dresovi Arhive – Crno-bela Nostalgija\nLetnja pauza posle zaista stresne ali i trijumfalne sezone, pravo je vreme da objavimo i neku ,,lakšu“ priču, poput ove. Rešili smo da izvršimo retrospektivu neobičnih dresova Partizana kroz istoriju. Naravno, u ovaj izbor nismo uključili manje ili više standardne dresove koji su u duhu Partizanovih klupskih boja i vizuelnog identiteta. Dakle, bilo je zanimljivih prugastih (crveno-plavih, kasnije crno-belih) …\nNa našem blogu mogli ste svojevremeno da pročitate kada je Partizan svoje prvobitne, crveno-plave boje, zamenio crno-belima. Da se podsetimo – pre tog prelaska na crno-belo i pojave novog i za tadašnje prilike u domaćem fudbalu, sasvim neuobičajenog vizuelnog identiteta, Partizan je osim prugastih crveno-plavih dresova, nosio razne druge varijante sastavljene od crvene, plave i bele boje. Vreme …\nNavikli ste da na ovim stranicama, osim tekstova i slika o uspesima iz istorije FK Partizan, možete naći i tekstove posvećene vizuelnom identitetu kluba – klupskim bojama, grbu, dresovima. Ovo će biti jedan od tih tekstova, posvećen početku saradnje Partizana sa novim tehničkim sponzorom, čuvenom američkom kompanijom Najk (Nike). Foto – partizan.rs Ovo nije prvi put da Partizan …\nŠezdesete i sedamdesete godine prošlog veka bile su u znaku buntovništva, procvata rok-muzike i eksplozije modnih stilova, koji možda sa današnje strane izgledaju pomalo i komično – pantalone „zvoncare“, široke kravate, frizure sa izraženim zulufima i duge kose. Ni fudbal nije bio imun na modne novitete. Pojavili su se prvi firmirani dresovi koje su pravili Adidas, Puma, Umbro i …\nKlupske boje i dresovi su stubovi na kojima počiva vizuelni identitet jednog kluba. Partizan je, promenom svojih boja sa crveno-plavih na crno-bele, u martu 1959. godine , stekao osoben vizuelni identitet, jedinstven na tadašnjim jugoslovenskim prostorima. Crno-bela boja je postala sinonim za Partizan, a Partizan se tako uvrstio u red retkih svetskih klubova koji nose ovu avangardnu, uvek modernu …\nPoznato je da je FK Partizan pri svom osnivanju dobio crveno-plave klupske boje. Takvi Partizanovi dresovi su se održali narednih petnaestak godina, da bi ih zamenili sada već legendarni crno-beli, po kojima je Partizan postao poznat širom Evrope. Ipak, listajući stare časopise i pregledajući slike, može se zapaziti kako to nisu uvek bili crveno-plavi dresovi. Nosio je Partizan …


IslamBosna » Čim valja Bošnjacima, nije dobar za Srbe\nČim valja Bošnjacima, nije dobar za Srbe\nkultura, nacionalizam, r-s, vasic\nUdruženja žrtava rata i predstavnici stranaka iz Republike Srpske /RS/ tvrde da je rediteljski prvijenac Angeline Jolie pod nazivom “U zemlji krvi i meda” svojevrsni “omaž stradanju Bošnjaka, pravljen po holivudskoj matrici, u kojoj se Srbi, gotovo bez izuzetka, prikazuju u najgorem svjetlu”.\nPredsjednik Udruženja logoraša RS Branislav Dukić, “ogorčen činjenicom da je Srbima ponovo dodijeljena uloga glavnih negativaca”, najavio je da će sa kolegama iz ostalih udruženja učiniti sve da se izbore za zabranu prikazivanja tog filma u RS, prenosi Srna.\nDukić je rekao da reagovanja na film bošnjačkih udruženja i njihovo oduševljenje svjedoče o tome kakva je glavna poruka ovog filma, da se Srbi ponovo terete da su isključivi krivci za rat.\nIzvršni sekretar SNSD-a Rajko Vasić, iako film uopće nije gledao, smatra da sama činjenica da je film naišao na nepodijeljenu podršku bošnjačkih udruženja dovoljno govori o tome da je Jolie režirala djelo u kojem se “falsifikuju i činjenica i karakter rata u BiH, te da to nije čak ni jednostrana istina, nego klasična antisrpska zakašnjela histerija”.\nLogoraši iz RS tvrde da je Jolie film bazirala na CNN-ovoj matrici o dobrim i lošim odnosima u Bosni, po kojoj je uloga žrtve rezervisana za Bošnjake, dok su Srbi još jednom prikazani kao zlotvori, bez obzira na sve patnje kroz koje su prošli tokom četvorogodišnjeg krvavog rata u Bosni, piše Press RS.\nPredstavnici srpskih udruženja uvjereni su da je Jolie “podlegla bošnjačkim falsifikatima i lažima Harisa Silajdžića i ostalih ‘dobošara’ Alije Izetbegovića o 70.000 silovanih Bošnjakinja. Oni tvrde da u to nema sumnje jer se radnja filma vrti oko sudbine silovane Bošnjakinje koja je zatvorena u srpskom logoru. Osim toga, hvalospjevi bošnjačkih udruženja i komplimenti koje su Jolie uputile Bakira Hasečić i ostale bošnjačke aktivistkinje navode na zaključak da je film ‘U zemlji krvi i meda’ krojen po njihovoj meri”, prenosi Press RS.\nSagovornici Pressa RS ukazuju i na činjenicu da su na “pretpremijeru filma u Sarajevu pozvani isključivo predstavnici bošnjačkih žrtava rata, što jasno govori o tome da je rediteljski debi Jolie svojevrsni omaž stradanju Bošnjaka, pravljen po holivudskoj matrici, u kojoj se Srbi, gotovo bez izuzetka, prikazuju u najgorem svjetlu”.


Završetak radova na obnovi Banskog dvora obilježava se večeras simboličnim paljenjem ambijentalne rasvjete i koncetrom virtuoza Stefana Milenkovića i Slobodana Trkulje uz pratnju simfonijskog orkestra Banjalučke filharmonije. Time će ujedno biti ozvaničena i predaja aplikacije Banjaluke za evropsku prestonicu kulture 2024. godine.\nOtvaranju prisustvuje predsjednica Republike Srpske Željka Cvijanović.\nPredsjednica Srpske je rekla da su danas svi Banjalučani ponosni na svoj grad koji se stalno gradi i razvija. Poručila je da će razvojni projekti u najvećem gradu Srpske biti nastavljeni.\nGradonačelnik Banjaluke Igor Radojičić rekao je da je Banski dvor rekonstruisan na radost svih Banjalučana i posjetilaca grada na Vrbasu.\nOn je naglasio da bi za Banjaluku bilo veoma važno da postane evropska prestonica kulture 2024. godine.\nRadojičić je ranije naveo da su Vlada Republike Srpske i Grad Banjaluka obezbijedili tri miliona KM za spoljno uređenje Banskog dvora - kompletne stolarije, fasade, ukrasa, krova.\nNa platou ispred Kulturnog centra Banski dvor održava se koncert pod sloganom "Suprotnosti se privlače" na kome nastupaju Trkulja i Milenković.\nSvjetski priznate virtuoze klasične muzike na violini i moderne tradicije na mnogobrojnim instrumentima, Milenkovića i Trkulju, prate banjalučki simfoničari koje će činiti muzičari iz Banjaluke, Bihaća i Јajca, tri grada koji su se zajednički kandidovali za prestižnu evropsku titulu.


Da se uredi korito Bosne i spriječe poplave 24 miliona KM - Banjaluka Danas\n“Predstoji nam niz projekata koji se tiču ove teme u vrijednosti od oko 65 miliona KM, koji će se realizovati do 2030. godine. Znači, imaćemo uređenje korita rijeke Bosne, saniranje određenih klizišta, njihova evidentiranja i svega što se tiče klimatskih promjena. Trideset odsto smo se obavezali kao grad da učestvujemo u kompletnom iznosu projekta, a ostali dio će biti iz donatorskih sredstava”, rekla je Dijana Kalenić, načelnica Odjeljenja za strateško planiranje, evropske integracije i lokalni ekonomski razvoj.\n“Želimo da zaustavimo stvaranje novih, jer stalno imamo situaciju, kada se angažuju sredstva i kada uklonimo divlju deponiju, da se pojavljuju nove. Na ovaj način želimo da video-nadzorom dođemo do onih ljudi koji su nesavjesni”, kaže Boris Jerinić, gradonačelnik Doboja, te podsjeća na slučaj odlaganja starih automobilskih guma u blizini rijeke Bosne, kada su građani na društvenim mrežama tražili reakciju nadležnih.\n“Pogledajte na sajtu tvojco2.ba koliki je vaš karbonski otisak i vidite koliko vi svojim svakodnevnim ponašanjem utičete na količinu ispuštenih stakleničkih gasova… Vrlo često me ljudi pitaju šta je to što individualna osoba, jedan čovjek može da uradi da doprinese smanjenju uticaja klimatskih promjena. Volim da kažem zasadite drvo, jer svakim drvetom koje zasadite smanjujete vaš karbonski otisak, a ujedno smanjujete količinu stakleničkih gasova koji se ispuste u atmosferu”, poručio je Siniša Ubiparipović, šef Regionalne kancelarije UNDP-a.


TV Most - Odgovor Štrajkačkog odbora "Fijata" na protokol Ministarstva\nOdgovor Štrajkačkog odbora "Fijata" na protokol Ministarstva\nŠtrajkački odbor "Fijata" saopštio je da je umesto poziva na pregovore dobio Protokol o okončanju štrajka, u kome se, kažu, za prekid štrajka ne nudi ništa, osim napora Ministarstva za privredu da pregovori postignu uspeh.\nNudi im se, stoji u saopštenju, da se dva puta sapletu o isti kamen.\nŠtrajkački odbor će Ministarstvu privrede, u roku od nekoliko sati, dostaviti izmenjeni predlog protokola u kome će od Vlade Republike Srbije tražiti da preuzme svoj deo odgovornosti, kao vlasnik 33 odsto kapitala u preduzeću "Fijat krajsler automobili".\nŠtrajkački odbor "Fijata" poziva Vladu da, kako kažu, privede zakonima preduzeće "Fijat krajsler automobili", da onemogući preduzeće da njihove procedure budu iznad zakona u Srbiji.\nTraže da Vlada, preko predstavnika kapitala Republike Srbije u upravljačkim strukturama preduzeća, inicira pronalaženje rešenja, a da državni organi primene Zakon o štrajku i silom zakona i države, nalože preduzeću "Fijat krajsler automobili" da započene pregovore.\nMinistarstvo privrede predložilo je ranije danas predstavnicima sindikata radnika "Fijata" potpisivanje protokola koje bi omogućilo početak pregovora radnika i rukovodstva te fabrike, već u ponedeljak, 17. jula, saopšteno je iz ministarstva.


Niška televizija » Oko 6000 dece živi u hraniteljskim porodicama (VIDEO)\nOko 6000 dece živi u hraniteljskim porodicama (VIDEO)\nObjavljeno 13.07.2014. 13:28\nTagovi: centar za hraniteljstvo, hraniteljske proodice\nU Srbiji je 7.500 dece odvojeno od roditelja, a više od 80 odsto njih odrasta uz hranitelje, što Srbiju svrstava među zemlje sa najnižom stopom dece u institucijama.\nTrenutno je u više od 4000 hraniteljskih porodica smešteno oko 6.000 dece. Od toga je 650 mališana u Nišu, rekla je gostujući u NTV emisiji Hoću da znam, direktorka Centra za porodični smeštaj Veoleta Blagojević. Kako je istakla u poslednjih godinu dana povećao se i broj dece koja su usvojile porodice iz Srbije i inostranstva.\nU Nišavskom okrugu trenutno je registrovano 420 hraniteljskih porodica koja se brinu o deci bez roditeljskog staranja, rekla je gostujući u emisiji Hoću da znam direktorka porodičnog smeštaja u Nišu Violeta Blagojević. Ona je dodala i da je tokom provere porodičnog statusa hranitelja koji se birnu o mališanima starosti do 10 godina, ustanovljeno da je većina dece bila spremna na usvajanje.\nU poslednjih godinu dana dvadesetoro dece iz Srbije su usvojile porodice kako iz naše zemlje, tako i porodice iz Amerike, Švedske, Norveške, Italije i Francuske, kažu u Centru za porodični smeštaj, ocenjujući da porodice iz inostranstva uglavnom usvajaju decu sa zdrasvtvenim problemima i smetnjama u razvoju.\nPored smanjenja dece koja odrastaju u instituciji, važan reformski rezultat Centra za porodični smeštaj u Nišu je uvođenje i savremenih standarda u hraniteljstvu i kvalitetniji rad hranitelja. Takođe, u poređenju sa zemljama u okruženju, Srbija je mnogo brže napredovala i prednjači u pogledu zakonske regulative, organizacije rada, prava dece i hranitelja. Ipak, nedostaje još najmanje 20 stručnih radnika u ovoj oblasti kako bi se u Nišavskom okrugu još brže smanjivao broj dece u instiucijama, kaže Blagojevićeva.\nMobilne ekipe Doma zdravlja u Donjem Vlasu, Vukmanovu i Berbatovu (VIDEO)\nBrojna kadrovska rešenja na dnevnom redu naredne sednice Skupštine Grada (VIDEO)


13 biljaka koje se seju u januaru i februaru: Zbog ovog, pametni baštovani u rano proleće imaju dobru berbu! Možda vam se sada čini da je poleće daleko, ali ako planirate da posadite baštu, bitno je da isplanirate unapred - OrangeStar Agency\nHomeLifestyle13 biljaka koje se seju u januaru i februaru: Zbog ovog, pametni...\n13 biljaka koje se seju u januaru i februaru: Zbog ovog, pametni baštovani u rano proleće imaju dobru berbu! Možda vam se sada čini da je poleće daleko, ali ako planirate da posadite baštu, bitno je da isplanirate unapred\nSemenje izložite svetlosti, redovno zalivajte i grejte prostorije u kojima stoje saksije. Sa prvim toplim danima aprila, sadnice iznesite napolje da se naviknu na promenu temperature, a zatim ih presadite u zemlju.Paradajz, paprike i patlidžane ćete morati gajiti u plasteniku u rano proleće, jer su osetljivi na promene temperature.\nPrevious articleHurem rodila devojčicu: Turska glumica ponosno pokazala naslednicu\nNext articleNeverovatan skandal: Učenicu poslali kući zbog preduge suknje, škola preti tužbom roditeljima! Siham sama odlučuje o svojoj religiji, ne mogu je ja naterati da nosi kraću suknju, a ni škola, ističe otac devojčice\nSAVETI MEGAN MARKL KAKO DA ŽIVITE SREĆNO I ZDRAVO: Ako ih...\nUSKRŠNJI DESERT KOJI ĆE ULEPŠATI SVAKU TRPEZU: Čokoladna jaja sa kokosom...


