Protesti vlasnika komisiona u Beogradu - Bor GRAD INFO\nProtesti vlasnika komisiona u Beogradu\nurednik\t јан 20, 2010 952 1\nDelegacija sa robne pijace iz Bora, zajedno sa predstavnicima iz Niša, Šabca, Loznice, Aranđelovca i drugih gradova Srbije, organizovala je tokom jučerašnjeg dana protest u Beogradu.\nNaime, predstavnici STKR iz navedenih gradova okupili su se ispred zgrade Ministarstva trgovine . Petočlana delegacija iz većih gradova Srbije, odmah je bila primljena , ne bi li izložili svoje probleme i nadležnima uputili svoje zahteve. Obzirom da je ministar trgovine, Slobodan Milosavljević, iz opravdanih zdravstvenih razloga bio odsutan, tj. na bolovanju, nije bio u mogućnosti da primi štrajkače. Umesto sa njim razgovori su vođeni sa nadležnim licima zaduženim za trgovinu i komisione iz ovog ministarstva.\nZahtevi koji su upućeni ovom ministarstvu od strane delegacije predviđaju da vlasnici komisionih radnji zadrže robu po popisnom stanju od 31.12.2009. godine, koja bi predstavljala početni kapital u robi, dok bi svaka naredna nabavka podrazumevala potrebnu prateću dokumentaciju u vidu fiskalnog računa. Rok za rasprodaju preostalih zaliha predviđa vremenski period od godinu dana.\nPo rečima prodavaca, iz Ministarstva su im odmah izasli u susret, prihvatili njihove zahteve i saopstili im da će sednica vlade zasedati u četvrtak kada će se o ovim zahtevima detaljno razmatrati.\nUkoliko ne bude došlo do ispunjenja njihovih zahteva u najavi su masovni protesti prodavaca iz cele Srbije i ponovni odlazak za Beograd.\nOvom prilikom protestu je prisustvovalo 700 ljudi na koje, po njihovim rečima, medijske kuće nisu obracale posebnu pažnju za razliku od protesta geodetske sluzbe koja je sa stotinak štrajkaca privukla pažnju svih medija, pri čemu su se ovi ljudi koji se bore za egzistenciju svojih porodica osećali zapostavljeno i ponižavajuće.\nOne thought on “Protesti vlasnika komisiona u Beogradu”\n20. јануара 2010. у 23:32\nSto bi to RTS propratio.On samo mogu nesto da proprate kada im je nesto u njihovom licnom interesu i kad trebaju da profitiraju.


Poraz rukometašica Bora, pobede košarkaša i odbojkašica - Radio televizija Bor\n08. apr, 2019.\nBOR - Rukometašice Bora poražene su u prvom kolu plej aut faze takmičenja u Beogradu od ekipe Voždovca 25:21. U drugom meču Vojvodina je pobedila Junior ubedljivi 34:23. U borbi za opstanak u Superligi Vojvodina i Voždovac imaju po 10 bodova, Bor šest, a Junior dva. Biće odigrano još pet utakmica, a poslednje dve ekipe prelaze u niži rang takmičenja. U narednom kolu rukometašice Bora gostuju u Beogradu Junioru, koji praktično nema šanse da izbori opstanak u najjačem rangu takmičenja u Srbiji, a prvu utakmicu pred domaćom publikom igraju za dve nedelje protiv Vojvodine.\nU plej ofu ženske Superlige rukometašice Zaječara su na svom terenu pobedile Mladost iz Nove Pazove 32:30.\nOdbojkašice Bora završile su prvenstvo u Drugoj ligi Istok pobedom u Majdanpeku nad istoimenom ekipom 3:2. Sa 34 osvojena boda Boranke su se plasirale na šesto mesto. Na prvom mestu ostala je niška Destka, druga je Dubočica, a Zaječar je takmiče završio ne trećem mestu.\nKošarkaši Bora pobedili su kao domaćini ekipu Dimitrovgrada 76:60. Kolo pre kraja takmičenja u Prvoj regionalnoj ligi borska ekipa je na petom mestu sa 39 osvojenih bodova.\nRukometaši Bora poraženi su u Blacu od Jastrebca 24:22 u 15 kolu Prve lige grupa istok. Borani su se sa 14 bodova zadržali na petom mestu tabele sa četiri boda zaostatka iza četvrtog Vlasotinca.\nFudbaleri Slatine poraženi su u 20. kolu Timočke zone na gostovanju od Moravice 2:1. Slatina je sa 23 osvojena boda na 11 mestu koliko ima ima dvanaesti Svrljig.\nU Okružnoj ligi utakmica između fudbalera Bora i Brestovca odložena je za 10. april. Sa dve utakmice manje i 45 bodova Bor je i dalje na prvom mestu ispred Sloge koja ima dva boda manje.\nNa prvenstvu Srbije u B programu gađanja vazdušnim oružjem takmičar kluba Bor 030 Đorđe Icić osvojilo je 12 mesto u juniorskoj konkurenciji u gađanju vazdušnim pištoljem sa 517 krugova, dok je u konkurenciji juniorki Nina Stanisavljević sa 333 kruga bila 15.\nPoraz rukometašica Bora, pobede košarkaša i odbojkašica, 8.april 2019. (RTV Bor)\nViše iz ove kategorije Pobede rukometašica i košarkaša »


