fudbal, Svetsko prvenstvo u fudbalu 2018, Rusija 2018, Švajcarska, Austrija, Albanija, Srbija


Borelj: Provokacije su neprihvatljive - Medija centar\nVisoki predstavnik za spoljnu politiku i bezbednost Evropske unije Žozep Borelj, rekao je da nastavlja pažljivo da prati situaciju na severu Kosova i poručio obema stranama da su „neprihvatljive“ sve dodatne provokacije ili jednostrane i nekoordinisane akcije.\n„Srbija i Kosovo moraju da bezuslovno deeskaliraju situaciju na terenu time što će se odmah povući specijalne policijske jedinice i skloniti blokade na putevima“, naveo je Borelj u saopštenju Evropske službe za spoljne poslove (EEAS).\nOn je rekao da Srbija i Kosovo moraju da nađu rešenje da se smiri situacija, kao i da će EU „aktivno podržati te napore“.\n„I kosovske i srpske vođe u punoj su meri odgovorne za bilo koje rizike za bezbednost i dobrobit zajednica na Kosovu i u Srbiji. Ja sam to naglasio u svojim pozivima predsedniku Srbije Vučiću i kosovskom premijeru Kurtiju ove nedelje“, kazao je Borelj.\n„Očekujemo i od Kosova i od Srbije da se vrate pospešivanju okruženja koje vodi do pomirenja, regionalne stabilnosti i saradnje za dobrobit svojih građana. To je presudno za postizanje sveobuhvatnog i pravno obavezujućeg sporazuma o normalizacijama njihovih odnosa, što je potrebno i za obe strane da napreduju na svom putu ka EU“, istakao je Borelj.\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić razgovarao je telefonom sa visokim predstavnikom za spoljnu politiku i bezbednost EU Žozepom Boreljom, istakavši da će „Srbija nastaviti da poštuje sve sporazume koje je potpisala, sve međunarodne pravne propise i da će nastaviti da pruža podršku regionalnom miru i stabilnosti uprkos neodgovornom, neozbiljnom i kriminalnom ponašanju prištinskih vlasti“, saopšteno je iz njegovog kabineta.


BARinfo - VIDEO: Izložba o Dagueu će obilježiti Ljetopis\nVIDEO: Izložba o Dagueu će obilježiti Ljetopis\nAutor: Vesna Šoškić; Snimatelj: Ivo Gojnić | 16:07:2015 | 16:27:28\nJedan od događaja koji će obilježiti ovogodišnji “Barski ljetopis” je jedinstvena arheološka postavka “Dague - vijek pod morem”, posvećena francuskom brodu, potonulom u Prvom svjetskom ratu u barskom akvatoriju. Izložbu čini 150 sačuvanih eksponata sa broda, koji je naš najveći arheološki podvodni spomenik, i svjedočanstvo o požrtvovanosti i prijateljstvu francuskog naroda u najvećem ratnom sukobu na početku XX vijeka.\nČitavo stoljeće, olupina broda “Dague” i dio kostiju poginulih mornara, koji su bili u svetoj misiji snabdijevanja hranom i pomoći crnogorskoj vojsci i narodu, leže na dnu mora, izloženi permanentnoj krađi i skrnavljenju. Zato je pokušaj očuvanja ostataka “Dague”, na što je godinama upozoravao arheolog Zavičajnog muzeja Bar Mladen Zagarčanin, vraćanje istorijskog duga Francuskoj i njenim herojskim mornarima. Postavka “Dague - vijek pod morem” pokazuje da ih Bar i Crna Gora nijesu zaboravili i da je adekvatan odnos prema istorijskom nasljeđu neupitna obaveza i etički čin.\n“Za mene je ovo posebna noć, jer sam dočekao ostvarenje dugo snivanog sna. Naša dužnost svih ovih godina bila je da makar napravimo jednu izložbu, posvećenu mornarima koji su položili živote, pomažući nama, pomažući Crnoj Gori. U hladnoj februarskoj noći ‘Dague’ je bdio nad iskrcavanjem namirnica i municije iz drugih brodova, kada je naletio na minu. To je jedna veoma sjetna priča. Čitava istorija ‘Daguea’ je jedna velika epopeja i storija o kojoj se malo zna i koja je do sada imala neopravdano malo odjeka u javnosti. Nadam se da ćemo ovom izložbom to promijeniti, da će ljudi na pravi način početi da vrednuju svoju istoriju, jer ova plava grobnica ne svjedoči samo o tradicionalnom prijateljstvu francuskog i crnogorskog naroda, već je ona i metafora i simbol veza između svih naroda koji se pomažu u tragičnim situacijama po čovječanstvo”, kazao je autor postavke .\nNa najvećoj podvodnoj arheološkoj izložbi u regionu publika može vidjeti preko 150 eksponata, od ličnih stvari mornara, dokumenata, do predmeta koji su dio opreme broda. Brižljivo ih je sakupljao, čuvao kao svetinju i restaurirao poznati barski ronilac, zaljubljenik u podvodni svijet Slobodan Lekić Krnja.\n“Ja sam sačuvao dio istorije te tragične noći i na to sam ponosan. Arheolog Zagarčanin me prvi kontaktirao i ponudio da ovo blago prezentiramo javnosti. Ja sam večeras zadovoljan kada sam vidio sve ovo, sve je fascinatno, od programa do ljudi koji su u ovako velikom broju došli na izložbu”, kazao je Lekić, istakavši da ništa sa broda nije otuđio i da je spreman da dio svoje kolekcije ustupi Muzeju.\nBrojna publika došla je da vidi ekskluzivnu arheološku postavku, ali i da oda poštu hrabrim i požrtvovanim mornarima kontratorpiljerke “Dague”. Izložbu je otvorio vojni izaslanik Francuske u Crnoj Gori i predstavnik Francuske ambasade, potpukovnik Olivier Rouanet.\n“Velika je čast za mene što sam otvorio otvorio izložbu koja je sjećanje na hrabar istorijski čin i prijateljstvo dvije zemlje. Ona je posebno emocionalna zbog tragičnog stradanja mladih francuskih mornara, i još jedna potvrda prijateljskih odnosa dvije zemlje, naročito u trenutku kada zajedno trebamo da se suočimo sa brojnim izazovima pred kojima je Evropa”, istakao je potpukovnik Rouanet.\nIvana i Janez Kranjc iz NVO “Svijet ronjenja” autori su osmominutnog filma sa potopljenog “Daguea”, koji je publika “Barskog ljetopisa” imala priliku da vidi na otvaranju izložbe. Atmosferu na otvaranju upotpunili su violinistkinja Dina Desančić i glumac Dragiša Simović sjajnim govorenjem poeme “Plava grobnica”.\nPoloženi vijenci povodom Dana primirja\nCvijeće na spomen ploču, za sjećanje\n24. februar 1915: Potopljena kontratorpiljerka Dague\nFrancuski minolovac Capricorne stiže u Bar\nFOTO PRIČA: Dague pred očima Barana\nDogovoreno postavljanje spomen ploče mornarima sa Daguea


Iz Železnica ide između 2.500 i 3.000 ljudi | Serb.rs\nSerb.rs > SRBIJA > Iz Železnica ide između 2.500 i 3.000 ljudi\n16. juna 2016. / Komentari su isključeni na Iz Železnica ide između 2.500 i 3.000 ljudi\nŽeleznica Srbije u jako lašem stanju (foto:www.nezavisne.com)\nDo kraja godine iz Železnica Srbije bi uz otpremnine trebalo da ode 2.500 do 3.000 zaposlenih, izjavila je potpredsednica Vlade Srbije Zorana Mihajlović, posle sastanka sa delegacijom Međunarodnog monetarnog fonda.\n„Niko bez socijalnog programa i dogovora neće napustiti Železnicu”, istakla je Mihajlović i napomenula da se u tom smislu ništa nije radilo preko noći.\nMihajlović je rekla i da će modernizacija pruge Beograd – Budimpešta biti završena za dve do dve i po godine i da se sada taj posao radi iz ruskog kredita, koje su uzele srpske železnice.\nUpitana da li je upoznata sa dešavanjima u kragujevačkom Fijatu, u kome se navodno govori o socijalnom programu i ukidanju treće smene, Mihajlović je odgovorila da je to pitanje za Ministarstvo privrede.\nOna smatra da je Srbija ispunila sve svoje obaveze prema Fijatu kao investitoru.\nNe znam detalje, ali ako se dešava to što vi kažete, onda je to pitanje samog funkcionisanja Fijata, rekla je Mihajlović novinarima.\nMihajlović je kazala da je sa delegacijom MMF razgovarala o infrastrukturnim projektima, izgradnji koridora 10 i 11, i istakla da je srpska strana pohvaljena za napredak na svetskoj listi o uslovima poslovanja, prenosi Fonet.\nOznake: loše stanje, mmf, otpremnine, otpuštanja, vesti, Železnice Srbije / Objavljeno u: SRBIJA