Početna Forum Videoteka Domaći filmovi FotoGalerija Sevap Login *Remember Me*\n*Log in*\t*Forgot Login?*\t*Sign up*\tPrijedor i na mobilnim telefonima\tDetalji\tAutor Rule\tKategorija: Novosti\tObjavljeno: 14 Maj 2014\tKlikova: 546\tTweetPodijeli 0 PRIJEDOR - Grad Prijedor jedna je od prvih lokalnih zajednica u BiH i RS koja posjeduje svoju mobilnu aplikaciju, a koja je pod nazivom "Grad Prijedor" promovisana u prostorijama gradske uprave.\nPredstavnik firme "INAPSBH" Admir Jakupović potvrdio je da je to bio projekat ove firme, čije je finansiranje sa oko 13.000 KM podržala Gradska uprava Prijedor.\n"Riječ je o multifunkcionalnoj aplikaciji koja je od danas dostupna na svim IOS i android prenosnim uređajima i koja na prvi pogled ima atraktivan dizajn, jasno definiše kategorije i mnogobrojne sadržaje za korisnike usluga Gradske uprave", rekao je Jakupović.\nOn je dodao da je aplikacija dvojezična i da ima aktivnu mapu sa lokatorom i detaljnim prikazima pojedinih lokacija.\n"Na ovaj način željeli smo da promovišemo grad, njegove prirode ljepote i sadržaje koji su neophodni kako za turiste i goste grada, tako i za potencijalne investitore, koji mogu pronaći razne informacije na moderan i praktičan način", rekao je Jakupović.\nDirektor Turističke organizacije Prijedor Admira Ganić rekla je da je prvobitno bilo zamišljeno da to bude promocija turističkih sadržaja, ali da je iza cijelog projekta stao grad, te je aplikacija dobila cjelovit izgled i veoma je korisna sa više aspekata.\n"Kao što će svaki turista moći da vidi kako da dođe do prenoćišta, mjesta za kupovinu i aktivan odmor, tako će i brojni investitori moći da saznaju sve ono što im je neophodno za početak ulaganja u ovu lokalnu zajednicu", istakla je Ganićeva.\nAplikacija se od danas može preuzeti na mobilnim uređajima i sa zvanične stranice grada, a s obzirom da je fleksibilna i u potpunosti dogradiva, iz gradske uprave najavljuju i uvođenje novih sadržaja koji će zadovoljiti i najprobirljivije poznavaoce virtuelnog svijeta informacija.


Me��unarodni Dan Podizanja Svesti O Fibromijalgiji - Udruženje obolelih od reumatskih bolesti Srbije\nMay 12, 2022 Vesti\nDanas je Međunarodni dan podizanja svesti o fibromijalgiji, odnosno, da podsetimo, prema novoj klasifikaciji bolesti, MKB 11, koja se primenjuje od opočetka ove godine, novi kod za fibromijalgiju glasi, HRONIČNI RASPROSTRANJENI BOL, sa šifrom MG30.01.\nOno što čini promenu i pravi razliku u odnosu na dosadašnje kodiranje, M79.7, je obuhvatanje ne samo biološke već i neurološke i psihološke komponente u šifru bolesti, što predstavlja nadu da će se do dijagnoze dolazati lakše nego do sada.\nOvom prilikom upućujemo poziv osobama sa fibromijalgijom da napišu nešto o svom iskustvu sa fibromijalgijom i putu do postavljanja dijagnoze. Takođe, ovaj poziv važi i za sve ostale zainteresovane, članove porodica i prijatelje osoba sa ovim problemom, da se i oni priključe inicijativi MOJA FIBROMIJALGIJA - TO SAM JA i na taj način pomognu da informacija dopre do što većeg broja ljudi. Vrlo je važno podići svest šire zajednice i ukazati na činjenicu da među njenim članovima postoje osobe sa nevidljivim bolestima u koje spada fibromijalgija. Oni, koji se sa njom suočavaju ne osećaju samo fizički, široko rasprostranjen bol, već imaju niz neuroloških i psiholoških problema kao što su depresija, anksioznost, poteškoće sa mišljenjem (tzv. fibro magla), pamćenjem i koncentracijom, zamorom, promenama raspoloženja, spavanjem i slično.\nUčestvujte u ovoj inicijativi, pišite o sebi ili nekom svom bliskom članu porodice, rođaku/rođaci, prijatelju/prijateljici, a mi ćemo vaše priče i vaša iskustva objaviti na našem sajtu i društvenim mrežama.


Представници ЕПС-а у Пожаревцу и Костолцу\nPredstavnici EPS-a u Požarevcu i Kostolcu\nNakon radnog sastanka u Kostolcu, gradonačelnik grada Požarevca Miomir Ilić i Goran Horvat, direktor PD TE-KO Kostolac, razgovarali su sa predsednikom nadzornog odbora EPS-a profesorom dr Brankom Kovačevićem i njegovim saradnicima u svečanoj sali Gradskog zdanja.\nSa dela sastanka u Požarevcu\nGradonačelnik Ilić pozdravio je prisutne goste i istakao dobru saradnju sa Privrednim društvom „Termoelektrane i kopovi Kostolac“ koja će biti unapređivana i u perspektivi.\nPredstavnici EPS-a predstavili su u Kostolcu 4 projekta vezana za rešavanje ekoloških problema. -Mi smo ovde došli da razgovaramo o novim tehnologijama, kako bi rešavali probleme koji su vrlo aktuelni, ne samo kod nas, već i u svetu. To su problemi održivog razvoja koji podrazumevaju ekologiju, energetsku efikasnost i reciklažu. U Kostolcu smo govorili o vrlo značajnim projektima kao sto je otpepeljivanje, odsumporavanje, emisija CO2 kao i o nekim buducim projektima gde će Kostolac biti jedan od eksperimentalnih baza, rekao je predsednik nadzornog odbora Eps-a profesor dr Branko Kovačevic.\n-PD TEKO Kostolac je društveno odgovorna kompanija, koja vodi računa o smanjenju zagađenja svojih energetskih kapaciteta ” rekao je direktor PD TEKO Kostolac Goran Horvat i dodao da kostolačka kompanija prati inovacije i primenjuje ih unapređujući proizvodni proces.


Afirmacija programa prekvalifikacije | GradSubotica\nIzvori | 30. maja 2018.\nAfirmacija programa prekvalifikacije\nSlika na tržištu rada kod nas se poslednjih godina potpuno promenila. Ranije su nedostajala radna mesta, a sada poslodavci često u dužem vremenskom periodu ne mogu da obezbede radnike odgovarajućeg profila. Nacionalna služba za zapošljavanje upravo zbog toga poseban akcenat stavlja na afirmaciju programa prekvalifikacije i obuka za određena zanimanja.\n„Konkretna znanja, veštine, tehnička znanja su danas tražena. Svi oni koji poseduju zanate, poseduju konkretne veštine, siguran sam, ne da mogu da pronađu konkretan posao, nego mogu i da ga promene, da biraju posao i da postavljaju svoje uslove poslodavcima. Prošlo je vreme kada su poslodavci mogli da minimalnu cenu rada postavljaju kao pravilo“, objašnjava Zoran Martinović, direktor Nacionalne službe za zapošljavanje.\nKvalifikovana radna snaga se ne obezbeđuje samo preko programa Nacionalne službe za zapošljavanje. Dualno obrazovanje, koje se kreira na svim nivoima vlasti i koje se već godinama uspešno sprovodi u stručnim školama takođe može da pomogne poslodavcima.\n„Samim tim se otvara mogućnost da se kompanije takmiče. Konkurencija povećava iznos plate koju dobijaju radnici, tako da smo danas svedoci da u Subotici plate više nisu onakve kakve su bile pre 4, 5 ili 6 godina, nego plate radnika rastu“, ističe Ognjen Bijelić, pokrajinski sekretar za regionalni razvoj, međuregionalnu saradnju i lokalnu samoupravu.\n„Ovo je apel poslodavcima, da koriste subvencije države, ali da podižu kvalitet rada i kvalitet zapošljavanja time što će poboljšati uslove rada na radnim mestima i naravno podizati nivo zarade i time omogućiti da zadrže one najsposobnije radnike“, dodaje Martinović.\nVlada Srbije i Nacionalna služba za zapošljavanje želi da zaštiti domaće tržište rada, iako suštinski podržava mobilnost radne snage, ističe Martinović. Da bi se kvalifikovana radnici zadržali u Srbiji, mora postojati konkurencija i primanja moraju biti veća. Upravo to se i dešava u našoj zemlji zahvaljujući stranim ulaganjima i otvaranju novih radnih mesta, zaključuje direktor Nacionalne službe za zapošljavanje.


19/08/2019 | 21:19\nBosna i Hercegovina se poslednjih godina suočava s masovnim gubitkom radne snage, koja znanje i veštine, za veću platu, nudi izvan granica zemlje, piše portal Biznis info.\n“Iako u najvećoj meri odlaze medicinari i IT stručnjaci, sve je evidentniji i odlazak vozača autobusa i kamiona, a prevoznička preduzeća suočavaju se s deficitom radne snage. Zeničko preduzeće Zenicatrans muku muči sa pronalaskom kadra. Na konkurs raspisan za prijem 40 vozača, javilo se svega šest ljudi”, navodi se u tekstu.\nDarmin Terzić, direktor Zenicatransa, u kontaktu je s drugim firmama i preduzećima u BiH i ovaj problem imaju svi.\n“Ako se hitno nešto ne preduzme, brzo će doći do kolapsa prevozničkih preduzeća u BiH i neće imati ko da vozi autobuse. Moraju se poboljšati uslovi rada, odnosno da plate prate troškove života”, ističe Terzić.\nInače, prosečna plata vozača autobusa iznosi oko 1.000 KM (511,3 evra), plus topli obrok. Vozači za inostrane linije na taj iznos dobijaju i dnevnicu od 50 KM (25,5 evra).\n“Ipak, vozača autobusa u BiH je sve manje, i prevoznici se nalaze u bezizlaznoj situaciji. Ukoliko sistem ne preduzme nešto, preduzeća će biti primorana da stave ključ u bravu”, napominje se u tekstu.\nZekija Ahmetspahić, vlasnica auto-škole koja od 2002. godine nudi mogućnost polaganja ispita za vozača autobusa, kaže da godišnje obuče 40 kandidata, ali da svi oni još tokom same obuke već imaju ugovoren posao izvan BiH.\nIzvor: B92, Biznis info\nKineski Gugl “OSLABIO” 60 milijardi dolara


Projekti u 1999-toj godini\nU vreme dok još uvek nisu bile oformljene opštinske institucije ili drugi oblici vlasti pored međunarodne misije UNMIK-a, a koje je trajalo do 2000-te godine, mala grupa od 4-5 ljudi inicirala je ideju o organizaciji koja će mobilisati omladinu na Kosovu i motivisati ih da daju svoj doprinos društvu i zajednici. Nije bilo mnogo ideja, niti je postojao jasan koncept, ali je volja i spremnost za volontiranje u cilju doprinosa zajednici bila i više nego izražena. Nedostatak mobilnosti, angažovanja građana i volontera, nedostatak informacija, kao i nedostatak akcija u ime cele zajednice kao i bliskosti među građanima, su ukazali na potrebu za neophodnim promenama, kako bi se omladina bolje orijentisala u svojim angažovanjima. U ovom periodu su određeni sektori u kojima će organizacija biti angažovana u narednim godinama sve do dana današnjeg.\nKrajem 1999-te godine, grupa je okupila oko 20 mladih ljudi koji su se sastajali u cilju određivanja aktivnosti kojima će se baviti u budućnosti. Obzirom da su informisanost i podizanja svesti građana bile oblasti u kojima je bilo neophodno nešto konkretno učiniti, nastala je ideja o pokretanju jednog časopisa kao prve aktivnosti na kojoj će biti angažovani. Na ovim sastancima kreiran je nacrt omladinskog časopisa koji je nazvan „Vizioni“, i koji je za cilj imao predstavljanje vizije mladih kojima pre toga nije data prilika da budu uključeni, a koji su sada imali viziju o ulozi koju će imati u kreiranju društvenog života u sredini u kojoj žive. „Vizioni“ je u onom trenutku postao naziv za grupu mladih ljudi u gradu Peć. U okviru diskusija organizovanih povodom kreiranja časopisa, bili su podeljeni u grupe koje su radile na rubrikama koje će ovaj časopis objavljivati. Deset godina kasnije, rubrike ovog časopisa predstavljaju sektore i projekte na kojima je osoblje organizacije profesionalno angažovano u saradnji sa drugim organizacijama kao i veoma važnim donatorima iz regiona.\nDo kraja godine, ova grupa je razvila ideje o njihovim aktivnostima, i uspostavila kontakte sa profesionalcima iz opštine Peć i organizacijama koje su među prvima počele da deluju na Kosovu. Na ovim sastancima su uvideli mogućnost saradnje i zajedničkog zalaganja na projektima koje će kasnije sprovoditi. Ovi kontakti su se ispostavili veoma važnim za organizaciju u kasnijem periodu, za kreiranje njene strukture i projekata koji su doprineli njenom jačanju. 1999-ta godina je bila vreme kada na Kosovu nije bilo televizije, bilo je nekoliko novina koje su kreirane u tom vremenu i nisu bile dobro raspoređene, grad Peć nije imao čak ni telefonske linije, ni fiksne ni mobilne, internet takođe nije postojao, pa je komunikacija sa ostatkom sveta bila na veoma niskom nivou.