NAJVIŠE NOVCA ZA CRKVE I BOLNICE Na šta se troše budžetske rezerve Vlade Republike Srpske\nVlada Republike Srpske je iz budžetskih rezervi od 2014. godine potrošila 29,6 miliona KM, od čega je najviše dodeljeno Republičkom sekretarijatu za vere i Univerzitetskom kliničkom centru Republike Srpske.\nPodaci su ovo CIN-ove baze budžetskih rezervi koji se odnose na period od početka 2014. do oktobra 2019. godine. Novac isplaćen iz budžetske rezerve predviđen je za finansiranje hitnih i neplaniranih troškova poput šteta od poplava, klizišta ili požara, međunarodnih sporova, novih institucija i nevladinih organizacija.\nPrema ovim podacima Vlada Republike Srpske davala je finansijsku pomoć gotovo svim ministarstvima, humanitarnim organizacijama, sportskim klubovima, kao i jednokratne pomoći za lečenja pojedinaca, ali i pomagala u sudskim sporovima.\nZa razliku od kantonalnih vlada i pojedinaca u Savetu ministara BiH, koji su iz budžetskih rezervi finansirali izbor za mis, takmičenje u pevanju i pečenju jaganjadi, u bazi Vlade RS, nema takvih slučajeva.\nVlade Srpske su u poslednjih pet godina najviše novca izdvojile Republičkom sekretarijatu za vere RS, i to najčešće zbog izgradnje verskih objekata.\nTako je 2014, 1,1 milion KM dodeljeno kao pomoć Srpskoj pravoslavnoj crkvi za završetak izgradnje verskih objekata, 2015. je za te namane dodeljeno 100.000 KM. Vlada RS je 2018. godine pomogla obnovu manastira Hilandar sa 97.000 KM, kao i uložila 400.000 KM za izgradnju biblioteke i arhiva Eparhije banjalučke.\nPrema ovim podacima, 2019. godine, između ostalog, Vlada RS je ovom Sekretarijatu dodelila milion KM za radove na Srpsko-ruskom hramu.\nSkoro pet miliona iz budžetskih rezervi otišlo je na obnove bolnica širom Srpske, kupovinu medicinske opreme, a ukupno 4,2 miliona uloženo je u UKC RS. Za nabavku pet inkubatora, pet monitora i centralne jedninice za potrebe Odeljenja intezivne nege i terapije Klinike za dečje bolesti 2017. Uloženo je 233.000 KM, dok je posle toga, UKC još četiri puta dodeljeno po milion KM, za šta u CIN-ovoj bazi nema obrazloženja.\nVlada RS pomogla je i Fudbalskom klubu "Borac", te za pomenuto vreme dala 1,9 miliona KM finansijske pomoći.\nMinistarstvu porodice, omladine i sporta dodeljeno je ukupno 1,5 miliona KM, Ministarstvu prosvete i kulture milion KM, te Ministarstvu rada i boračko-invalidske zaštite 980.000 KM. Nešto manji iznosi su dodeljivani i drugim ministarstvima.\nPredsedniku Srpske dodeljeno je 640.100 KM, od čega 500.000 KM za proslavu 9. januara, te 140.000 KM za pokrivanje materijalnih troškova.\nVlada Srpske je, između ostalih, nekoliko hiljada KM, potrošila i na pomoć sportistima i umetnicima koji su odlazili na takmičenja u druge zemlje.\nIz budžetskih rezervi izdvajan je novac i za Fond solidarnosti, za razna humanitarn udruženja, kao i nekoliko puta po 500 KM za lečenje pojedinaca, te 2.000 KM za pomoć za prilagođavanje stambenog objekta porodici koja ima bolesnog člana.\nIako Vlada RS novac nije trošila na finansiranje stranačkih okupljanja i takmičenja u pevanju kao vlade iz raznih kantona, ekonomski analitičar Zoran Pavlović kaže da se i ovaj novac mogao drugačije rasporediti.\n- Budžetske rezerve služe za intervencije u momentima kada se nema slobodnih sredstava, a desile su se izvanredne okolnosti. Tu u prevodu znači da se taj novac koristi kada dođe do poplava, zemljotresa, neke prirodne nepogode ili bilo čega što nije očekivano. Finansiranje zdravstvenioh ustanova i verskih objekata je daleko od hitne potrebe – smatra Pavlović.\nNavodi da se budžetske rezerve čuvaju do kraja godine jer se nikada ne zna kada se desiti problem za koji hitno treba novac, a on budžetom nije planiran.\n- Moramo biti svesni da moraju postaojati rezervna sredstava u svako doba, a ako već nije bilo katastrofa i vanrednih situacijado kraja poslovne godine, novac bi trebao da bude utrošen za neke projakte za zapošljavenje – objasnio je Pavlović.\nNovac za sve i svašta\nKada je u pitanju BiH, vlade, premijeri, ministri i predsednici su za pet i po godina podelili skoro 184 miliona iz budžetskih rezervi, a novcem građana plaćali su stranačke događaje i podržavali udruženja kojima rukovode njihove stranačke kolege.\nVlade i funkcioneri su zbog nejasnih propisa ovim novcem finansirali različite manifestacije i događaje. Primera radi, premijer SBK Tahir Lendo je plaćao izbor za Miss BiH, a Vlada BPK je novac davala takmičarkama koje su nastupale u programima „Zvijezda možeš biti ti“ i „Zvezde Granda“.