U ovoj godini Vlada RS će uložiti još oko 4,5 miliona KM u grad Zvornik – Zvornik Danas\nNaslovna/VIJESTI/Društvo/U ovoj godini Vlada RS će uložiti još oko 4,5 miliona KM u grad Zvornik\nBANJALUKA – Vlada Republike Srpske, po različitim osnovama iz Razvojnog programa i iz budžeta Republike, do sada je u grad Zvornik uložila oko 70 miliona KM, dok je posredstvom kreditnih linija Investiciono-razvojne banke Srpske plasirano dodatnih 68 miliona KM.\nU Vladi Srpske Srni je rečeno da će Vlada u ovoj godini uložiti još oko 4,5 miliona KM za proširenje kapaciteta Opšte bolnice u Zvorniku, izgradnju lokalne putne ifrastrukture, za sanaciju Mosta kralja Aleksandra Karađorđevića koji povezuje Zvornik i Mali Zvornik /Republika Srbija/, za asfaltiranje puta Zvornik – Snagovo, a sufinasiraće i izgradnju fiskulturne sale u područnoj Osnovnoj školi u Karakaju /matična škola „Desanka Maksimović“ Čelopek/.\nOsim što je Zvornik dobio status grada za vrijeme mandata predsjednika Vlade Republike Srpske Željke Cvijanović, za ovu lokalnu zajednicu je u posljednjih deset godina iz sredstava Ekonomsko-socijalne komponente Razvojnog programa Srpske, a za projekte koji se realizuju na teritoriji grada odobreno gotovo 11 miliona KM.\nU Vladi su naveli neke od najznačajnijih realizovanih projekata, a to su sanacija i modernizacija škola, fiskulturnih sala, Doma omladine, bolnice, puteva i projekte vodosnabdijevanja.\nTakođe, Vlada Srpske je izdvojila više od 100.000 KM za renoviranje porodilišta i 60.000 KM za izgradnju Sabornog hrama u centru grada.\nIz sredstava po projektu „Vodovod i kanalizacija Republike Srpske“, koji se realizuje iz donatorskih i krednih sredstava Evropske-investicione banke, za područje Zvornika odobreno je sedam miliona KM.\nKada je riječ o stambenom zbrinjavanju porodica poginulih boraca i ratnih-vojnih invalida na području Zvornika, Vlada Srpske je uložila gotovo četiri miliona KM.\nZahvaljujući tim sredstvima, stambeno je zbrinuto 238 porodica, od čega njih 91 izgradnjom stanova, a nepovratna novčana sredstva dobilo je 147 porodica.\nPrema podacima Vlade Republike Srpske, na teritoriji Grada Zvornika nema stambeno nezbrinutih porodica poginulih boraca i ratnih vojnih invalida.\nIz Fonda solidarnosti Gradu Zvorniku, kao jednoj od lokalnih zajednica u Republici Srpskoj koju su pogodile katastrofalne poplave, uplaćeno je više od dva miliona KM i to za projekte vodoprivredne zaštite – više od 1,4 miliona KM, platne kartice/vaučeri – 654.000 KM, pomoć opštini – oko 70.000 KM, dok je iz Fonda dijaspora za maticu izdvojeno 100.000 KM za izgradnju cjevovoda.\nNije izostala ni budžetska podrška razvoju privrede u ovoj lokalnoj zajednici, pa je za podsticaj izvozu, ali i druge projekte, među kojima su i subvencija električne energije Fabrici glinice „Birač“ i subvencije električne energije za socijalne kategorije stanovništva, Vlada Srpske izdvojila više od osam miliona KM.\nVlada Srpske je u ovom mandatu uspjela da spasi preduzeće „Alumina“ u kojoj broj zaposlenih stalno raste. Danas je u ovoj kompaniji zaposleno 1.500 radnika, a „Alumina“ više od 95 odsto svojih proizvoda izvozi u 44 zemlje.\nZa razvoj poljoprivrede na području ove lokalne zajednice od 2006. godine do danas, kroz razne projekte, među kojima su podsticajna sredstva za razvoj poljoprivrede i sela, uloženo je više od 10 miliona KM.\nVlada Republike Srpske uložila je značajna sredstva i u oblast zdravstva u ovoj lokalnoj zajednici. Od 2006. do danas u zdravstvo je uloženo oko 17 miliona KM, od čega 11,5 miliona KM za proširenje kapaciteta i modernizaciju i opremanje Opšte bolnice, četiri miliona KM za izgradnju i opremanje Centra za hemodijalizu.\nNije izostala ni podrška za primarnu zadravstvenu zaštitu, te je u zvornički Dom zdravlja uloženo oko 1,4 miliona KM.\nKada je riječ o zapošljavanju, za socijalno zbrinjavanje radnika koji su procesom prvatizacije, stečaja ili likvidacije ostali bez posla, utrošeno je oko pet miliona KM, a zbrinuto je oko 2.000 radnika iz osam preduzeća.\nKroz projekte zapošljavanja, za period 2007.-2018. godina zaposleno je 1.085 lica, za šta je izdvojeno više od četiri miliona KM.\nPutem Fonda za profesionalnu rehabilitaciju, osposobljavanje i zapošljavanje invalida od 2006. godine do danas zaposleno je 62 invalida za šta je izdvojeno oko 170.000 KM.\nOd 2006. godine do danas kroz projekte obnove stambenih jedinica, infrastrukture i održivog povratka izbjeglih i raseljenih lica izdvojeno je više od 11 miliona KM, dok je kroz projekte za omladinu i sport u ovu lokalnu zajednicu do sada uloženo više od pola miliona KM, od čega je gotovo 90.000 izdvojeno za izgradnju i rekonstrukciju sportskih objekata.\nZa realizaciju programa rekonstrukcije ulica i asfaltiranje lokalnih puteva na području Zvornika izdvojeno je dva miliona KM, rekonstrukciju tunela „Zvornik 1“ i „Zvornik 2“ na magistralnom putu M-19 izdvojeno je više od 1,7 miliona KM, a za rehabilitaciju putne mreže – dionica magistralnog puta M-19 Roćević – Karakaj, u ukupnoj dužini od 15,95 kilometara – 3,3 miliona KM.\nulaganje vlada rs zvornik\nKrajnje nemoralna i "prljava" kampanja Ivanića i Govedarice\nAnđelković: Atlantski centri moći polako gube nerve\nBrizar: Francuska je u ratu, ali ne odustaje od svojih vrijednosti\nVlada Katalonije otvara predstavništvo za zemlje jugoistočne Evrope\nSrebrenica: Radni dan, ali Bošnjaci ne rade\nRadovi u zvorničkom Domu zdravlja