Beodom | Konferencija o Strategiji Održivog Razvoja sa Božidarom Đelićem\nEdukacija » Edukacija arhiva » Konferencija o Strategiji Održivog Razvoja sa Božidarom Đelićem\nOva konferencija je rezulat projekta saradnje između Vlade Kraljevine Holandije i Republike Srbije na temu održivog razvoja u energetskom sektoru. Najsvetlija tačka konferencije bilo je izlaganje Potpredsednika i Ministra Đelića gde je naglasio neke od važnih akcija srpske Vlade u domenu energetske efikasnosti i održivog razvoja.\nBožidar Đelić govori na Konferenciji o Strategiji Održivog Razvoja (foto Beodom).\nPotrošnja energije i neefikasnost\nKao prvo, Božidar Đelić, je naglasio činjenicu da je Srbija veoma neefikasna u korišćenju energije u stambenom sektoru. Poboljšanja energetske efikasnosti su najlakši put ka smanjenju potrošnje energije i približavanju Srbije ostalim evropskim zemljama. Rumunija ili Albanija su čak efikasnije nego Srbija. Ta potrošnja energije u Srbiji se direktno prevodi u uvoz fosilnih goriva što narušava ravnotežu njene spoljne trgovine.\nEnergetska efikasnost je sada prioritet srpske Vlade. Ministar je pomenuo da je moguće smanjiti potrošnju energije za 50%, mada nije jasno rečeno koliko vremena bi trebalo da se to ostvari. Srbija takođe ima veliki potencijal da proizvede energiju, posebno u sektoru obnovljive energije.\nMinistar je takođe rekao, da je cena električne energije u Srbiji prepreka ka poboljšanju energetske efikasnosti jer je isuviše niska. U Crnoj Gori na primer, električna energija je duplo skuplja nego u Srbiji. U ovom momentu, sa ekonomskom krizom i zamrznutim penzijama i platama, nije jednostavno povećati cenu električne energije, ali će i to morati da se uradi. Bolje je obezbediti pomoć onima koji ne mogu da priušte električnu energiju po većim cenama nego održavati trenutnu nerealno nisku cenu.\nNovi Zakon o planiranju i izgradnji usvojen u avgustu ove godine već sadrži nove okvire o standardima vezanim za energetsku efikasnost. Sledeći važan korak biće Zakon o Racionalnoj Upotrebi Energije koji je, kako smo razumeli, u toku razvoja. Standard o energetskoj efikasnosti će biti razvijen i sproveden. Sve nove zgrade preko 500m² će morati proći test potrošnje energije (energy spending review). Zakon takođe omogućava prodaju električne energije proizvedene iz obnovljivih izvora energije i kupovna cena će biti određena tako da daje podsticaja takvim inicijativama.\nBožidar Đelić je naglasio činjenicu da je energetska efikasnost 1 od 7 prioriteta Vlade. Srbija će učestvovati na Konferenciji Ujedinjenih Nacija o Klimatskim Promenama Kopenhagen 2009 i mora izaći sa konkretnim predlozima u cilju usklađivanja sa ostalim evropskim zemljama. Ova tema je takođe odlučujuća za ulazak Srbije u Evropsku Uniju.\nNama je posebno drago videti da su energetska efikasnost i održivi razvoj sada teme sa velikim prioritetom u Srbiji. Čekaćemo da vidimo kako se to prevodi konkretno na terenu, ali vidimo da su Kuće Beodom pioniri na pravom putu.\nAmadeo je bio predstavljen u prezentaciji gospodina Bojana Kovačića, Zamenika Direktora, Agencije za Energetsku Efikasnost Republike Srbije (foto Beodom).\nUzgred rečeno, naš projekat Amadeo, prva nisko-energetska stambena zgrada u Srbiji, je bio predstavljen na Konferenciji u prezentaciji gospodina Bojana Kovačića, Zamenika Direktora Agencije za Energetsku Efikasnost Republike Srbije.


Turski ministar inostranih poslova Ahmet Davutoglu tokom obraćanja novinarima posle sastanka NATO u Briselu\nNATO optužuje sirijsku vladu za bezobzirnost prema međunarodnim normama, miru, bezbednosti i ljudskom životu\nŠef mirovne misije Ujedinjenih nacija, Erv Ladsu, izjavio je da je situacija u Siriji previše opasna da bi posmatrači Svetske organizacije mogli da nastave rad i da će misija i dalje biti suspendovana. On je na sednici Saveta bezbednosti rekao i da Sirijska vlada zabranjuje posmatračima upotrebu satelitskih telefona, koji su prema njegovim rečima "ključna alatka" za operaciju.\nIstovremeno, NATO je osudio prošlonedeljno sirijsko obaranje turskog vojnog aviona, rekavši da taj napad predstavlja primer „bezobzirnosti sirijske vlade prema međunarodnim normama, miru, bezbednosti i ljudskom životu“.\nPosle sastanka ambasadora alijanse u Briselu generalni sekretar NATO Anders Fog Rasmusen rekao je da ne očekuje da će situacija eskalirati. On je izrazio očekivanje da će Sirije preduzeti „sve neophodne korake“ za izbegavanje takvih događaja u budućnosti.\nRasmusen nije želeo da govori o mogućim akcijama NATO rekavši samo da saveznici nastavljaju da pažljivo prate situaciju.\n„Želim da bude jasno da je bezbednost alijanse nedeljiva. Svrstani smo uz Tursku u duhu snažne solidarnosti“, rekao je Rasmusen.\nTurska je tražila sastanak u skladu sa odredbom povelje NATO prema kojoj svaka članica alijanse može da traži konsultacije sa ostalim članicama ako smatra da joj je bezbednost ugrožena.\nU međuvremenu, turski premijer Redžep Tajop Erdogan obratio se članovima turskog parlamenta rekavši da uzdržano reagovanje Turske na prošlonedeljni napad ne bi trebalo tumačiti kao slabost. Erdogan je rekao da je tursko prijateljstvo vredno ali da je njen gnev isto tako snažan, dodajući da će turske oružane snage reagovati na svaku povredu njene granice od strane Sirije.\nTurska je saopštila da je njen avion slučajno na kratko ušao u sirijski vazdušni prostor i da je pogođen sirijskom vatrom kada je veći zašao iz njega. Sirija je taj napad nazvala činom samoodbrane.


Nemački kancelar Olaf Šulc, koji dolazi takođe iz Socijaldemokratske stranke, u više je navrata ponovio kako je Severni tok 2 potpuno privatna kompanija i izvan dohvata državne regulative.\n- Računamo na diplomatsko-političko rešenje, a diplomatska sredstva takođe uključuju sankcije, kazao je za ARD predsednik spoljnopolitičkog odbora nemačkog parlamenta Mihael Roth uoči današnjih razgovora šefice diplomatije Annalene Baerbock u Moskvi, prenosi See Biz.\n- Budemo li trebali posegnuti za sankcijama, a nadam se i dalje da ćemo ih moći izbeći, tada ne možemo unapred odbaciti niti stvari koje bi možda mogli tražiti naši partneri u EU, kazao je Roth.\nGasovod Severni tok 2, čija je izgradnja završena ali još nije dobio dozvolu za korištenje, trebao bi dopremati više ruskog gasa Zapadnoj Evropi, no protivnici projekta, uključujući Ukrajinu i SAD, smatraju da će to Evropu učiniti previše ovisnom o Rusiji.\nSulc je u ponedeljak rekao da će Rusija morati računati s političkim i privrednim posledicama u slučaju napada, ali nije dao više detalja.\nNemačka Severni tok Ukrajina


19 rujna, 2021 4:54 am\nPočetna/Satelitska TV/Turksat 8K nastavlja demo rad\nNakon dužeg vremena, gledaoci mogu ponovo pratiti 8K sadržaj. Turski satelitski operater Türksat lansirao je novu DVB-S2 platformu na satelitu Türksat 3A(42E) .Türksat 8K kanal je u Ultra HD rezoluciji u 8K formatu. Omogućava gledaocima da trenutno gledaju sadržaj u najboljem tehničkom kvalitetu. Emitovanje ide u rezoluciji 7680×4320 /60 fps sa brzinom prenosa oko 86 Mbit /s kodiran u HEVC (H.265) i zvukom u AAC formatu u kvalitetu 120 kbps.Türksat 8K kanal sadrži materijale snimljene direktno u 8K. Većina njih su snimci iz prirode ili drugi sadržaji.Multipleks s 8K programom prenosi se preko satelita Türksat 3A jakim zapadnim snopom, prijem je moguć u srednjoj Evropi sa manjim antenama.Tehnički parametri – Türksat 8K: Türksat 3A ( 42 ° E ), fr. 12,605/V,SR 34285, FEC 2/3,DVB-S2/8PSK,FTA\nProšla Građani žele znati kupuju li štetne proizvode\nSljedeća LG uspostavio 6G THz vezu


Trojica osumnjičena za ''državni udar'' u RS :: Dešavanja u Bijeljini ::\n20. September 2021. / 23:03\nTrojica osumnjičena za ''državni udar'' u RS\nPolicija podnijela izvještaj protiv Draška Stanivukovića, Davora Dragičevića i Željka Dabića za krivično djelo "Pozivanje na nasilnu promjenu ustavnog uređenja Republike Srpske".\nPolicijski službenici Policijske uprave Banjaluka danas su Republičkom javnom tužilaštvu Republike Srpske, dostavili su izvještaj protiv D.S, D.D., i Ž.D. zbog sumnje da su izvršili krivično djelo "Pozivanje na nasilnu promjenu ustavnog uređenja Republike Srpske", navodi se u saopštenju Policijske uprave Banjaluka.\nKako saznajemo, radi se o narodnom poslaniku Drašku Stanivukoviću, Davoru Dragičeviću i Željku Dabiću.\nStanivuković, poslanik Partije demokratskog progresa u Narodnoj skupštini Srpske, učestvovao je na protestnom okupljanju na Trgu Krajine u Banjaluci u organizaciji grupe "Pravda za Davida" 30. decembra kada je nekoliko ljudi uhapšeno, a za još nekoliko, među kojima je i Davor Dragičević, raspisane su potjernice. Dragičević se od tada samo jednom obratio javnosti, a policija za njim i dalje traga.\nPrema Krivičnom zakonu RS, član 307., ko u namjeri ugrožavanja ustavnog uređenja ili bezbjednosti Republike Srpske poziva ili podstiče da se silom promijeni ustavno uređenje ili svrgnu najviši predstavnici organa vlasti kazniće se zatvorom od tri mjeseca do pet godina.\nŽeljko Dabić je priveden tokom protesta na Trgu Krajine 25. decembra kada je policija takođe intervenisala i privela nekoliko građana. Dabić je ranije osuđivan za brojna krivična djela, među kojima su ubistvo, razbojništvo, nanošenje tjelesnih povreda i nedozvoljena proizvodnja i promet oružja ili eksplozivnih materija.\nSrpska novinska agencija, pozivajući se na svoj izvor, navodi da postoji sumnja da su prijavljeni počinili krivično djelo 28. decembra kada su organizovali sastanak u Stanivukovićevoj kući, te dva dana kasnije za vrijeme protestnog skupa grupe "Pravda za Davida" na Trgu Krajine u Banjaluci.\n"Sastanku su prisustvovali i Stanivukovićevi aktivisti i članovi grupe `Pravda za Davida`. Na sastanku je planirano kako da bude iskorišćen skup, koji je bio odobren za 30. decembar na Trgu Krajine u Banjaluci, za podsticanje okupljenih na rušenje ustavnog uređenja i svrgavanje vlasti Srpske", rekao je izvor Srne.\nDragičevića i drugi članovi grupe ''Pravda za Davida'' od ranije terete za narušavanje javnog reda i mira, ugrožavanje sigurnosti ministra unutrašnjih poslova RS, Dragana Lukača, sprečavanja službenih osoba u obavljanju poslova itd.\nDavor Dragičević i okupljeni u grupu "Pravda za Davida" mjesecima su protestovali u Banjaluci zbog nerazjašnjene smrti dvadesetjednogodišnjeg Davida Dragičevića.\nPorodica Davida Dragičevića tvrdi da je on ubijen i za ubistvo i prikrivanje su optuživali zvaničnike Ministarstva unutrašnjih poslova i drugih organa vlasti, dok je iz Okružnog javnog tužilaštva Banjaluka prošlog ljeta saopšteno da postoji osnov sumnje da je ubijen. Tužilaštvo se nekoliko mjeseci nije oglašavalo o toku istrage.\nNakon događaja od 25. i 30. decembra, građani organizovani u grupi ''Pravda za Davida'' okupljaju se u porti Hrama Hrista Spasitelja u Banjaluci gdje svake večeri pale svijeće zahtijevajući da se smrt Davida Dragičevića konačno razjasni.


Stigao i stav Upravnog odbora BHRT-a o intervjuu sa Sebijom Izetbegović: Pročitajte šta stoji u obrazloženju | DEPO Portal\nStigao i stav Upravnog odbora BHRT-a o intervjuu sa Sebijom Izetbegović: Pročitajte šta stoji u obrazloženju\n- Svakom djelovanju izvan zakonskih i statutarnih okvira, jasno je, nedostaje legitimitet i predstavlja direktan i/ili latentan pristisak na uređivačku nezavisnost Javnog servisa BiH\nPitanja iz domena uređivačke politike u Javnom RTV servisu Bosne i Hercegovine imaju relevantnu adresu unutar ove medijske kuće, a to je njen menadžment i uredništvo. Odluke donesene na tom nivou, pa tako i ona u vezi s intervjuom s direktoricom Kliničkog centra Univerziteta u Sarajevu Sebijom Izetbegović, legalne su i legitimne, saopćeno je iz Upravnog odbora BHRT-a.\n- Svakom djelovanju izvan zakonskih i statutarnih okvira, jasno je, nedostaje legitimitet i predstavlja direktan i/ili latentan pritisak na uređivačku nezavisnost Javnog servisa BiH.\nUpravni odbor BHRT-a suočava se i bavi mnogo većim problemima, koji nadilaze retoričke dileme i populističe istupe. Zbog višegogodišnjeg flagrantnog kršenja Zakona o Javnom RTV sistemu, uništen je sistem finansiranja javnih emitera u BiH i to je BHRT dovelo do izdisaja. I umjesto da se prekršioci zakona, bez izuzetaka, po zakonu, sankcioniraju i po zakonu uvedu u legalne tokove, požar se gasi benzinom, a državni javni emiter sporadično priključuje na aparate za disanje tek da se kaže da je neko nešto preduzeo - navodi se u saopćenju.\n- Orkestrirana podrška, kako institucija tako i cjelokupne javnosti, u tom smislu je dobrodošla - kaže se na kraju saopćenja iz Upravnog odbora BHRT-a.