Izvor: Alo/Politika arhiva vesti 15.06.2017 - Naslovi.net\nAna Brnabić je premijer!\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić danas je saopštio da je Ana Brnabić mandatar za sastav nove vlade. Kako je Alo! prvi pisao, još u štampanom izdanju za 4. april, Vučić je odabrao da Srbija dobije prvu ženu premijera. Predsednik Aleksandar… »\nLGBT: Vučić ispisao novu stranicu srpske demokratije\nLGBT organizacija "Da se zna" smatra da je predsednik Srbije Aleksandar Vučić, imenovanjem Ane Brnabić za mandatara, ispisao novu stranicu u istoriji srpske demokratije. "Nepunih godinu dana pošto je postala prva javno deklarisana LGBT osoba među… »\nPrva izjava Ane Brnabić!\nMandatar za sastav nove Vlade Srbije Ana Brnabić zahvalila se danas predsedniku Srbije na ukazanom poverenju. "Želim da zahvalim Predsedniku na ukazanom ogromnom poverenju da vodim Vladu Srbije i nastavim reforme sa nesmanjenom posvećenošću i snagom… »


Region dobija nove hipermarkete - srpski potrošači ih napuštaju i okreću se malim prodavnicama - Retail Serbia\nSrpski potrošači definitivno napuštaju hipermarkete i okreću se prodavnicama manjeg formata. Dok u regionu i dalje vlada prava ekspanzija otvaranjem novih hipermarketa. Trgovački lanci Spar, Carrefour, Auchan, Interex, Bingo i Fantastiko, samo su od nekih u našem regionu koji su najavili nove investicije u širenje maloprodajne mreže kroz otvaranje hipermarketa u kojima je potrošačima ponuđen veći izbor artikala po nižim cenama. Potrošači se u Srbiji okreću malim prodavnicama u kojima obavljaju male kupovine. Pojedini maloprodajni lanci koji poseduju velike objekte izjednačili su cene u velikim hipermarketima sa cenama u prodavnicama malog i srednjeg formata, što je uz pad kupovne moći rezultiralo skoro totalnim gašenjem hipermarketa na našem tržištu. Hipermarketi u Srbiji su do pre samo nekoliko godina nudili i do 60.000 prehrambenih i neprehrambenih artikala, ali se vremenom taj broj znatno smanjio, kao i veličina samog prodajnog prostora koji je postao nova lokacija za prodavce nameštaja, obuće i odeće, bele tehnike, mobilnih telefona i prateće opreme...\nU regionu situacija je znatno drugačija. I pored toga što su male prodavnice dobile zamah, najveći trgovački lanci u našem okruženju otvaraju hipermarkete i najavljuju dalju ekspanziju. Najveći maloprodajni lanac u Bosni i Hercegovini, tuzlanski Bingo, svečano je otvorio hipermarket u Jajcu koji se prostire na ukupno 13.000 kvadrata, dok je filijala Spara u Mađarskoj najavila da će do kraja tekuće i tokom sledeće godine otvoriti još nekoliko Interspar objekata koji će se prostirati na više hiljada kvadrata prodajnog prostora. Francuska Grupa Auchan objavila je nedavno da će nastaviti svoj tradicionalni pristup prema potrošačima i da će širiti mrežu hipermarketa. Auchan u Mađarskoj planira da do kraja godine otvori nove Superstore hipermarkete koji nude veću ponudu prehrambenih proizvoda od standardnih hipermarketa. Bugarski lanac Fantastiko saopštio je da će do kraja godine otvoriti dva nova hipermarketa u koje će investirati po više miliona evra. Slična situacija je i u Rumuniji u kojoj francuski Carrefour ulazi u šoping molove sa maloprodajnim objektima velikog formata. U Hrvatskoj je nedavno u blizini Rijeke otvoren najmoderniji Interspar hipermarket, a u izgradnju većih objekata investirao je i Kaufland. Grupa Emona sa *Kosova u čijem se vlasništvu sada nalaze Interex hipermarketi otvorila je nedavno još jedan u nizu velikih maloprodajnih centara koji se nalazi u Uroševcu sa ponudom od više desetina hiljada artikala. Balfin Grupa iz Albanije kao vlasnik Spar licence za tamošnje tržište u narednih nekoliko godina planira da uz više desetina supermarketa otvori i do 30 Interspar hipermarketa.\nPoslednji hipermarket u Srbiji otvoren je početkom 2010. u Beogradu u blizini benzinske pumpe Zmaj i poslovao je pod brendom Hiper Cort. Objekat se prostirao na oko 20.000 kvadrata, raspolagao je sa 60 kasa, kao i sa 1.500 parking mesta i garažom sa oko 300 mesta. U objektu je bilo zaposleno više od 450 radnika. Kompanija Real Market investirala je u njegovu izgradnju 10 miliona evra. Tadašnji Hiper Cort poslovao je nepunih godinu dana kada se na istom mestu otvorio prvi Dis market u glavnom gradu, koji je vremenom smanjio prodajni prostor. Najveći maloprodajni lanci na našem tržištu nisu najavili otvaranje hipermarketa u narednom periodu, dok zapadnoevropski igrači koji još uvek nisu prisutni kod nas samo ispituju takve mogućnosti.\nHiper Kort,\tPotrošači,\tProdavnice,\tHipermarketi,\tregion\nDatum poslednje izmene 03 septembar 2018\nSrbija i region: Decathlon otvara više od 30 novih prodavnica