Konuzin: Rusija podržava svaki stav Srbije o Kosovu | Glas javnosti\nPočetna > Politika > Konuzin: Rusija podržava svaki stav Srbije o Kosovu\nKonuzin: Rusija podržava svaki stav Srbije o Kosovu\n"Rusija ne postavlja Srbiju pred alternativu "Rusija ili EU", dok neke zemlje starog kontinenta insistiraju da Srbija mora da razvija odnose sa Evropom na račun Rusije. Na vama je da birate", poručio je ruski ambasador.\nBEOGRAD - Rusija će podržati ono rešenje kosovskog problema koja odgovara srpskom društvu, rekao je sinoć na predavanju na Filozofskom fakultetu u Beogradu Njegova ekselencija ambasador Rusije u Srbiji Aleksandar Konuzin.\n"Ruski stav o kosovskom problemu veoma je širok. Koji god stav zauzme Srbija, mi ćemo ga podržati", poručio je Konuzin i dodao da dve zemlje mogu da imaju različita mišljenja o taktikama delovanja po tom pitanju, ali "principijalni stav Moskve ostaje isti".\nAmbasador je podsetio da je Rusija podržala i rezoluciju srpskog parlamenta o Kosovu, ali i onu koja je usklađena sa EU i 8. septembra usvojena u UN, a koja se, kako je rekao, "puno razlikovala od prve varijante". Konuzin je istakao da Rusija "zapaža težnju Srbije ka članstvu u EU", ali i da "uzima u obzir izjave njenog rukovodstva da će biti sačuvani najbliži bilateralni odnosi" dve zemlje.\n"Kad razvijate odnos s novim prijateljima, ne radite to na uštrb odnosa sa starim prijateljima. Rusija ne postavlja Srbiju pred alternativu "Rusija ili EU", dok neke zemlje starog kontinenta insistiraju da Srbija mora da razvija odnose sa Evropom na račun Rusije. Na vama je da birate", poručio je ruski ambasador.\nOn je u punom amfiteatru Filozofskog fakulteta na predavanju na temu "Rusija danas" ocenio da se tokom prethodnih godina "svet ozbiljno promenio", kao i da je danas na svetskoj političkoj sceni "očigledno prisutna težnja ka harmonizaciji odnosa, ka usmerenosti prema dijalogu, ka smanjenju konfliktnih situacija".\n"Zajedničkim snagama tražimo nove načine reformi, ne samo globalnih finansijsko-ekonomskih institucija nego i svetskog poretka u celini. Reč je o pravednijim osnovama zajedničkog delovanja, o izgradnji odnosa među državama na principima univerzalnog međunarodnog prava. Mislim da je važnost zajedničkog produktivnog rada u ovom pravcu u Srbiji očigledna", ocenio je Konuzin.\nOn je dodao da Strategija socijalno-ekonomskog razvoja Rusije do 2020. koju je predložio predsednik Dmitrij Medvedev svedoči o promenama u ruskoj unutrašnjoj i spoljnoj politici. Konuzin je istakao da nove konture ruske spoljne politike nisu usmerene ka konfrontaciji, već na "partnerstvo sa maksimalno širokim krugom zemalja radi ubrzanja socio-ekonomskog razvoja zemlje". Primena te strategije ima zadatak da do 2020. obezbedi dvostruki rast BDP-a, povećanje investicija, pre svega u industrijskom sektoru, porast produktivnosti i rast dohotka građana.\nRusija ima nameru da pojača borbu protiv siromaštva, ali i protiv kriminala, narkomanije i alkoholizma, jer, prema Konuzinovim rečima, te "ubistvene socijalne pojave istovremeno predstavljaju plodno tle za terorizam i ekstremizam", koji su i globalne pretnje. Ruski ambasador je u tom smislu istakao da "globalne pretnje treba da budu neutralisane globalnim sredstvima", zbog čega je, po njegovim rečima, potrebno uspostaviti jako međunarodno partnerstvo.\nKomentarišući približavanje u odnosima Rusije i NATO-a na nedavno održanom samitu u Lisabonu, on je naveo da je njegova zemlja spremna ne samo da razvija politički dijalog nego i da u praksi sarađuje.\n"U pitanju je borba protiv terorizma, narkotika, piraterije, jačanja međunarodne bezbednosti u skladu sa poimanjem da je bezbednost svih država u evroatlatskoj zajednici nedeljiva, kao i konsolidacija mira i stabilnosti u Avganistanu", rekao je Konuzin.\nGovoreći o problemima na domaćem terenu, ambasador je kao velike boljke, još uvek "u ogromnoj meri prisutne u ruskom društvu", naveo nebezbednost novinara, kršenje ljudskih prava i veoma prisutnu korupciju. Konuzin je ocenio da te boljke mogu biti prevaziđene formiranjem modernog civilnog društva, za šta je, međutim, kako je rekao, "potrebno vreme".\nFile: Predaja upitnika značajan korak\nAleksandar Džombić i zvanično mandatar\nKonuzin: Primio sam Artemija, ali kao nezvanog gosta\nBramerc: Brže reagujte na dojave o Mladiću\nHolandija: Neka čeka Srbija sledeću godinu\nKosovo najozolovanija teritorija na svetu\nAtanasije zove Artemija na pokajanje\nAlbanska dijaspora poslala Kosovu 422 miliona evra\nEpiskop Lukijan: Pomozite Srbima da ostanu u Hrvatskoj\nTadić: Ja sam prosrpski predsednik\nFinansijska policija u "poseti" HDZ-u\nSkupština zajednica sa KiM poziva na bojkot izbora


Država neće sedeti skrštenih ruku na najavljena poskupljenja hrane\nAktuelno / Štampa / Država neće sedeti skrštenih ruku na najavljena poskupljenja hrane\nObjavljeno 22.08.2012. na Danas\nDatum: 22.08.2012.Izvor: Danas\nPočetkom septembra građane Srbije očekuje novi talas poskupljenja. U proseku za 12 odsto poskupeće prerađeno voće i povrće, od tri do sedam odsto sredstva za ličnu higijenu, a za jedan do dva odsto i mleko i mlečni proizvodi, najavljuju trgovci.\nPrema novim cenovnicima, koji se od proizvođača do proizvođača razlikuju, od početka prošle nedelje već je poskupljenje mleka i prerađevina iz svog asortimana najavio Megle, i to u proseku od jedan do sedam odsto, Imlek za dva odsto, dok će nove cene hleba i peciva u proseku biti više za 10 do 20 odsto, a potrošače će pogoditi i nove, za devet odsto više cene smrznutog povrća ITM grupe.\nSmrznute torte i kolači biće skuplji za oko 12 odsto, Marbo produkt će zbog rasta kursa za četiri do 12 odsto podići cene konditorskih proizvoda iz „Čipita“ programa, a za sedam do 13 odsto, zbog poskupljenja sirovina, iz programa „Gud“, dok će Jamnica, takođe zbog kursa, podići cene bezalkoholnih pića za dva do pet odsto. Gotovo svi proizvođači kao razlog navode nestabilan kurs i sušu koja je pokosila useve i uticala na skok cena robe na berzama. Zbog toga je proteklih dana poskupelo i sveže meso, i to u nekoliko navrata. Trgovci, koji već duži period beleže pad prometa, već postaju zabrinuti jer smanjena kupovna moć stanovništva neće moći lako da izdrži bitku sa novim uslovima.\n– Tačno je da su proizvođači najavili od septembra poskupljenja, ali bar kada je o mleku i mlečnim proizvodima reč, ona neće biti velika i iznosiće od dinar do dva – potvrdio je za Danas Slobodan Petrović, direktor investicionog fonda Salford i Imleka koji posluje u sklopu tog sistema.\nPrema njegovim rečima, glavni uzrok je suša zbog koje je manje stočne hrane pa je i dobijeno mleko slabijeg kvaliteta, tako da ga u konačnoj proizvodnji ima manje. „To se već oseća na policama u trgovini“, kaže Petrović i dodaje da će se taj trend manjih poskupljenja nastaviti i do kraja godine ukoliko vlada nešto zbog suše ne preduzme. „Neophodna je pomoć ratarima i pre svega stočarima, a sve jedno je da li će to biti putem subvencija ili intervencijom iz robnih rezervi ukoliko one raspolažu stočnom hranom i koncentratom“, naglašava Petrović.\nPrva poskupljenja u 2012. počela su u februaru, kada su u proseku za 10 odsto poskupele najpre pojedine mesne prerađevine, smrznuto voće i povrće, instant kafa, alkoholna pića, kućna hemija i sredstva za ličnu higijenu. Nastavilo se krajem aprila, ponovnim poskupljenjem sredstava za ličnu higijenu, kozmetike za decu i to od četiri do 11 odsto, dok su u nekim trgovinama uvećane cene džemova, meda i kečapa od sedam do 13 odsto. U protekla dva meseca i sojina sačma je duplo poskupela, dok je kukuruzu cena skočila 20 do 30 odsto.\nMeđutim, nove cene koje se najavljuju, sada ne potiču od trgovaca, nego iz proizvodnje, tako da uredba više nema svoj prvobitni efekat. To je za danas potvrdio i ministar za unutrašnju i spoljnu trgovinu Rasim Ljajić, koji tvrdi i da država neće sedeti skrštenih ruku jer najavljena poskupljenja ne samo da smanjuju promet u trgovinama, nego značajno utiču na životni standard stanovništva.\n– Uredba o maržama ostaće na snazi, ali sada će biti važnije da se preduzmu mere koje će kod proizvođača smanjiti pritisak. Mi smo već stupili u kontakte i ovih dana ćemo sa njima razgovarati kako bismo utvrdili šta može da se preduzme. Spremni smo i da intervenišemo iz robnih rezervi, ali je u ovom trenutku važno da prvo utvrdimo bilanse. Znamo da pšenice ima oko dva miliona tona, što zadovoljava domaće potrebe, a i dalje je otkupljujemo kako bismo mogli da intervenišemo na tržištu. Sa kukuruzom, sojom i suncokretom situacija je znatno lošija, a to direktno utiče na povećanje proizvodne cene mesa. Mi u zalihama kod robnih rezervi imamo oko 70 miliona tona kukuruza i videćemo kakve su mogućnosti da se sa tim količinama interveniše kod proizvođača kako bi smanjili njihove troškove – ističe Ljajić.