Najezda crnih skakavaca na Meku, vlasti se bore da ih zaustave - Sputnjik Srbija\n17:30 12.01.2019 Preuzmite kraći link\nNajezda je počela ranije ove nedelje, a vlasti Saudijske Arabije angažovale su 22 tima sa ukupno 138 ljudi u borbi protiv štetočina, prenosi „Njuzvik“.\nTimovi se fokusiraju na gnezda i mesta skupljanja crnih skakavaca, oko vode i vodovodnih cevi.\nIz grada je poručeno da ulažu sav mogući napor kako bi eliminisali insekte zbog bezbednosti posetilaca.\nIako su crni skakavci velike štetočine, nisu nosioci zaraze i ne ujedaju ljude.\nŠef Katedre za fitofarmaciju na Univerzitetu „Kralj Saud“ izjavio je za lokalni list „Sabk“ da je u Meki trenutno oko 30.000 skakavaca, a upozorio je na mogućnost još jedne najezde u kojoj bi ih bilo više stotina hiljada.\nskakavci, najezda, Meka


Reporter - Dejan Žarkov, trener FK "Dinamo 1945" – Jurimo viši rang\nNapisano u kategoriji Reporter, 31 januara, 2015\nFudbaleri „Dinama 1945“ počeli su sa pripremama za prolećni deo prvenstva Druge južnobanatske lige. Trener seniorske ekipe ovog kluba Dejan Žarkov izvršio je prozivku igrača na kojoj se odazvalo rekordnih 29 igrača, što je imperativ i za klubove višeg ranga takmičenja.\nU prvom delu priprema radiće se na sticanju kondicije, dok je drugi deo priprema rezervisan za odigravanje prijateljskih utakmica. FK „Dinamo 1945“ se za sada pojačao sa nekoliko novih igrača: Nikola Kalapiš, Uroš Stojkov, Jovan Radojković, Bojan Santrač i Marko Marinković. Iz kluba su otišli sledeći igrači: Damir Zeković, Vladimir Kolak, Edin Tahirović i Ivan Ćirka. Spisak igrača još nije konačan, jer se očekuju još neka pojačanja do početka drugog dela prvenstva. Ovaj sportski kolektiv je u prvom delu sezone iz devet utakmica zabeležio maksimalnih 27 bodova, a cilj kluba je zauzimanje prvog mesta na kraju sezone i ulazak u viši rang takmičenja.\nPrvu zvaničnu utakmicu drugog dela prvenstva Druge južnobanatske lige fudbaleri „Dinama 1945“ igraće 29.februara, u Jabuci sa ekipom domaće Jugoslavije. Izjava DEJANA ŽARKOVA, povodom prozivke igrača i prvog treninga na stadionu Dinama:


3. decembar 2019. Predsednica Narodne skupštine Maja Gojković u razgovoru sa ministrom spoljnih poslova Slovenije Mirom Cerarom\nGojković se sastala sa ministrom spoljnih poslova Slovenije\nPredsednica Narodne skupštine Republike Srbije Maja Gojković sastala se danas sa ministrom spoljnih poslova Slovenije Mirom Cerarom, koji boravi u zvaničnoj poseti Republici Srbiji, sa kojim je razgovarala o unapređenju bilateralne saradnje, kao i procesu evrointegracija.\nGojković je istakla da između Srbije i Slovenije postoji najviši stepen razumevanja i saradnje koji je ostvaren u proteklom periodu i da dve države dobro sarađuju na svim nivoima.\nGojković je naglasila da je parlamentarna saradnja veoma razvijena i da odnosi dva parlamenta daju veliki doprinos ukupnim bilateralnim odnosima Srbije i Slovenije, i u tom kontekstu je napomenula značaj potpisivanje Memoranduma o saradnji dva parlamenta tokom njene posete Sloveniji, što je podstaklo saradnju odbora i poslaničkih grupa prijateljstva. Gojković je napomenula da o dobrim međuparlamentarnim odnosima svedoči i činjenica da su se predsednici dva parlamenta susreli sedam puta u roku od godinu dana. Ministar spoljnih poslova Slovenije se saglasio o značaju parlamentarne saradnje i pozdravio razvoj dobrih parlamentarnih odnosa.\nGojković je istakla da je Srbija zahvalna Sloveniji na podršci politici proširenja, koja je značajna ne samo za naše prostore već i za EU, kojoj region Zapadnog Balkana teži, a Cerar je istakao da će Slovenija nastaviti da pruža podršku Srbiji po pitanju evrointegracija, kao i razvojnu i tehničku pomoć.\nCerar je ukazao da dve zemlje razvijaju veoma dobre privredne odnose, i da će predstojeća zajednička sednica dve vlade u decembru ove godine biti prilika za dodatno unapređenje, i ukazao da je robna razmena između dve zemlje dostigla nivo od 1,5 milijardi evra.\nCerar je čestitao na dobroj organizaciji 141. zasedanja Interparlamentarne unije, koja je u oktobru održana u Beogradu, i koja je okupila 149 zemalja, a Gojković je izrazila zadovoljstvo što je predsednik Državnog zbora Dejan Židan lično predvodio delegaciju na zasedanju IPU.


Jelena Dragičević Berat: Pre svakog zaključka važno je dobro promisliti - Pokazivač\nJelena Dragičević Berat: Pre svakog zaključka važno je dobro promisliti\nOdavno je poznato da su ljudi misleća bića. Svakodnevno dolazimo u situacije kada promišljamo i prosuđujemo, donosimo zaključke o svojim i tudjim postupcima. U svakom od ovih prosuđivanja trudimo se da naše mišljenje bude što je više moguće moguće racionalno. Međutim, često se desi da neki od naših zaključaka budu rezultat iracionalnog mišljenja, što posledično vodi delanju tj. ponašanju koje nije primereno i koje ne vodi rešavanju problema koji imamo. Ova uzročno-posledična veza rezultatat je toga što mi kao misleća bića imamo i emocije koje su tesno povezane sa našim mišljenjem i ponašanjem. Zamislimo, na primer gužvu na šalteru dok čekamo da platimo račun.\nNeko će verovatno reći „ova gužva me čini izrazito nervoznim i besnim“. Naizgled vam se može činiti da u ovoj rečenici nema ništa sporno jer nju verovatno često i sami pomislite. Međutim, ona je potpuno besmislena i netačna jer kako je moguće da gužva bilo koga može razjariti. Odgovor je nikako jer ono što je u stvari stvorilo bes i nervozu su misli tipa: „ Ne mogu da podnesem što je ovolika gužva u redu. To je strašno!“. Ukoliko bi se ovo iracionalno promišljanje zamenilo racionalnim emociju besa zamenila bi neprijatnost zbog čekanja u redu što bi dovelo do toga da pomislite da je „šteta što je red toliki“ što bi vodilo tome da se osećate manje uznemireno i ophrvano nezadovoljstvom jer ne možete imati „kontrolu nad svetom“.\nLjudi ne smo da imaju potrebu kontrole nad svetom, neki imaju i potrebu apsolutne kontrole nad sobom i svojim ponašanjem. Apsolutistički zahtevi prema sebi, veoma često maskirani u perfekcionizam i „sve ili ništa“ razmišljanje vode tome da osoba ukoliko nešto nije uradila besprekorno i tačno na vreme, sklona je da sebe „ocrni“, oceni kao bezvrednu i promašenu. Svaki put kada se pred sebe postavi zahtev koji sadrži „mora“ i „treba“ može se pomisliti da je reč o iracionalnom uverenju jer zadovoljna osoba može biti i kada stvari uradi dovoljno dobro, a ne savršeno.\nKako smo skloni da kontrolišemo sebe, veoma često potrebu za kontrolom imamo i kada su u pitanju drugi ljudi, pa tako pomislimo kako su ljudi dužni da se prema nama odnose onako kako mi to očekujemo jer u suprotnom oni su loši, bezobrazni, oholi… Da se radi o grešci u mišljenju možemo videti po tome što mi nikako ne možemo uticati na tuđe ponašanje, pa to kako će se neko odnositi prema nama isključivo zavisi od te osobe. Ono na šta mi možemo uticati je naše očekivanje i emocije u vezi sa odnosom drugih ljudi prema nama jer ukoliko na primer ne očekujemo da nas drugarica zove svakodnevno i ne mislimo da je strašno to što nije pozvala čitavog dana, nećemo osećati bes i bićemo u stanju da sagledamo i neke realne okolnosti izostanka pomenutog poziva.\nTreba uzeti u obzir da iracionalna uverenja može imati svako ponekad jer mi ne možemo u svakoj situaciji biti potpuno i do kraja racionalni. Problem nastaje ukoliko ova uverenja postanu deo svakodnevnog reperoara u mišljenju i ukoliko naša ponašanja postanu proizvod istih. Ukoliko svoju svakodnevicu organizujemo na ovakav način često ćemo biti nervozni, ljuti, besni, očajni sa osećajem da je ovaj svet nepravedan, naš život bezvredan, a da mi sve to ne možemo da podnesemo.\nKako bismo pomogli sebi važno je najpre promisliti kako uverenje koje imamo pomaže rešenju problema koji imamo, kako nam pomaže u postizanju ciljeva koji smo postavili, kako nam pomaže u komunikaciji sa drugima, kao i da li je ono proizvod „crno – belog“ promišljanja. Ukoliko ono ne doprinosi rešenju problema, udaljava nas od ciljeva koji su nam bitni i ljudi sa kojima komuniciramo ili je apsolutistički zahtev prema nama, velike su šanse da je reč o iracionalnom uverenju. Tada je najbolje svakom iracionalnom uverenju suprotstaviti racionalno, dozvoliti sebi i drugima slobodu i spontanost i angažovati se u postizanju realnih ciljeva. Ukoliko ne samostalno, stručna pomoć može pomoći u rešavanju ovih problema.\nSledeći tekstNole se plasirao u prvo finale u 2018. godini!


Hackathon “Za čisto Sarajevo”\nHome / Mladi info / Hackathon “Za čisto Sarajevo”\nBaviš se društvenim aktivizmom ili radiš u IT sektoru?\nŽeliš čišće Sarajevo?\nImaš ideju kako riješiti problem nepropisnog odlaganja smeća uz pomoć tehnologije?\nAko su odgovori na ova pitanja DA, onda se prijavi na Hackathon “Za čisto Sarajevo” do 15. oktobra i učestvuj u izradi svog rješenja!\nUz podršku Vlade Kraljevine Norveške, u okviru projekta “Boljom upravom za brži ekonomski rast – EGG”, Vlada Kantona Sarajevo i Razvojni program Ujedinjenih nacija u BiH – UNDP u potrazi su za tehnološkim rješenjima koja će poboljšati komunalne usluge, riješiti problem nepropisnog odlaganja smeća i omogućiti lakše prijavljivanje otpada.\nHackathon će se održati 22. i 23. oktobra u okviru inovacijskog foruma “Sarajevo Unlimited”, a pobjednike očekuje vrijedna nagrada.\nFormular za prijavu možeš pronaći ovdje.


Akcija "Crveno-bela" krv 20. put u petak i subotu\nAkcija „Crveno-bela“ krv 20. put u petak i subotu\nTanjug 11. januara 2021. 14:40\nBEOGRAD – Humanitarna akcija „Crveno-bela krv“ održaće se 20. put, u petak i subotu od 10 do 18 časova, u Medija centru stadiona Rajko Mitić.\nKako je saopšteno na sajtu crveno-belih, Zvezda se odavno profilisala kao društveno-odgovorna organizacija, a zvezdaši kao ljudi koji su uvek spremni na humani gest.\n„Prošle godine se održala akcija u septembru kada smo skupili 239 jedinica krvi. S obzirom na smanjene rezerve krvi koje su karakteristične za ovo doba godine, zbog novogodišnjih i božićnih praznika, neophodno je da pokažemo solidarnost kako bismo pomogli u prevazilaženju nastalog deficita“, navode iz kluba.\nAkcija „Crveno-bela krv“ u saradnji sa Institiutom za transfuziju krvi Srbije svaki prethodni put je imala izuzetan odziv, zato smo sigurni da će tako biti i ovog puta. Naši navijači već godinama pokazuju da imaju veliko, humano srce, poručuju iz Zvezde.\nZa sve davaoce krvi Institut za transfuziju Srbije i Udruženje građana „Delije sever“, pripremili su mali znak pažnje u vidu majice koja će im biti podsetnik da su učestvovali u jubilarnoj 20. akciji i donirali krv u trenutku kada je to od posebnog značaja.


BMW pokrenuo ekološku ofanzivu i serijsku proizvodnju novog baterijskog krosovera - Auto Republika\nKompanija BMW AG je započela s masovnom proizvodnjom najsvežijih električnih automobila istovremeno koristeći priliku da se istakne kao društvo koje vodi računa o ekološkom aspektu privređivanja, u nadi da će se na taj način dodvoriti, kako kupcima, tako i regulatornim telima koja insistiraju sve više, na zelenom pristupu u razvoju, proizvodnji i eksploataciji vozila.\nProizvođač iz Minhena je pre dva dana startovao s montažnim procesom serijske verzije baterijskog krosovera iX u Dingolfingu, fabrici izgrađenoj pored Minhena a koja se snabdeva strujom proizvedenom radom hidrocentrale s obližnje reke. Kada se pojavi u maloprodaji očekuje se da će mu uvodna cena biti na nivou od oko 75 hiljada evra. Uz tu, ali i ostale karakteristike, BMW smatra da će se njihov proizvod među kupcima dobro pozicionirati i da će moći da u ovom luksuznom baterijskom segmentu, parira rivalima iz Tesle i Daimlera.\nFabrički kompleks u Dingolfingu je pravi primer održivosti, s obzirom na činjenicu da zeleni portfolio uključuje sve, od „energetsi efikasne instalacije do planiranja pakovanja, preko transportne logistike i reciklaže, pa sve do tema kakve su biodiverzitet i upravljanje vodama,“ piše u saopštenju koje je potpisala kompanija.\nBMW želi da pokaže akcionarima da ne kaska za konkurencijom u trci da razviju paletu masovno proizvođenih električnih automobila. Dok su akcije kompanije dobile na vrednosti oko 25% ove godine, i dalje su za dvadesetak procenata niže vrednosti od one koju su beležile tokom vrhunca u 2015. godini.\nRezanje nivoa emisija kod BMW-a\nIzvršni direktor pomenute bavarske kompanije Oliver Cipse je uveren da će sva počinjena ulaganja u elektrifikaciju i koncept održive, ekološki podobne proizvodnje, dovesti i do rasta vrednosti akcija. BMW ima u planu redukciju štetnih isparenja po vozilu, do 80% i to do 2030. godine, što bi trebalo da bude dovoljno da se izbegnu kazne koje Evropska unija propisuje u slučaju nepoštovanja striktnih emisionih limita.\nU nedavnom objavljenom izveštaju o održivosti, koji je pripremio BMW, piše da proces proizvodnje donosi negativan uticaj na prirodu učestvuje u ukupnom odrazu poslovanja firme na okolinu od samo 1%. Ostatak štete koji čini delovanje BMW-a na planetu, tiče se isparenja i izduvnih gasova koji nastaju radom četvorotočkaša i dvotočkaša s logotipom ove cenjene marke.\nIstini za volju, za razliku od mnogih drugih proizvođača, BMW je javno opredeljen da nastavi s proizvodnjom motora s unutrašnjim sagorevanjem, sve dok postoji značajan tržišni potencijal za njih, ali istovremeno rukovodstvo društva veruje da će udeo električnih vozila u ukupnoj prodaji, do 2030. godine biti negde na polovini.\ntags: dingolfing ekologija i BMW počela proizvodnja krosovera BMW iX tržišna kapitalizacija BMW zeleni BMW\nprevious Japan sledi EU u pogledu obaveze ugradnje crne kutije u nove automobile\nnext Rolls-Royce u potpunosti obustavio saradnju s BelAZ-om\n„Kada se pojavi u maloprodaji očekuje se da će mu uvodna cena biti na nivou od oko 75 hiljada evra.“\nDa li sam ja lud ili me je vreme prosto pregazilo …