Elek: Priča o atentatu na Vučića problematična, ukazuje da je cilj nešto drugo – Politika – Čivijaš Radio Šabac\nElek: Priča o atentatu na Vučića problematična, ukazuje da je cilj nešto drugo – Politika\n„Način na koji se radi ukazuje da je neki drugi cilj – da se građani zastraše, jer godinama unazad živimo u vanrednim okolnostima, vlada se dekretima, moć je koncentrisana u jednom čoveku, vanredne okolnosti zahtevaju vanredne mere, i to daje odrešene ruke predsedniku da zloupotrebljava ovlašćenja i gradi kult ličnosti“, smatra Elek.\nUkazuje da su sa informacijama o tome da se sprema atentat na Vučića, koje su, kako su naveli, dobili od Evropola, preko jedne članice EU, u javnost izlazili samo nosioci javnih funkcija – „nismo čuli nijednog profesionalca, ni iz redova policije, Kobri (specijalne policije), niti iz redova Vonobezbednosne agencije“.\nElek u emisiji „Iza vesti“ na TV N1 kaže da u toj priči o atentatu ima nekoliko problema, jer je ovaj poslednji samo jedan u nizu najavljenih atentata u poslednjih nekoliko godina.\n„U pitanju je ogromni broj tih situacija u kojima nemamo nikakvog epiloga“, poručuje on, aludirajući na činjenicu da o dosadanjim najavama atentata na Vučića nikada nije sprovedena nikakva istraga.\nDodaje da je u ovom poslednjem slučaju novina jer se prvi put pominje Evropol i ukazuje da „živimo u Srbiji, gde politička ubistva uopšte nisu toliko retka, tako da je u tom slučaju scenario o atentatu verovatan“.\nNavodi i da je ključna razlika u odnosu na dosadašnja politička ubistva, što je sada ceo državni aparat rekao da je uz Vučića.\nNo, kaže da je stepen tačnosti ove najnovije informacije teško utvrditi, uprkos tome što je prema rečima predstavnika režima, došla od Evropola, koji nakon toga nije demantovao da je prosledio takvu informaciju.\nA na pitanje da li je nelogično da se uprkos ozbiljnim najavama da će mu život biti ugrožen Vučić ne zabrine za svoj život i kaže da ne želi da diže paniku, odnosno da je to posao za nadležne organe, on ocenjuje da je „vlast oko Vučića užasno personalna, on je osoba sa ulogom spasitelja, uz to ne ide da se zabrine za ličnu bezbednost, već za dobrobit naroda“.\nA kako gleda na to da je predsednik nedavno izjavio da je veoma zadovoljan što u Srbiji već više od godinu dana nema mafijaških ubistava, a da sa druge strane, kako je u javnost izneo ministar unutrašnjih poslova Aleksandar Vulin, iza planiranja atentata na Vučića stoji kriminalna organizacija na čijem je čelu crnogorski državljanin Radoje Zvicer, jedan od vođa „kavačkog klana“, Elek podseća da je nova vlada krajem 2020. u ekspoze stavila kao jedan od prioriteta borbu protiv organizovanog kriminala.\n„Znači, sa jedne strane se pojačava borba, a sa druge se očekuje da se organizovane kriminalne grupe svete predsedniku jer je on garant te borbe protiv organizovanog kriminala“, smatra Elek.\nA na to šta misli o opasci novinara portala Peščanik Dejana Ilića da su „atentati ovde kao vremenska prognoza“, navodi da to jeste postalo učestalo, „ali je nezahvalno za analizu, jer ne možete to tek tako da otpišete“.\nUpitan u kojoj meri vlast time potcenjuje sopstvene građane, kaže da ne misli da ih potcenjuje, „nego ih često dobro procenjuje“.\n„Sve što vlast radi je uglavnom testirano kroz istraživanja javnog mnjenja. Radi se o prilagođavanju poruka da se one najbolje prime među građanstvom“, ocenjuje on i dodaje da „građani imaju poverenje u zvanični narativ, nemam logično objašnjenje osim da nemaju pristup alternativnim informacijama“.