Bašić, Nedžibović i Ćidić polaznici Akademije “Mladi i Lokalni izbori 2016.“\nStipendisti Fondacije “Izvor nade“ Ammar Bašić, Kemal Nedžibović i Faruk Ćidić započeli su obuku na Akademiji “Mladi i Lokalni izbori 2016.“, koju organizira Civitas BiH uz podršku Ureda za odnose s javnošću Američke ambasade.\nBašić i Nedžibović su studenti Međunarodnih odnosa i europskih studija na Burch univerzitetu, dok je Ćidić student Informacijskih tehnologija na istoimenom univerzitetu.\nNedžibović je naglasio kako se radi o vrlo važnom projektu u kojem mladi trebaju zauzeti centralno mjesto.\n“Akademija ‘Mladi i lokalni izbori’ sjajan je program za mlade koji su društveno i politički ali ne i stranački aktivni. Raduje me formiranje nacionalne mreže mladih koja će pod pokroviteljstvom Civitasa i Američke ambasade u BiH vršiti monitornih lokalnih izbora. Bitno je da se mladi aktiviraju i putem politike traže rješenja za lokalne probleme“, izjavio je Nedžibović.\nAkademiju “Mladi i Lokalni izbori 2016.” jučer je u Sarajevu otvorila Leah Pease, direktorica Ureda za odnose s javnošću Američke ambasade.\nProgram “Mladi i Lokalni izbori 2016.“ sastoji se od tri obuke (48 kontakt sati) i praktičnog rada u praćenju Lokalnih izbora. Polaznici će kroz obuke izučavati razvoj aktivog i pasivnog biračkog prava, različite izborne sisteme, izučavati Izborni zakon BiH i upoznati se s organizacijom lokalnih i općih izbora u BiH.\n“Radi nepristrasnog rada od kandidata se tražilo da nisu članovi političkih stranaka koje su predstavljene na izbornim listama Lokalnih izbora 2016. ni nezavisni kandidati za neke od izbornih pozicija. Prednost pri izboru su imali mladi koji su aktivni u studentskim asocijacijama kao i studenti prava, političkih nauka, diplomatije i filozofije kojima ovo iskustvo može poslužiti u daljem školovanju i radu“, navedeno je iz Civitasa BiH.


Poraz košarkaša Bora, pobeda Rudara – RADIO TELEVIZIJA BOR\nPoraz košarkaša Bora, pobeda Rudara\n10 meseci ago Dejan Đorđević\nBOR – Košarkaši Bora poraženi su na svom terenu u osmom kolu Druge lige Srbije od lidera na tabeli, ekipe Zdravlja iz Leskovce 68:58. Borani su pružili dobru partiju, posebno u prvom poluvremenu, kada su na odmor otišli sa dva poena prednosti 30:28, ali je utakmicu presudila treća četvrtina koju su gosti iz Leskovca, zahvaljujući znatno boljoj odbrani i šutevima za tri poena, dobili sa 27:12 i stigli do značajne prednosti, koju Bor do kraja utakmice nije uspeo da stigne, iako je poslednju četvrtinu dobio 16:13. Najefikasniji u borskoj ekipi bili su je Uglješa Mitrović sa 12 poena i Đorđe Rakočević koji je zabeležio 11 poena, dok su u ekipi Zdravlja iz Leskovca najefikasniji bili Vuk Jovanović sa 16 i Miloš Petković sa 15 poena.\nPosle osam kola košarkaši Bora su poslednji na tabeli grupe Jug sa jednom pobedom i sedam poraza. Zdravlje iz Leskovca je na prvom mestu sa 14 bodova, slede Železničar iz Čačka i Konstantin iz Niša sa 13 bodova, po 12 bodova imaju Klik iz Arilja, Mladost iz Smederevske Palanke i niški Far Play, a na začelju su napredak Junior iz Kruševca sa 11 i Bor sa devet bodova. Upravo ove dve ekipe sastaće se u narednom kolu u Kruševcu. Do kraja prvog dela takmičenja ostalo je još šest kola, a za ekipu Bora to znači da će se, bez obzira na dalje rezultate, naći u donjem delu tabele, od petog do osmog mesta i da će se u nastavku takmičenja na proleće boriti za opstanak u Drugoj ligi Srbije sa ekipa iz donjeg dela tabele grupe Sever.\nKošarkaši Rudara 1903 savladali su na gostovanju u Boljevcu ekipu Rtnja 83:80 u desetom kolu Prve regionalne lige grupa Istok B. Sa četiri pobede i isto toliko poraza iz osam utakmica i 12 osvojenih bodova, Rudar je na deobi četvrtog i petog mesta sa Moravom iz Vladičinog Hana. Prvo mesto na tabeli zauzima Radnik sa 17 bodova, drugi je Marinos sa 15, a treća Jablanica sa 13 bodova, ali ove tri ekipe imaju i utakmicu više od Rudara, tako da postoje dobre šanse da u naredne četiri utakmice Rudar bude među prve četiri ekipe i izbori opstanak u ovom rangu takmičenja pre drugog dela sezone.\nTags: Bor, grad bor, košarka, kosarkasi, rudar 1903, sport\nPrevious Borske rukometašice na pauzi do sredine januara\nNext Košarkaši poraženi, medalje za kik boksere\nČetvrti uzastopni poraz\n18 sati ago Saša Stojčić\nJoš 10 preminulih osoba\nJoš jedna, 22. žrtva četvrtog talasa korone u Majdanpeku\nUčestale krađe u Zijinu\nSve manje donora organa\nZnačaj primene biosigurnosnih mera u svinjarskoj proizvodnji


Srbija po proizvodnji na nivou siromašnih afričkih zemalja\n► Srbija po proizvodnji na nivou siromašnih afričkih zemalja\nTek svaki 24. stanovnik Srbije nešto proizvodi, po čemu je Srbija na nivou siromašnih afričkih zemalja i neozbiljno je govoriti o bilo kakvom ubrzanom ekonomskom oporavku i mestu lidera u regionu.\nUnija poslodavaca Srbije ocenila je danas da je poražavajući podatak da su samo 301.452 od ukupno 1.770.628 zaposlenih radnika angažovana na poslovima u proizvodnim delatnostima. U srednje razvijenim evropskim zemljama prosek zaposlenih u proizvodnji je od 38 do 44 odsto, a u Srbiji svega 17 odsto.\nDodaje se da su od januara 2009. do kraja prošle godine u Srbiji izgubljena 58.584 radna mesta i da se broj zaposlenih u industriji smanjio za 16 odsto.\nSrbiji je potrebna zdrava inicijativa uspešnih pojedinaca iz privrede koji nemaju teret političkog i stranačkog angažovanja, već su spremni da iskustvo stave u funkciju ekonomskog razvoja zemlje. Potrebno je da se privreda, a pogotovo industrija, razvija pod upravljačkom palicom profesionalaca dokazanih u poslovnom svetu, navodi se u saopštenju Unije poslodavaca Srbije.