U šest letova, sa dva aviona Boeing C-17 Globemaster III ratnog vazduhoplovstva UAE, od 22. do 26. aprila, prevoženo je oružje - između ostalog i iz Krušika. Prema ugovoru Krušika i IGG iz Abu Dabija osim povlašćenih cena za razorne mine, krajnje je neobično da se kao garant javlja Ministarstvo odbrane Srbije, što se nije desilo u poslovanju valjevske fabrike sa drugim posrednicima. To ukazuje da su u ovaj izvoz, gde se kao krajnji korisnik zvanično navodi Generalštab oružanih snaga UAE, uključene i vlasti Srbije i to ne samo kao neko ko izdaje izvoznu dozvolu.\nAvion registracije UAF-1227 bio je na aerodromu „Nikola Tesla“ četiri puta - 22, 23, 24. i 26. aprila, dok je avion sa registracijom UAF-1230 dva puta sleteo na beogradski aerodrom, 23. i 25. aprila. Zanimljivo je da su na avionima belom bojom bile prefarbane oznake ratnog vazduhoplovstva UAE i samo se video registarski broj. Od fabrika namenske industrije do beogradskog aerodroma oružje se prevozilo kamionima preduzeća Jump logistic iz Sarajeva. Inače ovo preduzeće nema zvanično predstavništvo u Srbiji, pa su verovatno morali prazni kamioni da pređu državnu granicu BiH i Srbije u vreme pandemije. Obična ruta za transport oružja koje kupuje IGG u Srbiji bila je preko crnogorske luke Bar, ali to ovog puta nije bilo moguće. Prema specifikaciji, avioni C-17, kojima je prevoženo oružje, dugački su 53 metra sa rasponom krila od 51,75 metara i mogu poneti u jednom letu maksimalnu težinu od 77,5 tona. To znači da je iz srpske namenske industrije moglo da bude izvezeno ukupno čak 465 tona oružja i vojne opreme. Za sada je nepoznato koje su sve fabrike iz državne namenske industrije, osim Krušika, imale ugovore sa Internešnal golden grupom, po kojima je prevožena ova velika količina oružja.\nKrušik je u tom poslu imao ugovor sa IGG broj 2018/3639 od 17. avgusta 2018. vredan ukupno 19.330.000 američkih dolara, u koji je NIN imao uvid. U prilogu 7. ovog ugovora kao garant se javlja Ministarstvo odbrane Srbije, koje je na nedeljnom nivou dobijalo izveštaje o poslovanju Krušika. Tako je ministarstvo na čijem čelu je Aleksandar Vulin, osim nedeljnih izveštaja imalo uvid i kao garant u ovaj ugovor, ali nije ništa preduzelo povodom povlašćenih cena po kojima je Krušik prodavao razorne mine IGG-u. U tom ugovoru Ministarstvo odbrane se obavezuje da će u slučaju prvog pisanog zahteva kupca nadoknaditi avansnu uplatu koju je Krušiku isplatio IGG, ako se kasni sa isporukama. Ministarstvo se obavezuje i da organizuje servisiranje mina u slučaju neispravnosti. U ime Ministarstva odbrane ugovor je potpisao pomoćnik ministra za materijalne resurse Nenad Miloradović.\nU šest letova, sa dva aviona od 22. do 26. aprila, u vreme vanrednog stanja, iz fabrika državne namenske industrije, između ostalog i iz Krušika, transportovana je velika količina oružja\nKrušik je dobio i izvoznu dozvolu za ovu isporuku 9. maja 2019 - broj 805, sa rokom važenja od tačno dve godine. U ovoj izvoznoj dozvoli, u koju je NIN takođe imao uvid, kao primalac i krajnji korisnik se navodi Generalštab oružanih snaga UAE.\nPrema ugovoru 2018/3639, IGG je od Krušika kupio ukupno 200.000 razornih mina. Ugovor je za 50.000 mina M73 kalibra 60 milimetara po ceni od 48,6 dolara za komad i ukupno za 2.430.000. Zatim za po 50.000 mina M72 kalibra 81 milimetar i M74 kalibra 82 milimetra, po ceni od 74 dolara za komad, ukupno za 7,4 miliona dolara. Istim ugovorom je prodato 50.000 mina M62F10 kalibra 120 milimetara po ceni od 190 dolara za jednu, što je ukupno 9,5 miliona dolara.\nU isto vreme Krušik je takođe državnom preduzeću SDPR Jugoimport prodavao ove mine i to po višim cenama. Za minu kalibra 60 milimetara cena je bila najčešće 56,60 dolara po komadu, za mine kalibra 81 i 82 milimetra cena je bila 76 dolara i za minu od 120 milimetra državni SDPR je plaćao najčešće 217 dolara. Tako je IGG sa preduzećem GIM za koje posreduje Branko Stefanović, otac ministra unutrašnjih poslova Nebojše Stefanovića, kao i sa firmama Slobodana Tešića, finansijera SNS-a, imalo povlašćene cene u Krušiku. Sa povlašćenim cenama, o čemu je NIN koji je imao uvid u sve te ugovore ranije detaljno pisao, bilo je upoznato i Ministarstvo odbrane, na čelu sa Vulinom, preko izveštaja iz Krušika. Ministarstvo, međutim, nije reagovalo ni u jednom slučaju.\nPrema podacima do kojih je NIN došao, pre ovog ugovora iz avgusta 2018. IGG i Krušik su sklopili još tri ugovora prema kojima je preduzeće iz UAE imalo niže cene za razorne mine u odnosu na državni SDPR Jugoimport. Prvi ugovor vredan 16,2 miliona američkih dolara za 10.000 raketa M15 kalibra 107 milimetara, čija je cena po komadu 540 dolara. Drugi ugovor je bio za 12,52 miliona dolara za 100.000 mina kalibra 81 i 82 milimetra po ceni od 70 dolara po komadu i 30.000 mina od 120 milimetara po ceni od 184 dolara po komadu. Treći ugovor vredan ukupno 5,18 miliona dolara bio je za 15.000 mina kalibra 120 milimetara po ceni od 191,5 dolara po komadu, 25.000 mina kalibra 81 i 82 milimetra po ceni od 74 dolara za komad i 10.000 mina od 60 milimetara po ceni od 49,6 po komadu.\nPovlašćene cene i garancije Ministarstva odbrane nisu bile jedine povlastice u Krušiku za preduzeće IGG. Prema izveštaju u Agenciji za privredne registre zaključno sa 31. decembrom 2018. IGG je dugovala 200.472.000 dinara Krušiku. Ovo preduzeće je i krajem 2017. dugovalo Krušiku 197.161.000 dinara. To znači da je dug za godinu dana čak narastao. Inače je uobičajeno da se u ugovorima oružje plaća avansno i da isporuke nema dok se sve ne plati, pa je postojanje duga prilično neuobičajeno.\nDirektor Krušika do novembra 2018, u vreme sklapanja sva četiri ugovora sa IGG, bio je Mladen Petković, rođak direktora Jugoimport SDP Jugoslava Petkovića. Rođaci su nekadašnji opštinski rukovodioci Zemuna ispred SNS-a. Mladen Petković je posle Krušika imenovan za direktora Zastava oružja iz Kragujevca, preduzeća koje je prema saznanjima NIN-a takođe poslovalo sa IGG. Od njegovog premeštaja, na mesto direktora valjevske fabrike imenovan je Vladan Lukić koji je i sada na čelu Krušika.\nIGG je prvi zahtev sa ponudom poslao Krušiku 13. avgusta 2014. Uspostavljanje saradnje i potpisivanje velikih ugovora IGG-a sa Krušikom, a i ostalim fabrikama iz sistema Odbrambene industrije Srbije poklapa se sa otvaranjem predstavništva ove kompanije 2015. godine u Kragujevcu, u Ulici kraljice Marije 54b. Između ostalih IGG u Srbiji od 2015. predstavlja Rade Gromović koji je prethodno bio direktor državne fabrike Zastava oružje. U zvaničnim dopisima Krušiku Gromović se predstavljao kao „Business Developmnet manager Eastern Europe” IGG-a, a svojevremeno je u dopisu NIN-u napisao: „Obavljam poslove inspekcijskog nadzora spremnosti robe koju je ova firma ugovarala sa preduzećima Odbrambene industrije Srbije”. Napisao je još i da je „Kompanija IGG akcionarsko društvo, čiji je najveći akcionar Vlada UAE”. Potpisnik ugovora sa Krušikom u ime IGG je izvršni direktor Fadel Saif al Kabi, koji je osnovao kompaniju 2002. Predsedavajući kompanijom IGG je njegov stric general-potpukovnik Muhamed Hilal al Kabi (Mohammed Hilal Al Kaabi), bivši zamenik šefa oružanih snaga UAE, koji je i drugi potpredsednik Nacionalnog olimpijskog komiteta te države.\nGromović se, dok je bio direktor Zastava oružja, pohvalio početkom maja 2014. kako je luksuzni model automatske puške M29, koji su ručno gravirali i ukrasili zlatom majstori kragujevačke fabrike, poklonjen baš prestolonasledniku UAE šeiku Muhamedu bin Zajedu. Gromović je tada izjavio: „Šeik Muhamed bin Zajed značajno doprinosi da se saradnja sa Ujedinjenim Arapskim Emiratima podigne na viši nivo”. Sadašnji predsednik Srbije i SNS-a Aleksandar Vučić za šeika Muhameda bin Zajeda govori da mu je prijatelj. UAE je povezana poslovima sa Srbijom od Beograda na vodi, Etihada i Er Srbije, kupovine oranica, pa do nekadašnjeg hotela Jugobanke na Kopaoniku, koji je kupio šeik Muhamed bin Zajed za 2,8 miliona evra.\nIako je afera Krušik otvorena krajem 2018, predsednik Srbije Aleksandar Vučić posetio je ovu fabriku tek 9. marta 2020, kako se čini, u okviru izborne kampanje. U krugu fabrike su se okupili radnici, iako je već počela pandemija. Pre toga je u javnim nastupima negirao postojanje afere izjavama: „Pa šta“ i „Šta je GIM?“. Međutim, tada pred okupljenim radnicima javno je priznao da je Krušik u „teškoj situaciji“. Razloge nije naveo, ali je rekao da mu je na sastanku sa rukovodstvom fabrike došlo „da iskoči iz kože“. Najavio je i „forenzičku reviziju poslovanja“ Krušika, kao da nije bilo dovoljno to što je Državna revizorska institucija (DRI) već utvrdila brojne nepravilnosti, pa i to da je privatna firma GIM, za koju je posredovao otac ministra policije Branko Stefanović, zadržala za sebe 16,4 miliona dolara, koliko je od kupaca iz inostranstva naplatila više od cene koju je ugovorila sa Krušikom. Na sajtu Narodne banke Srbije jasno se vidi da je račun valjevske fabrike neprekidno blokiran već više od pet godina, od 9. marta 2015. Trenutno dospeli a neplaćeni dug je 332,6 miliona dinara ili 2,8 miliona evra.\nVučić je posetu Krušiku istog dana zaokružio gostujući na TV Kopernikus u emisiji stranačkog kolege Vladimira Đukanovića, člana Odbora za bezbednost Skupštine Srbije. U toj emisiji Vučić je bio oštriji, optužujući upravu Krušika za „pogrešne računice i pogrešne planove“.\nMeđutim, niko još nije pozvan na odgovornost. Jedino je poveden postupak za navodno odavanje poslovne tajne protiv radnika Krušika Aleksandra Obradovića koji je prvi ukazao na moguću veliku korupciju u ovoj fabrici. Tužilaštvo za visokotehnološki kriminal protiv njega ni posle devet meseci nije okončalo istragu, a nije ga ni pozvalo da iznese svoja saznanja o poslovanju Krušika. Inače, u tužilaštvu je i sva dokumentacija do koje je došao Obradović i koja ukazuje na korupciju. Iako je Tužilaštvo za organizovani kriminal tražilo krajem novembra 2019. od Bezbednosno-informativne agencije (BIA) i Vojnobezbednosne agencije (VBA) da prikupe podatke o poslovanju Krušika, rezultata još nema.\nGodinu i po dana od otvaranja afere, na udaru države je i dalje samo čovek koji je jedini ukazao na korupciju.\nKAD BABA KAŽE PREBACI NA DRUGI! Koliko je pandemija zauvek promenila televiziju i medijska pravila\nProtest u Nišu buknuo je neočekivano. Jednako neočekivano, na ulici je mnogo mladih i vrlo različitih ljudi, i onih za koje se obično kaže da su „apolitični“. Drugačiji je i po energiji – osećaj gneva, besa i pobune pulsira među ljudima.