Ambasada SAD pozvala Beograd da odustane od kupovine naoružanja od Rusije\nRuski protivvazdušni sistem "Pancir"\nAmbasada Amerike u Srbiji ponovila je 5. marta da je zabrinuta zbog činjenice da Srbija nabavlja rusku vojnu opremu i pozvala Beograd da odustane od transakcija sa Moskvom koje mogu da izazovu sankcije.\n"Pozivamo sve naše saveznike i partnere da se odreknu transakcija s Rusijom koje rizikuju pokretanje sankcija prema Zakonu o suprotstavljanju američkim suparnicima kroz sankcije (CAATSA). Više puta smo izrazili zabrinutost zbog nabavke ruske vojne opreme u Srbiji, uključujući planiranu kupovinu sistema Pantsir, sa visokim vladinim zvaničnicima", navodi se u odgovoru Ambasade za Radio Slobodna Evropa (RSE).\nU njemu se dodaje da Sjedinjene Države i Rusija imaju vrlo različite vizije za budućnost Zapadnog Balkana, te da Vašington snažno podržava evropski put Srbije i njen postavljeni cilj članstva u Evropskoj uniji.\n"Moskva se aktivno protivi zapadnoj integraciji regiona i nastoji da spreči rešavanje etničkih tenzija, marginalizuje uticaj SAD i EU, i uspori ili spreči zemlje Zapadnog Balkana da slede svoju, nezavisnu orijentaciju", ističe se u odgovoru Ambasade.\nPredsednik Srbije, Aleksandar Vučić, potvrdio je 4. marta da je četvrtom isporukom delova ruskog protivvazdušnog (PVO) sistema "Pancir" dan ranije, raketni sistem koji je Srbija kupila od Rusije kompletiran.\n"Mi smo kompletirali naš sistem 'Pancir S1' i ni od koga to nismo krili, kao što znate. Transparentno smo to rekli i onima koji se tome ne raduju", rekao je Vučić na konferenciji za novinare.\n'Pancir' za paradu ili odbranu\nSAD o isporuci 'Pancira S': Odustati od transakcija sa Rusijom koje bi mogle dovesti do sankcija\nArtiljerijsko-raketni PVO sistem "Pancir S1" namenjen je za odbranu objekata od izviđanja i dejstva iz vazdušnog prostora, kao i za zaštitu PVO jedinica i drugih sredstava ratne tehnike. Srbija je od Rusije kupila jednu bateriju, koja se sastoji od šest sistema.\nSistemi su u Srbiju iz Rusije dopremljeni u četiri navrata - prva dva sistema su dopremljena 22. februara, a ostali u roku od deset dana.\nNova kupovina naoružanja i vojne opreme iz Rusije izazvala je zabrinutost u Briselu i Vašingtonu.\nU izjavi za Glas Amerike (VOA) od 25. februara portparol visokog predstavnika za spoljnu politiku i bezbednost EU Peter Stano izjavio je da je potrebno da Srbija usaglasi svoju spoljnu politiku sa politikom Evropske unije.\nMoguće sankcije Srbiji prvi put je u svojoj izjavi iz novembra 2019. pomenuo specijalni predstavnik američkog državnog sekretara za Zapadni Balkan Metju Palmer (Matthew Palmer).\nPredsednik Srbije je u decembru 2019. najavio da će Srbija stati sa kupovinom oružja i tom prilikom rekao da će se "ići na dodatne reforme" vojske, što je kasnije potkrepljeno i smanjenim budžetom za odbranu za 2020. koji su usvojili poslanici Skupštine Srbije, takođe u decembru 2019.\nSrbija i dalje očekuje isporuku tenkova T-72 i dela oklopnih vozila "BRDM-2", koje je kao donaciju dobila od Rusije, kao i četiri lovca ruske proizvodnje MiG-29 iz Belorusije koji su trenutno na remontu u Vazduhoplovnom zavoda Baranoviči.