Pet godina postojanja Roditeljske kuće - VOJVOĐANSKE VESTI\nPet godina postojanja Roditeljske kuće\nOn 17. jula 2018. By Lala\nPovodom obeležavanja pet godina postojanja Roditeljske kuće u okviru zadužbine porodice Kostić u Novom Sadu, MK Group donirala je dodatne zanimljive sadržaje za decu u okviru dečijeg igrališta koje će mališani koji borave u kući moći da koriste. Pored predstavnika MK Group, svečanom obeležavanju petogodišnjice prisustvovali su predstavnici Nacionalnog udruženja roditelja dece obolele od raka (NURDOR) i „Instituta za zdravstvenu zaštitu, dece i omladine Vojvodine“. “Za moderno društvo, zadužbinarstvo predstavlja koncept darovanja privatne imovine za ostvarivanje viših društvenih ciljeva. Upravo, predvođen tom ideologijom, predsednik MK Group, svoju porodičnu kuću, kao zadužbinu porodice Kostić u Novom Sadu, ustupio je na korišćenje „Institutu za zdravstvenu zaštitu, dece i omladine Vojvodine“ u Novom Sadu. Donacijom dečijeg igrališta želeli smo da boravak dece obolele od malignih oboljenja učinimo još humanijim uz želju da se svi mališani koji borave ovde što pre oporave“, rekao je Jovan Purar, direktor MK Group. Pored predstavnika kompanije MK Group, svečanosti je prisustvovala Joland Korora, predsednica Upravnog odbora NURDOR-a, koja je ovom prilikom istakla važnost podrške deci oboleloj od raka i njihovim najbližima.\n„Praktičan primer podrške je upravo MK Group, koja kroz razne programe i donacije pomaže našem udruženju kako bi svakom detetu i porodici bila pružena pomoć da što lakše prebrode dugotrajno i iscrpljujuće lečenje. Unapređenje kvaliteta lečenja i života dece obolele od raka u Srbiji zajednička je misija svih nas kojoj svako može doprineti na svoj način“, navela je Joland Korora i dodala da je više od 45 dece sa svojim porodicama u proteklih 5 godina boravilo u Roditeljskoj kući. „Želim da se zahvalim porodici Kostić u ime Pokrajinskog sekretarijata za zdravstvo i svoje lično ime na ideji o zadužbinarstvu i kompaniji MK Group koji su na taj način pomogli Pokrajinskoj vladi da pruži što bolju zdravstvenu zaštitu deci i omladini autonomne pokrajine Vojvodine, pogotovo deci oboleloj od malignih bolesti. Veliki broj dece obolele od malignih koja nisu iz Novog Sada,njih 45 tokom 5 godina, u toku oporavka od lečenja hemioterapijom, imali su mogućnost da borave u Roditeljskoj kući u okviru Službe za hematologiju i onkologiju Instituta za zaštitu majke i deteta u Novom Sadu u pratnji roditelja. Time je omogućen bolji standard lečenja, bolja socijalizacija i mogućnost rehabilitacije u porodičnim uslovima koje pruža ova kuća“, izjavila je zamenica pokrajinskog sekretara za zdravstvo dr Ivanka Savić i istakla da je ta institucija u proteklih pet godina izdvojila 40 miliona dinara za Roditeljsku kuću.Saradnja Pokrajinskog sekretarijata za zadravstvo i Roditeljske kuće biće uspešno nastavljena i u budućnosti.\nRoditeljska kuća, od 2013. godine namenjena je deci koja dolaze iz unutrašnjosti u pratnji jednog roditelja, tokom njihovog lečenja od malignih oboljenja. Ovakav vid smeštaja jedan je od oblika psiho-socijalne podrške, koji igra važnu ulogu u procesu izlečenja. Kuća čija je vrednost 1,5 miliona evra, prostire se na 1400 kvadratnih metara i sastoji se iz više nezavisnih celina. Osnovana je na inicijativu Nacionalnog udruzenja roditelja dece obolele od raka (NURDOR) i uz podrsku Pokrajinske vlade, a njena misija je smeštaj dece obolele od malignih bolesti sa teritorije cele Vojvodine kao i pružanje podrške njihovim porodicama. Od otvaranja, više od 40 porodica boravilo je u zadužbini porodice Kostić tokom lečenja od maliginih bolesti. Izvor: MK Group\nDruštvoMK GroupNurdodroditeljska kućaZadužbina porodice Kostić\nPREVIOUS POST Previous post: „Alternatura” na biciklima ove godine u osam delova Novog Sada\nNEXT POST Next post: ЕГИПАТСКА ОПЕРА ИЗ КАИРА


Bigović: Srpski sudovi nastavljaju sa radom\nOkružni javni tužilac Milan Bigović izjavio je danas da srpski sudovi na Kosovu i Metohiji nastavljaju sa radom i prijemom predmeta.\n03:11 h > 17:39 h\nSud u Kosovskoj Mitrovici (Foto TV Most)\nBigović je rekao da srpski sudovi na Kosovu rade kao i do sada jer u Briselu još nije postignut sporazum o pravosuđu.\nOn je ovo kazao komentarišući pisanje pojedinih prištinskih medija koji tvrde da od danas Srbi na Kosovu neće moći da podnose tužbe srpskim sudovima na Kosovu.\nBigović je naglasio da poseban režim od 15. jula važi samo kada je u pitanju prijem predmeta koji se odnose na teška krivična dela.\nTo znači, objasnio je Bigović, da će sudovi nastaviti sa prijemom i evidentiranjem i tih predmeta ali da će se na njima raditi nakon i ako budu formirani novi sudovi na Kosovu.\nBigović se nalazi u Briselu gde se ovih dana uz posredovanje predstavnika EU razgovara između ostalog i o pravosuđu na severu Kosova.\nPrištinski list "Tribuna" preneo je danas tvrdnju da srpski sudovi na teritoriji Kosova neće više primate tužbe građana, kao i da se tužbe koje su podnete tim sudovima više neće razmatrati pred srpskim sudovima, već će se o njima odlučivati u sudovima koji rade na osnovu kosovskog zakonodavstva.\nPrema navodima"Tribune", odluka da se više ne primaju predmeti je doneta shodno sporazumu koji su premijeri Srbije Ivica Dačić i kosovski Hašim Tači parafirali 19. aprila i koji je kosovski parlament ratifikovao prošle nedelje.\n31.05.2020 Vlada Kosova donela odluku o ukidanju određenih mera (1107)\n01.06.2020 Život se vraća u normalu? (425)\n01.06.2020 Hoće li biti omogućeno glasanje na Kosovu 21. juna? (271)


Šefik Džaferović odlazi u Nizozemsku: Sastaje se sa kraljem i premijerom – Haber.ba\nŠefik Džaferović odlazi u Nizozemsku: Sastaje se sa kraljem i premijerom\nPredsjedavajući Predsjedništva BiH Džaferović sastat će se sa holandskim kraljem Viljemom-Aleksanderom u ponedjeljak, 25. 4. 2022. godine u Kraljevskoj palači u Hagu.\nPredsjedavajući Predsjedništva Bosne i Hercegovine Šefik Džaferović boravit će u posjeti Kraljevini Holandiji, 25. i 26. aprila 2022. godine, gdje će se susresti sa holandskim kraljem Viljemom-Aleksanderom (Willemom-Alexanderom), premijerom Markom Ruteom (Rutte) i drugim predstavnicima Kraljevine Holandije, kao i međunarodnih institucija i organizacija sa sjedištem u Hagu.\nPredsjedavajući Predsjedništva BiH Džaferović sastat će se sa holandskim kraljem Viljemom-Aleksanderom u ponedjeljak, 25. aprila 2022. godine u Kraljevskoj palači u Hagu, sa početkom u 11:45 sati.\nIstog dana, 25. aprila predsjedavajući Džaferović će se sastati sa gradonačelnikom Haga Janom van Zanenom, a nakon toga i sa predsjednicom Predstavničkog parlamenta Verom Bergkamp, te sa predsjednikom Senata Janom Entonijem Bruijnom.\nPredsjedavajući Džaferović će se 25. aprila 2022. sastati i sa generalnom direktoricom Međunarodne komisije za nestale osobe Ketrin Bomberger (Kathryne).\nPredsjedavajući Predsjedništva BiH će posjetu nastaviti 26. aprila 2022. godine, sastancima sa predsjednicom Međunarodnog suda pravde Joan E. Donoghue, te sa predsjednikom Međunarodnog krivičnog suda Piotrom Hofmanskim, a zatim zamjenicima glavnog tužioca Mameom Niangom i Nezhatom Šahimom (Shameem).\nPredsjedavajući Džaferović će posjetu završiti sastankom sa premijerom Holandije Markom Ruteom, 26. aprila 2022. godine, sa početkom u 14:30, u zgradi Vlade Nizozemske, prenosi Avaz.\nTeme:Holandija, izdvojeno, kralj, premijer, Šefik Džaferović