17.02.2022 u 22:17\nNajmanje 110 nastradalih u poplavama i klizištima u Brazilu\nPETROPOLIS – Broj nastradalih u poplavama i klizištima izazvanim obilnim kišama u turističkom gradu Petropolis, u blizini Rio de Žaneira povećao se na najmanje 110, a lokalni zvaničnici veruju da će najverovatnije još rasti jer se i dalje traga za više od 130 ljudi. Veruje se da ima još ljudi zaglavljenih u blatu nakon klizišta koje je niz ulice Petropolisa povuklo kuće i automobile, javlja Beta. Poplave su izazvane najintenzivnijom kišom u poslednjih nekoliko decenija. Policija je saopštila da oko 200 službenika konstantno ažurira liste živih, nastradalih i nestalih proveravajući skloništa.\n14.01.2022 u 22:30\nZabava na ledu jedan je od retkih događaja koji nije otkazala pandemija virusa korona. Pod otvorenim nebom, na Trgu republike, klizalište je bilo mesto susreta. Radovanju nigde kraja, kažu poklonici ove zimske rekreacije koji su na klizaljkama kružili oko spomenika knezu Mihailu. Na stazi su se našle različite generacije, a među njima početnici kojima su prekaljeni klizači davali lekcije. Tinejdžeri su u ovoj „vožnji” videli šansu da osvoje srce simpatije, a drugima je dobrodošla za rekreaciju. Prolaznici su zaključili da je ovo prava januarska idila za koju je potrebno samo dobro raspoloženje i volja da izađemo iz stanova i kad hladnoća štipa.\nMinistar građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture Tomislav Momirović obišao je danas klizište Duboko nadomak Beograda i poručio da će to klizište, koje je jedno od najvećih u Evropi, biti potpuno sanirano u naredne četiri godine. Reč je o klizištu kod Umke i u Dubokom na putu Beograd-Obrenovac, a Momirović je rekao novinarima da vrednost tog projekta sigurno neće biti manja od 100 miliona evra. „Moramo to da završimo u naredne četiri godine i da svake godine vlada izdvaja za taj projekat najmanje 20 miliona evra, kako bi investirali u Beograd i Obrenovac i da oni budu još bolje povezani”, poručio je Momirović. Ministar je obišao brodom lokaciju Duboko zajedno sa zamenikom gradonačelnika Beograda Goranom Vesićem, v. d. direktora Puteva Srbije Zoranom Drobnjakom,\nZamenik gradonačelnika Beograda Goran Vesić izjavio je da počinje preseljenje oko 120 domaćinstava sa klizišta u čukaričkom naselju Umka. Vlada Srbije je prošle nedelje na sednici odobrila sredstva za preseljenje porodica koje decenijama žive na klizištu. „Sve kuće će biti isplaćene. Porodice će dobiti nove lokacije na kojima mogu da grade kuće. Novac je obezbeđen, Vlada Republike Srbije je odobrila sredstva koja će biti prebačena na račun Grada Beograda i svi oni će dobiti novac”, rekao je Vesić za Studio B. Ističe da će konačno biti rešen problem 120 porodica koje zaista žive u teškim uslovima, jer je u pitanju možda najveće klizište u Evropi. „To je sjajna vest za njih, a tačno je i to da im je rešavanje ovog problema decenijama obećavano. Kreće saniranje klizišta, jer ono


Arhiva - Ana Brnabić\nPremijerka Srbije Ana Brnabić najavila je u četvrtak mere za ublažavanje negativnih ekonomskih uticaja epidemije korona virusa u Srbiji, među kojima je izdvajanje još 24 milijarde dinara za kapitalne investicije i jednokratna pomoć penzionerima od po 4.000 dinara.\nNarodna banka Srbije odlučila je da smanji referentnu kamatnu stopu na 1,75 odsto, čime je povećana likvidnost u privredi.\nZbog pandemije korona virusa, globalna ekonomija prema po svetskim izveštajima i nekim najkonzervativnijim procenama, u ovoj godini imaće manji rast za 0,5 odsto, prenela je Brnabić, a u Srbiji su najugroženiji turizam, transport i logistika. Vlada je zbog toga intervenisala u korist hotelijera:\nPremijerka tvrdi da zaliha prehrambenih proizvoda ima dovoljno, da se svakodnevno održavaju sastanci sa predstavnicima glavnih trgovinskih lanaca u Srbiji i da je snabdevenost prodajnih objekata dobra, te da nema razloga da građani prave zalihe.\nOna je naglasila da je održan i sastanak sa proizvodjačima higijenskih maski i dezifenkcionih sredstava, kako bi se obezbedile dovoljne količine ovih medicinskih sredstava.\nŠto se tiče privrede, prema rečima premijerke, situacija je stabilna i pod kontrolom, i nema razloga za paniku.\nBroj respitatora dovoljan\nOdgovarajući na novinarska pitanja, Ana Brnabić je naglasila da Srbija ima dovoljan broj respiratora, ali nije mogla d precizira njihov broj, jer se to tretira, kako je rekla, kao državna tajna. Javni poziv za nabavku novih respiratora objasnila je kao meru koja treba dodatno da poboljša situaciju u tom segmentu.\nMinistar finansija Siniša Mali naglasio je da u ovom trenutku na računu budžeta ima 168 milijardi dinara što je više nego dovoljno za izmirenje obaveza državne kase i isplatu plata i penzija, dok je predsednik Privredne komore Srbije Marko Čadež naglasio je da redovno prate snabdevenost prodajnih objekata trgovinskih lanaca i da je snabdevenost dobra i stabilna.\n"Hoteljijerstvo prestaje da postoji"\nDirektor Poslovnog udruženja hotelsko-ugostiteljske privrede HORES Georgi Genov izjavio je danas da je do srede, prema podacima dobijenim od 64 hotela, broj individualnih otkazivanja gostiju iznosio 7.132 noćenja, dok otkazani broj noćenja kada su u pitanju grupe iznosi 25.357.\n"Ovo je samo podatak koji smo dobili od ovih hotela kojima smo slali upit, daleko je veći broj otkazanih aranžmana i noćenja s obzirom na to da svakog momenta pristižu HORES nove informacije, te ćemo za desetak, petnaest dana znati koliko je otkazano do 1. maja", rekao je Genov na sednici Upravnog odbora HORES povdom širenja korona virusa.\nOn je dodao da su od Svetske zdravstvene organizacije stigla uputstva o tome kako bi zaposleni u hotelima trebalo da se ponašaju, koje mere da se primene, a ovih dana će biti rešene i sve procedure kada je reč o posluživanju, saopštio je HORES.\nKao jedan od predloga je ukidanje švedskog stola i uvođenje direktnog posluživanja, istakao je Genov.\nPredsednik Upravnog odbora HORES Aleksandar Vasiljević istakao da broj rezervacija pada iz dana u dan, te da će verovatno jedan od uslova biti zatvaranje hotela.\nŠto se tiče tih nekih velikih hotela, naveo je da su oni počeli da zatvaraju sprat po sprat, počeli su da dezinfikuju spratove, jer verovatno neće doći do povećanog broja gostiju u narednih pet nedelja.\nStoga, kako je istakao, očekuju da će ova situacija potrajati sigurno pet do šest nedelja.\nPredsednik skupštine HORES Tomislav Momirović rekao je da hotelijerstvo u ovim trenucima u Beogradu i u većim gradovima prestaje da postoji.\n"Mi smo danas u situaciji da se poslovi tope na nivou od 80 do 90 odsto. Prvi hoteli su danas zatvoreni i radnici otpušteni, određeni broj hotela danas nema novca da isplati plate i obaveze svojim zaposlenima", istakao je Momirović, prenosi FoNet


Bulatović: Briselska administracija nosi značajan dio odgovornosti za stanje u CG – DNP\nPovodom losih ocjena u Izvjestaju meni je karakteristicna izjava Mila Djukanovica:”… u Izvjestaju nema nista neocekivano…” kojom on nedvosmisleno saopstava da ce u svim oblastima on realizovati interesnu politiku vlasti a ne politiku usvajanja evropskih standarda.To je razlog sto se kljucne lose ocjene ponavljaju,jer nema bojazni od bilo koje sankcije Brisela.\nI ono sto je cinjenica jeste da se briselska administracija zadovoljava pukim evidentiranjem slabosti koje i kada saopste diplomatskim recnikom zvuce kao ocjene za Drzavu koja je daleko od mogucnosti da moze pregovarati sa EU. Ja sam zadovoljan ocjenama jer su priblizno tacne ali u pitanjima visoke korupcije i pitanja izbora su mnogo blaze nego sto je realno stanje.\nAliocaran saznanjem sto Brisel i EK nijesu nista konkretno energicno uradili da se otklone kljucni nedostaci.I zato nose znacajan dio odgovornosti za stanje u CG.\nUzmimo raspad sistema i brutalno zadovoljenje interesa DPS suprotno zakonu u ASK,RTCG i nekim agencijama.Ili ponavljanje stavova o aferi snimak i uvodjnje nove Koverat.Umjesto toga logicno bi bilo da se uvazi i podrzi stav o fer i demokratskim izborima iz Sporazuma o buducnosti koji su potpisali svih 39 poslanika oppozicije i organizatori gradjanskih protesta.Bez fer i demokratskih izbora iduce godine CG ce biti Drzava velike politicke nestabilnosti.To EU mora da zna osim ako novi saziv pitanje prosirenja ne odlozi iz fokusa u kojoj sve institucije kontrolise DPS i Djukanovic licno ,a posebno Tuzilastvo,djelove pravosdha i u kojoj Sudski Savjet radi neustavno nije lako to ne vidjeti.\nTakva vlast je ugusila i smbolicnu kontrolu Vlade od strane Skupstine i Skupstinu pretvorila u mjesto da cesto mijenjaju jedne iste zakone po mjeri interesne grupe na vrhu vlast a koje promjene zakona su po korak unazad na putu ka Eu.To se odnosi na oblast borbe protiv visoke korupcijei organizovanog kriminala.Kada se poveze zarobljenost institucija i ovakve zakonske promjene jasno je zasto nema napretka.


Newsroom » CARLSBERG OBELEŽIO SVETSKI DAN ODGOVORNOG KONZUMIRANJA PIVA « Carlsberg Srbija\nBeograd, 20. septembar 2019 – Kompanija Carlsberg Srbija danas obeležava još jedan Svetski dan odgovornog konzumiranja piva nizom aktivnosti kojima podsećaju kako svoje zaposlene, tako i potrošače, da u alkoholnim pićima užuvaju uz oprez i veliku dozu odgovornosti.\nNa motornim vozilima u centru Beograda danas je osvanulo iznenađenje – vlasnicima četvorotočkaša upućeni su nalozi za odgovorno konzumiranje alkohola! Na ovaj način Carlsberg Srbija direktno je podsetila sve koji se spremaju za još jedno veče u provodu da svoj automobil, ipak, parkiraju pre odlaska u grad. Pod sloganom „Znam šta sam radio prošle noći, odgovorno konzumiram alkohol“, čuveni proizvođač piva obeležava još jedan Svetski dan konzumiranja piva podsećanjem potrošača da su uspomene najlepši deo provoda.\n„Usled neumerenog konzumiranja alkohola može doći do slabijeg procesuiranja informacija, usporenih reakcija i takozvanih rupa u sećanju, a sve to narušava lep osećaj koji imamo nakon provoda sa prijateljima. Upravo zato, kontinuiranim aktivnostima podsećamo sve potrošače da u pivu uživaju krajnje odgovorno“, izjavila je Jovana Mladenović, Menadžer za komunikacije kompanije Carlsberg Srbija.


Više od dve trećine Srba pati od hronične iscrpljenosti na poslu | Ekspres.net\nKako se pokazalo, sindrom izgaranja na poslu najviše pogađa Ruse (72 odsto), Srbe (66 odsto) i Poljake (62 odsto), dok se manje od polovine ispitanika u Španiji, Italiji i Nemačkoj (49 osto), kao i u Francuskoj (44 odsto), suočilo sa hroničnom iscrpljenošću na poslu, prenosi Nacionalna geografija.\nIstraživanje kojim je obuhvaćeno devet evropskih zemalja, a koje je nedavno predstavljeno na međunarodnoj konferenciji u Berlinu, pokazalo je da je više od polovine Evropljana (55 odsto) doživelo hroničnu iscrpljenost na poslu ili bilo blizu tome ili da iz ličnog iskustva zna koji su simptomi te “bolesti”.\nOnih koji u potpunosti isključuju mogućnost da će “izgoreti” na radnom mestu je u Italiji i Španiji (po tri odsto), Rusiji (četiri odsto), Poljskoj i Srbiji (po pet odsto).\nPetim zdravstvenim izveštajem “Štade” obuhvaćeni su ispitanici u Belgiji, Francuskoj, Nemačkoj, Italiji, Poljskoj, Rusiji, Srbiji, Španiji i Velikoj Britaniji.\nTags evropahronična iscrpljenostposaopospanostumor\nISHRANA: Nacionalne kuhinje Evrope SZO: Premorenost od posla će do 2022. godine biti zvanična bolest BUDITE PRODUKTIVNI: Isplanirajte svoju radnu nedelju u nekoliko koraka PO BROJU UMRLIH SRBIJA DRUGA U EVROPI: Od raka pluća u proseku oboli 16 osoba dnevno


Nove dojave o bombama širom Beograda - na meti mostovi, škole, tržni centri - Televizija K3\nNove dojave o bombama širom Beograda – na meti mostovi, škole, tržni centri\nNakon prijetećih dojava o postavljenim bombama u beogradskim osnovnim školama, stigla je nova prijetnja da su postavljene bombe na mostovima u Beogradu, kao i u tržnom centru “Stadion”, potvrđeno je srpskim medijima u MUP-u.\nU MUP-u kažu da je među lokacijama gdje su dobijene dojave o bombama Brankov most, Most Gazela, Novi željeznički most, kao i Pančevački most.\nPolicijske ekipe su na terenu i provjeravaju svaku dojavu, kažu u MUP-u.\nDojava o bombi stigla je i u “Stadion” šoping centar u Beogradu, gdje je za 16.30 časova zakazana utakmica između FK Voždovac i FK Partizan, saopšteno je iz FK Partizan.\n“Kad je reč o dojavi da je na TC Stadion postavljena bomba, Partizan je u kontaktu sa FK Voždovac i nakon pregleda MUP-a Srbije i potvrde da se utakmica može odigrati nastavićemo sa utvrđenim aktivnostima za danas”, poručili su iz FK Partizan.\nDanas je čak 97 osnovnih škola u Beogradu, kao i pojedine srednje škole dobile dojave o bombama, saopštilo je Ministarstvo prosvete. Kako ističu, nakon detaljne provjere kontradiverzionih ekipa MUP-a u velikom broju škola, utvrđeno je da su dojave bile lažne, prenosi RTS.\nTraži se model da se cijena hljeba stabilizuje do kraja godine80 odsto nezaposlenih posao čeka duže od godinu dana


Pun naziv projekta: Bank report\nBank Report kreira bankarske finansijske izveštaje i podnosi ih Narodnoj banci Srbije.\nOvo rešenje povezuje centralni bankarski sistem pojedinačne banke sa izveštajnim odeljenjem Barodne banke Srbije.\nSistem ima više od 300 različitih tipova finansijskih izveštaja koje generišu banke i podnose ih Narodnoj banci Srbije. Dvadesetčetvoročasovna podrška i savetovanje su dostupni korisnicima ovog sistema. Za upotrebu Bank Report softvera je obučeno više of 500 osoba.\nViše od 300 različitih tipova finansijskih izveštaja banaka.\nSlični projekti: Kreditni biro PP Klijent Portal za elektronsku prijavu poreza ALSU sistem sRisks


Kako prenosi "Frans fudbal", novi trener Monaka Niko Kovač "već je ubedio" Luku Jovića da mu se pridruži u tom francuskom klubu.\nPrethodno je "As" javio da čelnici Reala nisu zadovoljni učinkom srpskog golgetera pa, kako ističe pomenuti list, "posle samo dva gola na 25 utakmica rešili su da ga se, ipak odreknu".\nMeđutim, za razliku od Asa, koji je pisao da Jovića traže Napoli, Milan, Inter, Juventus, Čelsi i Lester siti, čuveni francuski list ističe da je Kovač već "završio više od pola posla" u vezi s transferom našeg reprezentativca u Monako.\n"Hrvatski stručnjak je izgleda već ubedio napadača da mu se pridruži, ali menadžeri ovog fudbalera su u međuvremenu rekli da nikakav konačan dogovor o prelasku iz Reala nije još postignut, te da je Luka Jović potpuno koncentrisan na obaveze španskog prvaka u Ligi šampiona, gde Madriđane čeka sudar sa Mančester sitijem", piše Frans fudbal.\n"Monako je, međutim, u finansijskoj prilici da ostvari ovaj transfer, iako baš i ne bi morao da plati 60 miliona evra koliko je Real dao Ajntrahtu u leto 2019. Niko Kovač, koji je zamenio Španca Roberta Morena na klupi Monaka pre nekoliko nedelja, upravo je Jovića trenirao u Frankfurtu, gde su zajendo osvojili Kup Nemačke 2018. Uz srpskog napadača, on bi da dovede i Vest Hemovog Sebastijana Halera, ako se najavlji odlazak Ben Jedera obistini".