Novi zakon o legalizaciji u pripremi: Svi objekti izgrađeni do 2015. godine automatski se upisuju u katastar\nIzvor: Radio Televizija Vojvodine, 27.Jul.2021, 12:08\nNovi zakon o legalizaciji, koji je u pripremi, trebalo bi da konačno reši problem čak "dva miliona" bespravnih objekata, pišu Novosti.\nNajvažniji je da će iz procesa ozakonjenja biti izbačeni uslovi koji su dosad najviše komplikovali proceduru. To su, kako "Novosti" nezvanično saznaju, preskupi projekti izvedenog stanja i definisanje minimuma rešenih imovinskih prava.\nUkoliko ovaj pokušaj uspe, svi će biti na dobitku. Građani će dobiti veću vrednost >> Pročitaj celu vest na sajtu Radio Televizija Vojvodine << kvadrata, moći će njima da trguju, a bruto društveni proizvod će porasti za sedam odsto.\nNajvažnija stavka je da se novim zakonom svi objekti izgrađeni do 2015. godine automatski upišu u katastar, ali još nije precizirano kolike će biti takse za vlasnike nekretnina i hoće li svi dobiti potpuno čiste papire.\nIpak, traži se model u kojem će biti ispunjen minimum urbanističkih uslova neophodnih da se izbegne urbanistički haos.\nKada je pravni osnov u pitanju, najlakše će do upisa u katastar ući ljudi koji su gradili na zemlji koja je upisana na njihova imena.\nKako "Novosti" saznaju, biće razrađeni modeli kako će prava ostvarivati oni koji su gradili na državnom ili na zemljištu koje je u vlasništvu nekog drugog lica. U suštini, za legalizaciju će biti potreban overen ugovor o vlasništvu nad zemljištem.\nIzvor: Kamatica.com, 27.Jul.2021\nNovi zakon o legalizaciji, koji je u pripremi, trebalo bi da konačno reši problem čak dva miliona bespravnih objekata..


You are at:Home»Vesti»Nakon završetka 42. skupštine akcionara Zavarovalnice Triglav\nBy Vesna Kovačević on\t 31/05/2017 Vesti\nNa 42. skupštini akcionara Zavarovalnice Triglav akcionari su podržali predlog Uprave i Nadzornog odbora da se za dividendu nameni deo bilansne dobiti u visini od 56,8 miliona evra, odnosno 2,50 evra bruto po akciji. Skupština akcionara upoznata je sa godišnjim izveštajem za 2016. godinu, raspustila je Nadzorni odbor i Upravu Društva za poslovnu godinu 2016. i imenovala je nove članove Nadzornog odbora kao predstavnike akcionara.\nNa Skupštini Zavarovalnice Triglav akcionari su podržali predlog Uprave i Nadzornog odbora Društva o upotrebi bilansne dobiti za 2016. godinu. Za dividendu je određen deo bilansne dobiti u visini od 56,8 miliona evra, odnosno 2,50 evra bruto po akciji, što predstavlja 69% konsolidovane čiste dobiti Triglav grupe za 2016. godinu. Usvojeni predlog podele bilansne dobiti Zavarovalnice uzima u obzir postojeće i očekivano kretanje adekvatnosti kapitala Grupe prema kapitalnim modelima S&P i Solventnost II kao i prema smernicama Triglav grupe.\nUspešno poslovanje Triglave grupe u 2016. godini\nUprava i Nadzorni odbor Zavarovalnice Triglav upoznali su akcionare s godišnjim izveštajem Triglav grupe i Zavarovalnice Triglav za poslovnu godinu 2016. U skladu sa strateškim usmerenjima Grupa je uspešno očuvala finansijsku stabilnost, visoku adekvatnost kapitala i profitabilnost poslovanja. Grupa je 2016. godinu završila s dobiti višom od planirane, zadržala je vodeću poziciju na slovenačkom tržištu i u regionu Adria i već po drugi put zaredom ostvarila rast premija i dobila poboljšane rejtinge (iz »A-» na »A«).\nSkupština akcionara je Upravi i Nadzornom odboru Zavarovalnice Triglav dala razrešnicu za poslovnu godinu 2016.\n“Zahvaljujem akcionarima na iskazanom poverenju. Poslovanje Triglav grupe u protekloj godini bilo je dobro, posebno ukoliko se uzmu u obzir zahtevne prilike na finansijskim tržištima i visoki stepen konkurentnosti na našim osiguravajućim tržištima. Društvo će na ovim temeljima i uzimajući u obzir kriterijume politike upravljanja kapitalom moći da isplati srazmerno visoku dividendu. U 2017. godinu ušli smo s novom strategijom, postavivši tako čvrste temelje za uspešno poslovanje u budućnosti u pravcu savremene, inovativne i dinamičke osiguravajuće-finansijske grupe”, izjavio je Andrej Slapar, predsednik Uprave Zavarovalnice Triglav.