Kosovsko tužilaštvo: Stigli odgovori Srbije o istrazi ubistva Olivera Ivanovića, koristićemo ih u istrazi | Insajder\nSpecijalno tužilaštvo Kosova je potvrdilo večeras da je dobilo odgovore od srpskih organa nadležnih za istragu ubistva lidera Građanske inicijative SDP Olivera Ivanovića. Saopšteno je i da povodom zahteva za dobijanje tabulara razgovora Ivanovića “Telekom u Severnoj Mitrovici i nadležni organi Srbije jedna drugoj prebacuju loptu“.Tužilaštvo je naglasilo da će odgovori Srbije biti deo predmeta istrage ovog ubistva.\nKako se u saopštenju Tužilaštva ističe, zahtev za dobijanje tabulara razgovora prvobitno je bio upućen Telekomu Srbije u u severnom delu Kosovske Mitrovice, odakle su zbog tehničkih nemogućnosti usmerili ka organima u Srbiji. Srpski organi su zatim, kako se navodi u saopštenju, ipak poručili Tužilaštvu da za takve podatke treba da se obrati Telekomu Srbije.\nDodaje se da se drugi zahtev odnosio na identifikaciju osobe sa kojom je komunicirao osumnjičeni D.M neposredno posle ubistva Ivanovića, a koja se preziva Komatina.\n„U vezi sa ovim zahtevom srpski organi su kazali da telefonska kompanija nema lične podatke i da nije mogla da identifikuje korisnika telefona sa prezimenom Komatina“, navodi se u saopštenju.\nTreći zahtev kosovskog tužilaštva se ticao identifikacije i ispitivanja svedoka Saše Jankovića koji je telefonom komunicirao sa Oliverom Ivanovićem. Kako je navedeno, zamenik tužioca za organizovani kriminal u Beogradu koji je ispitivao Jankovića, dostavio je Specijalnom tužilaštvu Kosova kopiju zapisnika, kao i druga dokumenta.\nČetvrti zahtev tiče se vozila Opel Astra, za koje se sumnja da je korišćeno tokom ubistva lidera GI SDP. Tužilaštvo demantuje da je vozilo viđeno u selu Rudnica pored kuće M.R. ili nekog od njegovih prijatelja krajem 2017. i početkom 2018.godine, kako se sumnjalo. Tužilaštvo dodaje i da je iz sektora Katastra Geodetskog zavoda obavešteno kako M.R. nema registrovanu imovinu u Srbiji.\nPovodom petog zahteva koji se odnosio na upoređenje klonova čaura pronađenih na mestu gde se dogodilo ubistvo Ivanovića, srpske vlasti su u svom odgovoru navele kako oružje korišćeno za ubistvo nije identično nekom upotrebljenom ranije u Srbiji.\nSpecijalno tužilaštvo Kosova je istaklo da je spremno da povodom rasvetljavanja ubistva lidera GI SDP nastavi saradnju sa nadležnim organima Srbije.\nPodsetimo, ministarka pravde Nela Kuburović 9.januara je izjavila kako je Ministarstvo pravde Srbije prosledilo Prištini detaljan izveštaj i zapisnike sa saslušanja u vezi sa ubistvom Olivera Ivanovića.\nPrethodno su mediji preneli da je kosovsko tužilaštvo donelo odluku da proširi istragu o ubistvu Ivanovića, a nakon informacija koje je dobilo od jedne strane obaveštajne agencije, što je kosovski tužilac Sile Hodža u izjavi za Insajder demantovao. On je tada naveo kako tužilaštvo jeste dobilo određene informacije, ali ne od neke službe, kako su preneli mediji, već od portala Arbresh.info.\nPre dva dana obeležena je godišnjica od ubistva Olivera Ivanovića. Ni nakon godinu dana nisu poznati nalogodavci niti počinioci ubistva.\nPovodom godišnjice ubistva u Beogradu je 16. januara održan protest pod nazivom “Nas je ipak više”. Zahtev okupljenih građana je da što pre budu otkriveni počinioci.\nOliver Ivanović je ubijen prošle godine 16. januara ujutru, ispred prostorija GI SDP, sa šest metaka s leđa, iz automobila u pokretu.


Investitor u Nišu OTPUŠTA radnike za koje mu je PLATILA država?\n08/11/2020 | 10:40\nAustrijski Cumtobel, Lightning i Tridonik firma, počeli su otpuštanje radnika iz niškog pogona dok je treća smena u ovoj fabrici čak i ugašena.\nKako javljaju sagovornici koji rade u fabrici, nudi se i otpremnina onima koji pristanu na sporazumni raskid ugovora. Plan zapošljavanja u ovoj fabrici je bio 1.100 radnika do 2021. godine, od čega 280 na pozicijama inženjera.\nPo pisanju lista Danas, subvencija treba da bude oko 7.200 evra po radnom mestu, pa je tako ovoj kompaniji dato preko 8 miliona evra subvencija.\nZbog straha, niko od radnika nije hteo da izađe u javnost već su insistirali na anonimnosti. Informacije do kojih smo došli govore da fabrika trenutno ima maksimalno oko 860 radnika u tri kompanije koje rade u okviru objekta.\n“Do 2021. godine najavljeno je da bude 1.100 radnika po svim izjavama i pisanjima u medijima. Povodom ovih činjenica pozivamo sve nadležne inspekcije kao i Fond za razvoj Srbije da se obrati javnosti sa tačnim podacima.”\nDokumentacija u koju je list imao uvid pokazuje da je oko 20 radnika otpušteno dok se u “bodovnim listama” spremaju još 20 radnika za otpuštanje.\nZaposleni koji su se javili objasnili su da se daje i otpremnina za dobrovoljni odlazak sa posla od 150.000 dinara. “Koliko para su dobili za naša radna mesta kad nam daju otpreminu od 150.000 dinara?” – pitao je jedan radnik fabrike.\nViše izvora iz fabrike je objasnilo da su dobili i otpremninu, ali samo pod uslovom da potpišu sporazumni raskid ugovora, po njihovim rečima, da bi zadržali subvencionisani novac za svako radno mesto dok bi kasnije mogli opet da zaposle nekog drugog i opravdaju subvenciju.\nRadilo se i ocenjivanje radnika pa u skladu sa tim im je navodno napravljen spisak za otpuštanje, navode izvori Niške inicijative iz ove fabrike. Dostavljena je i dokumentacija koja potvrđuje ove navode na kojoj se vide i ocene kao i imena rukovodilaca koji su sprovodili ove mere i odluke.\n“Otpuštaju se samo radnici koji su uzimali bolovanja i koji su imali neke sukobe sa šefovima. Lista ocenjivanja i bodovanja služi samo kao izgovor za ono šta nam rade. Šefove koje su nam doveli su jako neljubazni i slabo barataju pravilnim srpskim, a kamoli engleskim jezikom”, objašnjavaju sagovornici.\nPlate su smanjene radnicima koji već duže vreme rade u fabrici, dok je izgovor za smanjenje plate upravo gašenje treće smene. Tako su radnici koji duže vreme rade dobili plate koje su manje ili iste kao kada su došli u fabriku.\nVučić bio srećan zbog dolaska Cumtobela\nDolazak Cumtobela je još 2017. slavodobitno najavljivao predsednik, a tada premijer Aleksandar Vučić.\n“Jedan od najboljih proizvođača inovativnih rasvetnih sistema, austrijska kompanija Cumtobel, otvoriće fabriku u Nišu”, govorio je, najavivši da će u tu fabriku austrijska kompanija investirati 30 miliona evra.\nIzvor: Danas, Niška inicijativa\n12/11/2021 | 10:39\n“Knjiga o Milutinu”: Ovacije i višeminutni aplauzi za Nenada Jezdića...\nIsto tako radi i sinwon u nisu