Mazda u Europi lansira novu aplikaciju MyMazda - Vitez.info\nMazda u Europi lansira novu aplikaciju MyMazda\nMazda Motor Europe predstavlja novu zgodnu smarthphone aplikaciju MyMazda (MyMazda App) i to besplatno za sve Mazdine kupce u Europi. U prvoj fazi aplikacija će biti dostupna za vlasnike iOS uređaja (iPhone, iPad i iPodTouch), dok će se u narednim mjesecima proširiti i na ostale Android i Blackberry mobilne telefone. Uz ostale funkcionalnosti, aplikacija će korisnicima omogućiti brzu i direktnu vezu s centrima za pomoć na cesti. Uz pomoć MyMazda aplikacije, kupci Mazde bit će među prvim vlasnicima vozila u Europi, koji će informacije o svom automobile, kao i servisnu istoriju, imati dostupnu u svakom trenutku na bilo kom mjestu.\nNova Mazdina usluga ide ruku pod ruku sa jedinstvenim Mazda Digital Service Record (DSR), koji u centralnoj bazi podataka bilježi sve relevantne informacije o Mazda vozilima. MyMazda aplikacija maksimalno koristi DSR sistem omogućavajući registriranim korisnicima pristup pohranjenim informacijama vezanim za njihovo vozilo, servisne podatke i detalje korisnika. Putem jedinstvenih pristupnih podataka vlasnici, koristeći novu aplikaciju, mogu upravljati svojim podacima.\n“Naši kupci spadaju u najzadovoljnije europske korisnike”, rekao je Jørgen Olesen, podpredsjednik Logistike & Podrške kupcima u Mazda Motor Europe, “a naša nova MyMazda aplikacija dodatno će utjecati na održavanje i unaprijeđenje ovog trenda. Ključ je u pružanju pravovremenih informacija dostupnih na svakom mjestu: MyMazda aplikacija ne samo da podsjeća kupca o sljedećem terminu servisa, već daje uvid u cjelokupnu servisnu povijest. Pored ovoga, aplikacija obavještava o najbližem servisnom centru, a omogućava čak i poziv centra za pomoć na cesti.”\nMazda Motor Europe predstavio je novu MyMazda aplikaciju u prosincu prošle godine na sajmu automobila u Bologni u Italiji i već je dostupna kupcima u Rusiji.