Život posle odmora: Mapa, prečice i dobri putevi | Sito&Rešeto\nNaslovna Duh&Zdravlje Psiha Život posle odmora: Mapa, prečice i dobri putevi\nŽelja za iskakanjem iz svakodnevne rutine i odlaskom na dugo iščekivani odmor, brojanje dana do polaska i negovanje nade da ćemo se negde daleko od kuće preporoditi, veselo se upuštajući u ono što nam donosi morska plaža ili neki od talasa koji će nas zapljusnuti svežinom i novom energijom, glavna je tema u ovo doba godine.\nRadost raste kako se približava taj prelomni momenat koji deli život od odmora, ali se često entuzijazam i snaga brzo potroše u susretu sa realnim životom koji nas strpljivo sačeka kad se vratimo kući i očekuje da nastavimo tamo gde smo stali.\nPo povratku, najčešće naša tela i lica već za par dana poprime istu, staru fizionomiju. Boja se drži koji dan više, da svedoči i podseća da smo, ipak, negde bili, a misli počinju da se kreću svojim standardnim rutama, vukući za sobom isti kofer osećanja koji nas svojom težinom vrlo brzo umori.\nJasno je da život ne može biti odmor, ali je pitanje da li mi zaista umemo da se odmaramo i onda kada samo živimo na svojoj redovnoj geografskoj lokaciji?\nDa li znamo šta nas tačno odmara, onda kada nam je skoro jasno šta je ono što nas toliko umara?\nDa li verujemo da odmor živi daleko i ne može da svrati do nas, već mi moramo da idemo ka njemu, onda kada imamo dovoljno vremena i para?\nNaši načini da se umorimo, kao i načini da se odmorimo i prikupimo energiju su individualni i lični, a svesnost o njima može nam uneti dobar balans u svakodnevni život, posebno ako imamo doživljaj da nas on umara i iscrpljuje. Rad i odmor, kontakt i povlačenje, predstavljaju neprestanu igru polarnosti koja može imati svoj dobar ritam i ton, ukoliko smo spremni da čujemo muziku koja izrasta iz njihovog sklada.\nNačin na koji čovek prirodno funkcioniše ne razume ideju o odmoru jednom godišnje.\nKao što se ne može spavati mesec dana pa biti budan narednih 10 meseci i kao što izdah mora da prati udah, koliki god da nam je kapacitet pluća, tako i kvalitetan odmor mora biti sastavni deo našeg redovnog života ukoliko želimo da ispunjeno i kreativno živimo. Osim toga, važno je eliminisati i nekvalitetan umor i upravljati pravilno talasima uzimanja i davanja energije.\nIzlazak iz rutine, otvorenost čula da se vidi i oseti nešto novo i drugačije, odsustvo svakodnevnih rituala, kontakt sa prirodom, novim mestima i drugim ljudima, uživanje u fizičkom umoru koji nije monoton kao onaj na pokretnoj traci u teretani, mogućnost da se zastane i bude u trenutku, sada i ovde u punoći doživljaja i mnoštvo drugih senzacija koje možemo staviti na ovu listu, mogu nam ukazati na to na kom se mestu može nalaziti odmor, čak i u našem gradu.\nTaj putokaz nas jasno usmerava u pravcu u kojem se razvija sposobnost i kapacitet da se živi budno u svakom trenutku i osvesti bogatstvo koje postoji u svakoj situaciji.\nAko razmišljamo o svom ličnom umoru i odmoru, možemo doći do jasne mape, u koju se može ucrtati gde se uvek stiže kad se skrene levo, a gde ako se nastavi još par kilometara dalje.\nMeđutim, da bi se ova mapa dobro iskoritila potrebno je da je istražujemo i iscrtavamo posvećeno i detaljno, kao mapu nekog ostrva ili novog grada koji smo rešili da posetimo.\nZbog toga, da bi nam odmor sa kojeg idemo uvek nazad u realnost, dao dobar zalet za život u koji se vraćamo, možemo iskoristiti momente koji su nam prijali i doneli nam novu energiju da postanemo u većem stepenu svesni toga šta nas tačno odmara i energizuje. S druge strane, možemo po povratku sa odmora mnogo jasnije da osetimo i osvestimo šta je to što nas konstantno umara ili nam oduzima osećaj lakoće i entuzijazma.\nVežba koju možemo koristiti da napravimo željene izmene i uvedemo dobar i efikasan balans rada i odmora u svoj život, sastoji se iz nekoliko aktivnosti.\nNajpre jasno definišemo dve liste – listu onoga što nas jako umara i onoga što nas veoma dobro odmara i što nam osvežava energiju.