Ambasada Španije u Beogradu, Španska ambasada\n» Ambasada Španije\nAdresa i telefoni Španske ambasade:\nCentrala: +381 11 344 02 31, 344 02 32, 344 02 33/34/35\nKonzularno odeljenje : +381 11 344 42 01\nFaks: +381 11 344 42 03\nRadno vreme ambasade Španije\nRadno vreme - Ponedeljak 8:30h do 16:00h\nRadno vreme - Utorak 8:30h do 16:00h\nRadno vreme - Sreda 8:30h do 16:00h\nRadno vreme - Četvrtak 8:30h do 16:00h\nRadno vreme - Petak 8:30h do 16:00h\nAmbasada Španije u Beogradu u toku 2016. godine neće raditi sledećih dana, zbog praznika:\n1., 6. i 7. januar\n6. i 26. decembar\nRadno vreme za prijem stranaka je radnim danima u Konzularnom odeljenju od 9:30 do 13:30h.\nU nadležnosti konzularnog odeljenja Ambasade Španije u Beogradu nalazi se Repuplika Srbija sa izuzetkom područja Kosova koje je u nadležnosti Ambasade Španije u Skoplju.\nU daljem tekstu izdvojićemo ukratko proceduru i koja dokumentacija je potrebna za izdavanje vize. Bez obzira na tip vize koja vam je potrebna (turistička viza, radna viza, boravišna viza), procedura se zasniva na popunjavanju zahteva za vizu (original i kopija) koji se predaje lično ili preko ovlašćenog predstavnika u španskom diplomatskom predstavništvu. Prilikom predavanja zahteva plaća se taksa koja se ne vraća u slučaju da viza bude odbijena.\nGrađanima Srbije, osim onima koji imaju pasoš koji je izdat od strane Koordinacione uprave Kosova i Metohije, za boravak u trajanju do 90 dana nije potrebna viza. Boravak u trajanju do 90 dana je maksimalno dozvoljen boravak svakih šest meseci. Ukoliko planirate boravak duži od tri meseca, neophodno je podneti zahtev za odgovarajući tip vize.\nSve potrebne i detaljnije informacije o vrstama viza, načinu rada Odeljenja za vize Ambasade Španije u Beogradu, možete pronaći OVDE.\nUlazak u Španiju, ukoliko se radi o boravku kraćem od devedeset dana tokom perioda od šest meseci, regulisan je uslovima utvrđenim Pravilnikom (EZ) br. 562/2006 Evropskog Parlamenta i Saveta Evrope, od 15. marta 2006. Za sva turistička ili privatna putovanja koja se nalaze u ovim okvirima nije neophodna turistička viza, potrebno je da posedujete vazeći pasoš ili putnu ispravu.\nUkoliko se odlučite za posao u Španiji neophodno je znati koji uslovi su potrebni kako bi se na vreme dobila radna viza.\n- Potrebno je da lica budu starija od 16 godina osim ako su u pitanju aktivnosti sa ulaganjem sopstvenih finansijskih sredstava kada je potrebna starost lica minimum 16 godina\n- Potrebno je da se prethodno dobije dozvola za rad i duži boravak u Španiji, koju mora zahtevati poslodavac\n- Nakon dobijanja radne i boravišne dozvole potrebno je predati i za odgovarajuću vizu.\nNakon ulaska u Španiju potrebno je da se zaposlena strana lica prijave odgovarajućoj službi za socijalno osiguranje i da podnesu zahtev za izdavanje identifikacione kartice za strance.\nZa duži boravak u Španiji potrebno je dobiti odgovarajuću dozvolu. Duži boravak u Španiji može biti privremen ili stalan.\nPrivremeni boravak se odnosi na period duži od 90 dana a kraći od 5 godina. Boravišne dozvole za period kraći od pet godina mogu se obnavljati periodično, na zahtev zainteresovanog lica, imajući u vidu okolnosti koje su dovele do odobrenja boravka.\nPočetno odobrenje za privremeni duži boravak koje ne podrazumeva radnu dozvolu izdaje se stranom licu koje dokaže da poseduje dovoljna novčana sredstva za sebe, i ukoliko je takav slučaj, za članove svoje porodice.\nTrajni duži boravak znači da strano lice ima pravo da boravi i radi u Španiji neodređeno vreme i pod istim uslovima kao i španski građani. Pravo na trajni duži boravak imaju strana lica koja su imala odobren privremeni duži boravak u Španiji u trajanju od pet godina bez prekida, i koja ispunjavaju propisane uslove. U cilju sticanja odobrenja za trajni duži boravak računa se i kontinuirani duži boravak za koji je strano lice imalo odobrenje u drugoj zemlji članici i posedovalo plavu karticu Evropske unije. Smatra se da je duži boravak kontinuiran i kada strano lice zbog odmora ili drugih razloga propisanih zakonom privremeno napusti nacionalnu teritoriju.\nŠta raditi kada viza nije odobrena?\nNakon predavanja zahteva za vizu, Ambasada Španije ima krajnji rok obrade od 15 kalendarskih dana od datuma kada je zahtev predat. Ukoliko je potrebno detaljnije razmatranje zahteva ili prilaganje dodatne dokumentacije, rok može biti produžen najviše do 30 ili 60 kalendarskih dana.\nU slučaju odbijanja zahteva za vizu, podnosilac zahteva se obaveštava pismenim putem, uz navođenje razloga koji su doveli do odbijanja. U navedenom slučaju podnosilac zahteva može podneti žalbu u upravno-parničnom postupku kod Vrhovnog suda u Madridu u roku od dva meseca od dobijanja obaveštenja ili može podneti žalbu za vraćanje postupka u ponovni proces u roku od mesec dana od dobijanja obaveštenja o odbijanju zahteva za izdavanje vize.\nUkoliko se zahtev za vizu odobri, viza se preuzima lično u španskom diplomatskom predstavništvu ili je može preuzeti ovlašćeni predstavnik u roku od mesec dana od odobrenja vize.\nZnačajne informacije o Španiji\nPovršina: 504 030km²\nStanovništvo: 46 609 700\nU prethodnom tekstu navedene su sve informacije koje vam mogu biti potrebne prilikom planiranja odlaska u Španiju. O cenama avio karata i letovima ka nekoj od destinacija u Španiji možete se informisati putem stranica Avio karte Beograd Madrid i Avio karte Beograd Barselona.


FK Svrljig: Šansa mladim fudbalerima - Svrljiske novine\nFK Svrljig: Šansa mladim fudbalerima\nVatreno krštenje za svrljiške fudbalere počinje 19.avgusta u nedelju. FK Svrljig, na samom početku sezone, odmeriće snage sa favorizovanom Vlasinom iz Vlasotinca.\nRelativno podmlađena ekipa Svrljiga, sa nekolicinom starijih od 25 godina, pokušaće da ovaj fudbalski klub vrati na velika vrata na srpskoligaškom Istoku. Ovaj nimalo lak posao počinje u nedelju u 17 časova kada će se prvotimci boriti za prve i veoma vredne bodove.\n– Fudbalski klub je ozbiljno pristupio ovom takmičenju, bez obzira što je ispao iz srpske lige. Ekipa je dosta podmlađena iz sopstvenih redova, što znači da ćemo u budućem periodu akcenat staviti na mladost uz svesrdnu pomoć iskusnog kapitena Bobana Markovića, bivšeg internacionalca. Iskreno se nadamo povoljnim rezultatom u celokupnom takmičenju, naglasio je sekretar FK Svrljiga, Boban Petrović.\nIz kluba nagoveštavaju da su pretedenti za ovaj stepen takmičenja i borbu za prvo mesto su još i ‚‚Balkanski‚‚ iz Dimitrovgrada, ‚‚Zaplanjac‚‚ iz Gadžinog Hana i ‚‚Moravac‚‚ iz Predejana.\nKapiten prvog tima, Boban Marković, sa optimizmom dočekuje početak predstojeće polu sezone.\n– Vrlo dobro i kvalitetno smo trenirali u predhodnom periodu. Samim tim i šanse su nam veće da u prvenstvu ostvarimo dobar rezultat. U toj nameri, podmlađena ekipa biće od velikog značaja, istakao je Marković.\nPo svemu sudeći, FK Svrljig ima dobru i mladu ekipu za uspešan plasman u viši rang.\nFk Svrljig, Niska zona\nPrevPrethodnaPriča o prvom automobilu u Plužini\nSledećaCrveni karton slomio Svrljig 30 minuta pre kraja utakmiceNext


Kompanija Renault poseduje veliku tradiciju kada se radi o kreiranju popularnih hečbekova, od kreiranja šasije za Audi Quattro 5 Turbo modela, početkom osamdesetih, do nedavnog dvoseda Megane RS Trophy-R automobila, kome je ova kompanija pružila karbonske točkove…\nNešto između ova dva primerka može biti 2008 Megane R26.R, automobile koji možete videti u galeriji i trneutno se nalazi na jednoj aukcijskoj prodaji. Ukoliko niste upoznati sa R26.R serijom, veoma je zamislite kao kompakt koji je poželeo da bude porše 911 GT3 i sve kockice odmah padaju na svoje mesto.\nSa već veoma sposobnom Megane R26 varijantom u svojoj bazi, inženjeri Renaultsport odeljenja potpuno su uklonili zadnja sedišta, zamenili zadnje vetrobransko staklo plastikom i umesto čelične haube dodali model kreiran od ugljeničnih vlakana. Titanijumski izduvni sistem prate lepljive gume kompanije Toyo, dok su sportska sedišta donosila trkačke pojase za vezivanje kao opciju.\nSve navedene promene učinile su model lakšim za 123 kg, za ukupan rezultat karbonskih modifikacija koji je iznosio 1.230 kg. Uprkos tome što kompanija Renault nije izvršila bilo kakve promene na dvolitarskoj turbo jedinici sa 227 ks, R26.R je ipak skratio svoj sprint za 0,5 sekundi do stotke, sa 6,5 koliko je potrebno standardnoj R varijanti.\nMeđutim R26.R se zasnivao na preciznosti i krivinama, posebno onim oko Nürburgring Nordschleife staze. Ovaj Megan je dostigao zavidno vreme od 8 minuta i 17 sekundi što ga je svojevremeno činilo najbržim proizvodnim modelom prednje vuče na Ringu, dok je francuski proizvođač dodao i nalepnicu kako bi svi budući kupci znali o kom automobilu je reč.\nDo sada je bilo prilika da vidimo uporedne testove i vožnju R.26R modela u pratnji Mk2 Ford Focus RS linije, a potom i, u to vreme potpuno novog, Mk6 Golf GTi automobila na Nordschleife, ali je Renault tom prilikom predstavio nešto potpuno drugačije, daleko ispred pomenutih pratilaca.\nFranscuski proizvođač je planirao izgradnju 450 ovakvih automobila u staroj Alpine fabrici, jer su prvobitno zahtevi za ovakvim vozilom bili veoma veliki, posebno na starom kontinentu i u Velikoj Britaniji. Pogled na unutrašnjost ovog posebnog modela otkriva nam da se ovde radi o jednoj jedinici od 230 koje su kreirane za ostrvo, ali ova činjenica nije predstavljala ekskluzivnost i ograničavala ga na taj deo Evrope.\nOvaj automobil je koštao 22.990 funti u Velikoj Britaniji kada je bio nov, ali u vreme pisanja ovog artikla, ponude za ovu posebnu jedinicu dostigle su cifru od oko 19.000, što samo znači da postoje mogućnosti prebacivanja bazne sume dok čekić aukcije udari nakon poslednje ponude.