Nakon devet godina u Goraždu ne vjeruju u sistem za navodnjavanje od dva miliona - Direkt Portal\n17.01.2022 10:07 gorazde, navodnjavanje, svjetska banka, vlada fbih 0\nDva sistema za navodnjavanje u dva naselja na području grada Goražda, u koje je uloženo oko dva miliona KM iz kredita Svjetske banke koji je BiH uzela 2012. godine, nisu u funkciju i ne zna se kada će biti jer se ne zna ko njima treba da gazduje! Sistemi prolaze kroz Ahmoviće i Kodžaga Polje, te naselja Hubjeri i Kazagići.\nPiše: Rubina Čengić/Interview.ba\n–Ni jedan nije stavljen u funkciju. Godina niko nije uzeo ključ od tog sistema. Vlada FBiH i Svjetska banka su pravili te sisteme s lokalnim ljudima, a da ih nisu educirali, kaže gradonačelnik Goražda Ernest Imamović. Cijeni da je Goražde izgubilo šansu da tokom proteklih 25 godina razvije poljoprivredu – grad nema mljekaru, voćnjaci su zarasli i postali neobradive površine… Pojašnjava da veliki broj goraždanskih farmera vodu za svoja imanja povlači iz Drine improvizovanim sistemima za navodnjavanje – pumpana i crijevima, ali da je to postalo komplikovano do kako je izgrađen veliki zid kao obaloutvrda.\n–Ti sistemi za navodnjavanje su višemilionski projekat, mislim da su ta dva sistema koštala skoro dva miliona KM i mislim da je tu investitor želio samo potrošiti pare. Mnogo je propusta napravljeno u izradi tog projekta i mnogo je nejasnoća, potencijalni korisnici nisu educirani o prednostima tog sistema i načinu korištenja i stanovništvo nije spremno da koristi sistem iako je neko od načelnika ili pomoćnika u ovdašnjim vlastima ocijenio da nama to treba. To je normalno negdje drugo, recimo u Čapljini, ali ovdje je drugačije, ovdje ljudi to gledaju kao atak i pitaju se zašto investirati u nešto ako neće koristiti. Nama je zaista u interesu da to proradi, da se stavi u funkciju, spreman sam i da Grad plaća struju, ali moramo znati šta se tačno dogodilo i mi sada formiramo komisiju koja će istražiti sve oko tog procesa. Mnogo je ljudi s kojima treba razgovarati i preko čije zemlje prolazi sistem, kaže Imamović i zaključuje da su projekti poput ovog sistema za navodnjavanje zanimljivi jer ima mnogo aktera i svako ima svoju istinu.\nGradnja ovih sistema za navodnjavanje u Goraždu i na još devet lokacija u FBiH, te nekoliko u RS je finansirana kreditom Svjetske banke. Vlada FBiH je 15. marta 2012. podržala inicijativu da se kreditnim zaduženjem kod Svjetske banke (IDA – Međunarodna asocijacija za razvoj) osiguraju sredstva za realizaciju Projekta razvoja navodnjavanja u iznosu do 47.059 miliona dolara od čega je FBiH dobila 22,94 miliona dolara. Odluku o ovom zaduženju su donijela oba doma Parlamenta BiH u decembru 2012. i januaru 2013. godine. Na realizaciji projekta u FBiH je radio Ured za implementaciju projekata pri Ministarstvu poljoprivrede, vodoprivrede i šumarstva u Vladi FBiH na čijem čelu je Alojz Dunđer.\n-Kada je vlada FBiH odlučila da ide u ovaj posao, priprema projekta i sve drugo je definirano sa Svjetskom bankom i onda je jedno tijelo od 15-ak ljudi koje je formirao ministar Šemsudin Dedić preuzelo proces i odabralo lokalitete. Oni su se rukovodili strateškim programskim dokumentima, a ne putem javnog poziva. Kriteriji su bili utvrđeni s predstavnicima Svjetske banke i bilo ih je desetak – ekonomska isplativost, količina zemljišta, spremnost lokalne zajednice za sufinanciranja, riješeni imovinsko-pravni odnosi, da područje nije miniramo, ali i da sistem ne može biti privatiziran, pojašnjava Dunđer i napominje da je radno tijelo uradilo fizibiliti studije i studije održivosti i utvrdili da je gradnja tih sistema za navodnjavanje ekonomski isplativa.\n-Koncept investicije je bio da prije odluke o investiranju predstavnici lokalne zajednice daju nama kao predstavniku investitora, odnosno Svjetskoj banci pismenu potvrdu da podupiru taj projekat i preuzimaju određene obaveze i dali su ih predstavnici i izvršne i zakonodavne vlasti i predstavnici farmera ili poljoprivrednika – da prihvaćaju taj projekt i da će po izgradnji u cijelosti preuzeti brigu o izgrađenom sistemu. Morali su dostaviti i izjave farmera da će biti članovi udruge korisnika, plaćati vodu kada dođe do toga i sve drugo. Sam aspekt upravljanja i održavanja smo ostavili na volju jedinicama lokalne uprave, da svaka u skladu sa svojim specifičnostima odluči koji će to sistem upravljanja biti i tko će biti zadužen za održavanje sistema, naplatu vode i sve drugo. U Goraždu je zbog jako loše organizacije komunalnog poduzeća lokalna vlast dala potporu da se poljoprivrednici organiziraju i da im sistem bude predat na održavanje jer i drugdje u svijetu su razvijeni sistemi za navodnjavanje dati udrugama, a biti predsjednik udruge korisnika voda je pitanje časti, to su najcjenjeniji ljudi u svojim zajednicama, kaže Dunđer. Pojašnjava da su tokom gradnje sistema budući korisnici dobili tehničku pomoć i studijska putovanja da vide gdje se koriste takvi sistemi i kako, kako se upravlja njima, te da su nabavili namještaj za prostor koji su udruženja dobila na korištenje u sjedištu MZ Hubjer.\n-Kada sam mu pomenuo sistem za navodnjavanje i dao procjenu troškova koje bi korisnici sada mogli imati, to je za oba lokaliteta 10 do 15 tisuća maraka godišnje, rekao je da Grad to može osigurati. Ali moramo biti iskreni – kada smo krenuli s investicijom imali smo jako pozitivnu situaciju, u Hubjerima je bila intenzivna plastenička proizvodnja, većinu proizvoda je išla na tržištu u Sarajevo i mi smo sve to jedva čekali i vjerovali da tom investicijom možemo proizvodnju dići na viši nivo. Tada je većina farmera imala riješen sistem navodnjavanje, kod mnogih je to bilo na jedan primitivan i privremen način: pumpe adekvatne snage su im iz Drine izbacivali vodu kroz postavljena crijeva, priča Dunđer. Napominje da bi korisnici sistema trebali plaćati za utrošenu vodu vodovodnom poduzeću koji bi moralo imati koncesiju na vodu, a ako vodovod nema koncesiju – onda bi poljoprivrednici morali sami plaćati koncesiju, svaki pojedinačno.\n-Ministarstvo za poljoprivredu razumije tu problematiku i bili su spremni da podrže zahtjev za koncesiju, da naknada bude minimalna i jednokratna, ali naknada koju bi sada farmeri trebali plaćati se odnosi na same troškove energije i održavanje sistema, eventualnih kvarova i administrativne potrebe funkcioniranja sistema, kaže Dunđer.\nPredsjednik Udruženja poljoprivrednika grada Goražda Munib Kazagić iz Hubjera prisjeća se da je sve počelo prije nekoliko godina, četiri ili pet.\n-Kada su prvi put dolazili, a došli su s dva ili tri džipa i pitali koliko izvora imamo, čime zalijevamo i kako, rekli smo im da imamo improvizovane pumpe i vatrogasna crijeva, da imamo izvore, a i gradsku vodu kad nema vode na izvoru. Ja imam i bunar čije sam iskopavanje platio, imam hidrofor i meni praktično nije trebalo to navodnjavanje, ali ima drugih kojima je trebalo i mene su ti ljudi iz Ministarstva i Svjetske banke molili da okupim ljude. Neki su bili protiv toga, nisu dali prelaz preko svog imanja, ali na kraja smo pristali i postavljen je rezervoar, ali nije bio na sigurnom mjestu, bila je tu kosina i klizavo i ja tu ne bih smio nasuti mnogo vode, prokopali su kanale po poljima, napravili šahtove, stavili cijevi, postavili crpku dole kod Drine, ugradili vodomjere, ali ništa nikada nije pušteno u rad, nije urađen ni probni rad koliko ja znam, navodno je pušteno malo vode, ali samo za prve redove, priča Kazagić.\nU vrijeme gradnje sistema za navodnjavanje predsjednik MZ Vitkovići na području koje je jedan od dva sistema koji ne rade bio je Dževad Bekrija.\n-Imali smo nekoliko edukativnih sastanaka s predstavnicima Svjetske banke, dolazili su ljudi iz Španije da nam objašnjavali kako će to funkcionisati u tehičkom smislu, platila ih je Svjetska banka. Na jednom od tih sastanak povela se priča ko će upravljati sistemima kada budu završeni i jedna od ideja gradskih goraždanskih vlasti je bila da se preda opštinskim komunalnim preduzećima, ali mi smo, poučeni iskustvom kako oni rade, predložili da se naprave udruženja koja će upravljati sistemima. Formirali smo udruženje VIKO Vitkovići-Kolobarice i ideja je bila da mi sistem preuzmemo kada bude gotov. Projekat je vođen iz Sarajeva i nadzor i izvođači radova, sve su oni radili, probijeni su svi rokovi gradnje, imao sam verbalne sukobe s gospodinom Dunđerom iz Ministarstva i projekat je završen i upotrebljiv je – jednom je bilo slikanje organizovano, bili su lokalni političari, predstavnici Minisarstva, uključena je pumpa, uzeta voda iz Drine i bačena do rezervoara na 50 metara višoj nadmorskoj visini od rijeke odakle bi voda trebala slobodnim padom da ide u sistem, ali pravno gledano – nije završen jer nije predat nikome i sada stoji nekoristan, priča Bekrija i naglašava da je investitor, ako nije prihvatao Udruženje, sistem trebao povjeriti nekom drugom.\n-Nisam siguran, ali mislim da sistem nikada nije dobio upotrebnu dozvolu, kaže Bekrija i naglašava da on ne živi na području koje bi ovaj sistem snabdijevao i da tu nema zemljište, nego je samo bio predsjednik MZ, ali da je lično platio sve troškove osnivanja udruženja koje je postalo nepotrebno.\nPredsjednik jednog od udruženja korisnika voda formiranih da bi upravljali sistemom za navodnjavanje je Ibrahim Babić.\n-U radovima sam učestvovao tako da sam kao predsjednik udruženja morao potpisivati situacije s izvođačima radova. Izvođač je bila firma iz Tuzle i oni su završili primarni dio. Dva puta su pomicali bazen koji je trebao biti izgrađen, pa su zbog terena odustajali od toga. Onda su postavili hidrant, pa odustali jer vlasnici zemlje nisu htjeli vatrogasna crijeva, potom su napravljeni šahtovi za svaku parcelu i postavljeni vodomjeri. O tim promjenama su odlučivali ljudi iz Svjetske banke i iz uprave Grada Goražda, desetak puta su dolazile delegacije na teren, neki Havijer, mislim, i Tomas i još neki. Kada je završen primarni dio ja nisam pozvan na tehnički pregled i ne znam da li je uopšte izvršen tehnički prijem, ali je krenula gradnja sekundarne mreže za svaku parcelu i navodno je i to završeno, ali tehnički prijem nije izvršen. Kako u udruženju imamo desetak korisnika koji se ozbiljno bave plasteničkom proizvodnjom i njima voda treba cijele godine – treba im navodnjavanje, u martu 2021. godine sam poslao dopis u upravu Grad, načelniku za komunalne poslove, jer je Grad učestvovao u gradnji sekundarne mreže za 30 posto sredstava – tražio sam da nam do proljeća puste sistem jer je nam treba voda, ali nisam dobio odgovor. I početkom decembra 2021. sam bio kod pomoćnika načelnika za komunalne poslove i pitao šta je sa sistemom jer on nama treba, pa da izvršimo pripreme do proljeća, ali to još stoji i niko ništa ne javlja, priča Babić. Kaže da je Svjetska banka insistirala da se formiraju udruženja, da su oni to i uradili – registrovali udruženje, napravili statute, otvorili račun…\n-Dali su nam i prostorije u mjesnoj zajednici i već 5-6 godina se ništa ne dešava, a ja sam platio sve na početku i sada bih trebao završni račun podnositi, ali ne podnosim jer je promet nula, a treba platiti knjigovođu u završni račun. Mislim da je bilo preuranjeno formirati udruženje prije tehničkog prijam i zato nije zaživjelo – u početku su ljudi bili vrlo zainteresovani, ali to traje devet godina i ljudi su se ohladili, ne vjeruju više u te sisteme, priča Babić i naglašava da je vlasnik trebalo biti Ministarstvo za privredu Bosanskopodrinjskog kantona, ali i Grad…\nMirsad Hubanić je na ovom projektu bio lokalni konsultant od posebnog povjerenja za investitore, ali je, kaže, prije kraja radova Dunđer s njim raskinuo ugovor.\n-Imao sam zadatak da pregledam sve s izvođačima radova, pomogao sam da se formiraju tri udruženja – dva u Goraždu i jedno u Foči-Ustikolini i dok sam ja radio na tome – uređeni su depoi za vodu, glavni vodovi, pumpne stanice.. .Bilo je to za 88 hektara u Cvilinom polju, u Kodžagama i Ahmovićima 24 i u Kazagićima oko 40 hektara… dakle ukupno oko 150 hektara, ali ne znam šta se desilo kasnije, ne znam ni zašto je sa mnom raskinut ugovor. Ured za implementaciju projekata je imao zadatak da pripreme tehnički prijem, ali meni se čini da oni to nisu uradili i koliko ja znam – tehnički prijem nije završen, kaže Hubanić.\nDunđer danas tvrdi da ne zna šta se sada dešava u Goraždu, da je upotrebna dozvola izdata na udruge korisnika voda – Udruga korisnika voda Hubjeri i Kazagići i Udruga korisnika vode Ahmovići i Kodžaga Polje i da se ne sjeća koliko je koštala gradnja sistema – možda dva miliona KM, a možda manje\n-U Goraždu su upotrebne dozvole izdate za obje lokacije. Samim završetkom procesa s formalno-pravne strane prestaju i naše obaveze jer mi kao Ured nekada imamo i po 50 otvorenih ugovora i ne možemo raditi monitoring da li je nešto nakon završetka u funkciji ili nije. Oni su sada odgovorni za dalji postupanje sa sistemom za navodnjavanje, ali naravno da se i ja osjećam odgovornim, svi smo odgovorni u skladu sa svojim nadležnostima i ja lično, ne mogu staviti prst u uho i reći šta me briga. Možda su oni koji su potpisali izjave promijenili mišljenje jer bi oni trebali ući u sistem i plaćati vodu. Možda je to jedan od razloga. Imam osjećaj, možda i subjektivan, da se ti ljudi plaše odgovornosti jer taj koncept upravljanja je utvrđen na dragovoljnoj bazi, da li ne žele plaćati vodu, da li imaju druga rješenja ili ne vjeruju jedni drugima – ne znam, ono što smo mi nastojali uraditi jeste da se krajnji korisnici pozicioniraju kao faktori, kaže Dunđer.\nIbrahim Delić, zastupnik Naše stranke u Skupštini Bosansko-podrinjskog kantona već neko vrijeme insistira na istini o ovom projektu.\n-U prošlom sazivu je Vlada SBK, zajedno s ministorm Dedićem, presjecala vrpce kao da je projekat završen, ali on nikada nije predat na upravljanje ili održavanje bilo kome. Grad je bio dužan da zajedno s kantonalnim ministarstvom i Vladom FBiH formira udruženje farmera koje će održavati taj sistem za navodnjavanje. Njima bi trebao biti predat na upravljanje.U Službi za urbanizam i prostorno uređenje su mi rekli da je sistem predat na upravljanje predsjednicima mjesnih zajednica, ali Dževad Bekrija za Kadžaga Polje i Jahoviće kaže da to nije tačno. Potrošili smo blizu 3 miliona KM za Goražde i Foču-Ustikolinu uzalud i to će ostati kao naš spomenik gluposti, kaže Delić. Podsjeća da je Vlada BPK 2018. godine objavila da je prva faza uspješno realizovana, a da ni jedan poljoprivredni proizvođač nikada nije koristio taj sistem za navodnjavanje, te da za navodnjavanje desetinama dunuma n emože biti korišten sistem od pola cola.\n-Ovo nije prvi put da taj ured i Agencija za vode iz sliva Save uzmu kredit i samo naprave spomenik gluposti. Na moj upit Ministarstvu poljoprivrede u Vladi FBiH je Dunđer odgovorio da je u završnom izvještaju Svjetske banke navedeno da je projekat vrlo uspješan i da je doveo do značajnog povećanja proizvodnje, a u Kantonu mi je rečeno da Komisija za prijem nikada nije dala upotrebnu dozvolu. Mislim da su pare date za taj projekat bačene, to je promašena investicija. Čini mi se da Ministarstvo poljoprivrede, vodoprivrede i šumarstva u Vladi FBiH često koristi taj Ured za implementaciju projekata za sporne projekte, oni kao da su veza između korisnika, izvođača radova i Svjetske banke i da nalaze projekte koji nikome ne koriste. Sumnjam da je Alojz Dunđer sprega između SB i Ministarstva, kaže Delić i napominje da je lokalna vlast u projekat uložila između 30 i 40 hiljada KM.\nPrema dostupnim informacijama koje je Dunđer potvrdio, osim Goražda, sistem za navodnjavanje izgrađen je u Foči-Ustikolini, koštao je milion KM, lokalno komunalno preduzeće bi trebalo održavati sistem kojim upravljaju farmeri okupljeni u zadrugu, ali nije dobio upotrebnu dozvolu; u Bihaću i Sanskom Mostu će biti izgrađeni na području mjesnih zajednica Klokot – Papari i Bakšaiš u Bihaću i Šehovci i Trnava u Sanskom Mostu, koštaće oko tri miliona KM, a gradnja još nije počela jer nisu obezbjeđene sve građevinske dozvole; u Širokom Brijegu su rekonstruisani otvoreni kanali za navodnjavanje izgrađeni u doba Austrougarske vlasti i sada navodnjavaju oko 2.000 hektara, sistemom gazduje opštinsko komunalno preduzeće, a Općinsko vijeće je donijelo odluku da Općina snosi sve troškove održavanja kako bi poticala farmere da koriste taj sistem; u Odžaku je postavljen sistem koji je trebao služiti za navodnjavanje i odvodnju voda, ali radi samo odvodnja, navodnjavanje ne jer su se pojavili sporovi oko najma zemljišta, te u Živinicama i Žepču.\nUred za reviziju institucija FBiH je za 2020-tu godinu zabilježio da je Jedinica za implementaciju projekata u šumarstvu i poljoprivredi PIU – Sarajevo, koja nije u sastavu Ministarstva, implementirala je dva projekta: Projekt razvoja navodnjavanja ( IDP) – planirana realizacija 12.544.461 KM, a realizovano 12.172.981 KM.\nPrema saopštenju iz Vlade FBiH – 29. jula 2021. je prihvaćena informacija Ministarstva poljoprivrede, vodoprivrede i šumarstva o realizaciji projekata Program razvoja ruralne konkurentnosti (RCDP), Vodoopskrba i odvodnja otpadnih voda u Federaciji BiH – WATSAN FBiH, Razvoj navodnjavanja i Zaštite od poplava Drine s objašnjenjem o uzrocima eventualnog odstupanja realizacije od planiranih ulaganja u projekte i zastojima u njihovoj realizaciji za drugi kvartal 2021. godine.\nZa Svjetsku banku je ovaj projekat završen u martu 2020 i ljudi koji su radili na njemu su širom svijeta na novim projektima. U izvještaju o provedbi projekta razvoja navodnjavanja i rezultatima stoji da analize pokazuju da su projektna ulaganja bila isplativa i da su imala dobar ekonomski efekat, da su za lokalne aktere u Ljubinju, Bratuncu, Goraždu i Mostarskom Blatu održane obuke za upravljanje navodnjavanjem. Autori izvještaja naglašavaju da je, kako nisu unaprijed određeni prostori za navodnjavanje i drenažu, izvršena ekonomska i finansijska analiza za odabrana reprezentativna područja da bi se ilustrovale koristi od projekta, pa su Goražde u FBiH i Novo Selo u RS identificirani kao prioritetna područja. Goražde se pokazalo kao najskuplje u smislu jediničnih troškova po hektaru, ali je tom analizom bilo utvrđeno da postoji velika vjerovatnoća da planirane investicije izazovu značajan razvojni uticaj…\nAutori izvještaja naglašavaju da je samo u Goraždu, prije ove investicije, 20 hektara navodnjavano organizovano, a 70% površine uglavnom kišom i prinosi su zbog manjka vode bili znatno ispod potencijala. Kroz projekat je, samo u Goraždu, ugrađeno šest zajedničkih pumpi, mali rezervoari za vodu i ukopane su plastične cijevi za dovod vode, te obezbjeđene skretnice ili hidranti ka grupama poljoprivrednika i ukupna bruto korisna površina koja je dobila navodnjavanje povećana je sa 20 na 140 hektara od čega koristi ima oko 375 farmera sa prosječnom veličinom farme od 0,4 hektara. Ukupni kapitalni troškovi za razvoj u Goraždu procijenjeni su na 3 miliona KM (BAM 20.000/ha ili 13,330 USD/ha).\nAutori izvještaja napominju da su lokalne zadruge u Goraždu razvile dobar pristup sarajevskom tržištu, da mnogi poljoprivrednici uzgajaju povrće u plastičnim staklenicima i da mogu uzgajati do 3 usjeva godišnje i da su zbog projektnih ulaganja prinosi povećani i da je koristi od projekta na nivou farme veće od procijenjene u fazi pripreme projekta. Naglašavaju da su podaci uzeti od klijenta za područja Goražda i Novog Sela, a da projektni građevinski radovi na ostalim lokacijama su bili pri kraju ili još nisu započeli navodnjavanje Tim Svjetske banke piše na ovaj izvještaj dobio komentare entiteta iz FBiH u septembra 2020. godine, dok su iz Republike Srpske dostavili svoju verziju izvještaja u junu 2020, ali da FBiH nikada nije dostavila konačna izvještaj o završetku projekta.


Sport Archives - Stranica 3 od 892 - Televizija Kopernikus TV K::CN\nŠveđani: Engleska je potcenila naš tim\nFudbalska reprezentacija Engleske ne respektuje nas dovoljno, ističu iz švedske selekcije pred duel u četvrtfinalu Mundijala u Rusiji. Šveđani su jedno od najprijatnijih iznenađenja na Svetskom prvenstvu, nakon\nZvezda predstavila Sumailu\nCrvena zvezda je predstavila još jedno pojačanje u svom timu. Novi fudbaler prvaka Srbije Rašid Sumaili i zvanično je potpisao ugovor o jednogodišnjoj pozajmici, uz mogućnost da Zvezda\nRuski selektor imao poziv koji se ne odbija\nFudbalsku reprezentaciju Rusije očekuje četvrtfinalna utakmica Svetskog prvenstva sa selekcijom Hrvatske, a pred ovaj istorijski duel podršku su dobili i od najvišeg državnog vrha. Selektor Rusije Stanislav Čerčesov\nKoleno ipak nije problem: Đoković trenirao punim intenzitetom\nNovak Đoković je nastavio sa treniranjem na Vimbldonu. Prvi snimci sa terena ukazuju na to da srpskog tenisera više ne muči povreda kolena, do koje je u završnici\nLegendarni italijanski golman Đanluiđi Bufon nakon odlaska iz Juventusa definitivno nastavlja karijeru u Pari Sen Žermenu. Bufonova promocija zakazana je narednog ponedeljka kada će zvanično potpisati dvogodišnji ugovor\nNajbolji fudbaler Juventusa Paulo Dibala nalazi se na meti Liverpula za transfer u ovom prelaznom roku, prenosi italijanski “Tutomerkato”. Kako se navodi, Liverpul je kontaktirao upravu Juventusa\nEngleski fudbaler Džejmi Vardi je neizvestan za utakmicu sa Švedskom u četvrtfinalu Svetskog prvenstva u Rusiji. Igrač Lestera povredio se tokom duela sa Kolumbijom, a istegnuta prepona mogla\nSelektor fudbalske selekcije Japana Akira Nišino odlučio je da napusti funkciju posle istorijskog plasmana u osminu finala Svetskog prvenstva u Rusiji. Nišino je preuzeo reprezentaciju u aprilu, i\nTrijumfon u drugom kolu Vimbldona Novak Đoković je stigao do značajnog jubileja. Nole je trijumfom nad Argentincem Sebaljosom zabeležio 60 pobedu na Vimbldonu u karijeri i tako je\nKošarkaška reprezentacija Srbije zadržala je 4. mesto u poretku najboljih selekcija sveta. Najnovije rangiranje FIBA nije donelo promene u poretku deset najbojih selekcija. Sjedinjene Američke Države su zadržale\nNovije 1 2 3 4 5 … 892 Starije