Domovi zdravlja Stari Grad\nDomovi zdravlja Beograd – Dom zdravlja Stari Grad – Ambulante\nDom zdravlja Stari Grad Adresa: Simina 27, Beograd Telefon info centra: 011/32 15 600 Ambulanta Rige od Fere Adresa: Rige od Fere 9,(ugao sa Gospodar Jovanovom), Beograd Telefon za informacije: 011 26 35 940 Telefon…\nDomovi zdravlja Beograd – Dom zdravlja Stari Grad – Medicina rada\nDom zdravlja Stari Grad – Medicina rada Adresa: Simina 27, Beograd Telefon: 011/32 34 794 Telefon info centra: 011/32 15 600 Sve domove zdravlja pogledajte na Domovi zdravlja, a domove zdravlja iz Beograda na Domovi zdravlja Beograd.\nDomovi zdravlja Beograd – Dom zdravlja Stari Grad – Dečja stomatologija\nDom zdravlja Stari Grad – Dečja stomatologija Adresa: Simina 27, Beograd Telefon: 011/32 15 735 Telefon info centra: 011/32 15 600 Sve domove zdravlja pogledajte na Domovi zdravlja, a domove zdravlja iz Beograda na Domovi zdravlja Beograd.\nDomovi zdravlja Beograd – Dom zdravlja Stari Grad – Stomatologija\nDom zdravlja Stari Grad – Stomatologija Adresa: Simina 27, Beograd Telefon: 011/2639-664 Telefon info centra: 011/32 15 600 Sve domove zdravlja pogledajte na Domovi zdravlja, a domove zdravlja iz Beograda na Domovi zdravlja Beograd.\nDomovi zdravlja Beograd – Dom zdravlja Stari Grad – Preventivni centar\nDom zdravlja Stari Grad – Preventivni centar Adresa: Simina 27, Beograd Telefon: 011/32 15 705; 32 15 777 Telefon info centra: 011/32 15 600 Sve domove zdravlja pogledajte na Domovi zdravlja, a domove zdravlja iz Beograda…\nDomovi zdravlja Beograd – Dom zdravlja Stari Grad – Patronažna služba\nDom zdravlja Stari Grad – Patronažna služba Adresa: Simina 27, Beograd Telefon: 011/32 15 717 Telefon info centra: 011/32 15 600 Sve domove zdravlja pogledajte na Domovi zdravlja, a domove zdravlja iz Beograda na Domovi zdravlja Beograd.\nDomovi zdravlja Beograd – Dom zdravlja Stari Grad – Terenska služba\nDom zdravlja Stari Grad – Terenska služba Adresa: Simina 27, Beograd Telefon: 011/32 15 770 Telefon info centra: 011/32 15 600 Sve domove zdravlja pogledajte na Domovi zdravlja, a domove zdravlja iz Beograda na Domovi zdravlja Beograd.\nDomovi zdravlja Beograd – Dom zdravlja Stari Grad – Rendgen i ultrazvuk\nDom zdravlja Stari Grad – Rendgen i ultrazvuk Adresa: Simina 27, Beograd Telefon: 011/32 15 724 Telefon info centra: 011/32 15 600\nDomovi zdravlja Beograd – Dom zdravlja Stari Grad – Laboratorija\nDom zdravlja Stari Grad – Laboratorija Adresa: Simina 27, Beograd Telefon: 011/32 15 745; 011/3215 667 Telefon info centra: 011/32 15 600 Sve domove zdravlja pogledajte na Domovi zdravlja, a domove zdravlja iz Beograda na Domovi zdravlja…\nDomovi zdravlja Beograd – Dom zdravlja Stari Grad – Ginekologija\nDom zdravlja Stari Grad – Ginekologija Adresa: Simina 27, Beograd Telefon: 011/3215-647, 011/3215-721, 011/3215-648 Telefon info centra: 011/32 15 600 Sve domove zdravlja pogledajte na Domovi zdravlja, a domove zdravlja iz Beograda na Domovi zdravlja Beograd.\nDomovi zdravlja Beograd – Dom zdravlja Stari Grad – Fizikalna medicina\nDom zdravlja Stari Grad – Fizikalna medicina Adresa: Simina 27, Beograd Telefon: 011/32 15 621 Telefon info centra: 011/32 15 600 Sve domove zdravlja pogledajte na Domovi zdravlja, a domove zdravlja iz Beograda na Domovi zdravlja Beograd.\nDomovi zdravlja Beograd – Dom zdravlja Stari Grad – Hirurgija\nDom zdravlja Stari Grad – Hirurgija Adresa: Simina 27, Beograd Telefon: 011/32 15 751 Telefon info centra: 011/32 15 600 Sve domove zdravlja pogledajte na Domovi zdravlja, a domove zdravlja iz Beograda na Domovi zdravlja Beograd.\nDomovi zdravlja Beograd – Dom zdravlja Stari Grad – Neuropsihijatrija\nDom zdravlja Stari Grad – Neuropsihijatrija Adresa: Simina 27, Beograd Telefon: 011/32 15 655 Telefon info centra: 011/32 15 600 Sve domove zdravlja pogledajte na Domovi zdravlja, a domove zdravlja iz Beograda na Domovi zdravlja Beograd.\nDomovi zdravlja Beograd – Dom zdravlja Stari Grad – Oftalmologija\nDom zdravlja Stari Grad – Oftalmologija Adresa: Simina 27, Beograd Telefon: 011/32 15 718 Telefon info centra: 011/32 15 600 Sve domove zdravlja pogledajte na Domovi zdravlja, a domove zdravlja iz Beograda na Domovi zdravlja Beograd.\nDomovi zdravlja Beograd – Dom zdravlja Stari Grad – Otorinolaringologija\nDom zdravlja Stari Grad – Otorinolaringologija Adresa: Simina 27, Beograd Telefon: 011/32 15 754 Telefon info centra: 011/32 15 600 Sve domove zdravlja pogledajte na Domovi zdravlja, a domove zdravlja iz Beograda na Domovi zdravlja Beograd.\nDomovi zdravlja Beograd – Dom zdravlja Stari Grad – Interna medicina\nDom zdravlja Stari Grad – Interna medicina Adresa: Simina 27, Beograd Telefon: 011/32 15 666 Telefon info centra: 011/32 15 600 Sve domove zdravlja pogledajte na Domovi zdravlja, a domove zdravlja iz Beograda na Domovi zdravlja Beograd.\nDomovi zdravlja Beograd – Dom zdravlja Stari Grad – Dečiji dispanzer\nDom zdravlja Stari Grad – Dečiji dispanzer Adresa: Simina 27, Beograd Telefon: 011/32 15 650 Telefon info centra: 011/32 15 600 Sve domove zdravlja pogledajte na Domovi zdravlja, a domove zdravlja iz Beograda na Domovi zdravlja Beograd.\nDomovi zdravlja Beograd – Dom zdravlja Stari Grad – Školski dispanzer\nDom zdravlja Stari Grad – Školski dispanzer Adresa: Simina 27, Beograd Telefon: 011/32 15 722 Telefon info centra: 011/32 15 600 Sve domove zdravlja pogledajte na Domovi zdravlja, a domove zdravlja iz Beograda na Domovi zdravlja Beograd.\nDomovi zdravlja Beograd – Dom zdravlja Stari Grad – Opšta medicina\nDom zdravlja Stari Grad – Opšta medicina Adresa: Simina 27, Beograd Telefon: 011/32-15-600 Telefon info centra: 011/32-15-600 Sve domove zdravlja pogledajte na Domovi zdravlja, a domove zdravlja iz Beograda na Domovi zdravlja Beograd.