\nZatim, iscrtavamo svoj svakodnevni životni put praveći mapu prostora vezanog za aktivnosti koje smo naveli u svom spisku. Na toj mapi se nalazi i naša kuća i kancelarija, i sve drugo kuda nas dnevni putevi uobičajeno vode. U tu mapu ucrtamo i mesta na koja retko idemo a vezana su za aktivnosti koje nas pune energijom i donose balans i odmor u naš život.\nNa mapi možemo detaljno iscrtati i rute umora i putanje odmora, puteve koji nas vode u stanje iscrpljenosti i one sa kojih se vraćamo osveženi i radosni. Pored tih puteva možemo staviti znakove koje ćemo sami kreirati kako bismo mogli da uočimo koja vrsta ponašanja je najbolja i najbezbednija za putovanje tim stazama.\nVažno je da istražimo gde se nalaze rupe na putu, šta tačno one predstavljaju u našem životu i kako ih možemo zaobići, koristeći kraće ili možda duže a povoljnije putanje.\nNa sličan način možemo iscrtati mapu našeg poslovnog sveta na kojoj se mogu označiti crne rupe koje usisavanje energiju, alternativni putevi koji vode do istog cilja sa manje benzina, mesta na kojima se može dobiti ekstra energija kroz recimo korišćenje pauze ili neke dobre razmene koja nas energizuje.\nTakođe je korisno obeležiti staze kojima idemo peške, a mogli bismo da ih modernizujemo nekim efikasnim prevoznim sredstvom ako bismo u to uložili malo više energije.\nVažno je ucrtati i slepe ulice ili mesta na kojima nas čeka neprobojna stena kod koje stalno bezuspešno pokušavamo da otvorimo Sezama. Ucrtati prečice koje su bezbedne ali i one posle kojih ipak moramo nazad na glavni put radeći sve iznova. Ovako razrađena mapa, mora imati i svoje benzinske stanice na kojima će se pokupiti potrebna energija za dalje putovanje da ne bismo došli u situaciju da neko mora da nas šlepe do kuće.\nDobro je nacrtati i posebne oaze dobre energije do kojih se može doći sa malo benzina, para i vremena, i analizirati koji bi to odroni vremena ili energije mogli u tome da nas spreče.\nPosvećeno crtanje i brušenje naše mape protoka energije, može nam pomoći da pažljivo i mudro planiramo svoje dnevne putanje, unesemo više svežine i lepote u svoj život a smanjimo potrošnju tamo gde je ona besmislena i nedelotvorna.\nA mapa treba da se vremenom širi i raste, da osvaja nove predele i aktivnosti, jer svežina se krije izvan okova rutine.\nkako preživeti odmor\nPrethodni članakKavaljerske navike muškaraca koje mogu da rastope srce svake žene\nSledeći članakStrah i strast: Kada se upoznaju sa strašću, ljudi se povlače u strah


Selekcija Kragujevca u društvu najboljih mladih timova Evrope - KRAGUJEVAČKI SPORT\nSelekcija Kragujevca u društvu najboljih mladih timova Evrope\nU Beogradu je prošlog vikenda odigran međunarodni fudbalski turnir „Champions Trophy 2019“ za uzrast do 11 godina starosti, koji je okupio 48 najboljih ekipa iz svih krajeva Evrope. Na ovom prestižnom turniru pod okriljem UEFA učestovala je i selekcija Kragujevca, koja je zauzela sasvim solidno 14. mesto.\nSelekcija grada Kragujevca bila je sastavljena od igrača iz klubova koji su učestovali u Ligi 9, a koja se već godinu dana igra na području Šumadije. Značajnu ulogu odigrao je i Fudbalski savez grada Kragujevca, koji je pružio svoj maksimum kako bi ovoj ekipi obezbedio odgovarajuće uslove za učestvovanje na jednom turniru ovakvog kvaliteta.\nKragujevčani su odigrali ukupno deset utakmica na turniru i zabeležili učinak od tri pobede, isto toliko poraza i četiri remija. Zanimljivo je napomenuti da je ekipa Kragujevca primila samo četiri gola, što je zaista impresivan podatak jer je igrala protiv takvih ekipa kao što su italijanska Roma, austrijski Vienberg, nemački Drezden, Crvena zvezda, Čukarički…\nEvo i pregleda svih rezultata selekcije Kragujevca na ovom turniru:\nKragujevac – Roma (ITA) 0:0\nKragujevac – Bistrica (SVN) 1:0\nKragujevac – Drezden (NEM) 0:0\nKragujevac – OFK Beograd (SRB) 0:0\nKragujevac – Vineberg (AUS) 3:0\nKragujevac – Čukarički (SRB) 0:0\nKragujevac – Crvena zvezda (SRB) 0:1\nKragujevac – Triglav (SVN) 0:1\nKragujevac – Brčko (BIH) 1:1 (penalima 5:4)\nKragujevac – Roma (ITA) 0:1\nPrvo mesto na turniru pripalo je beogradskoj Crvenoj zvezdi, koja je u finalu bila bolje od slovenačke Bistrice. Za najboljeg igrača turnira proglašen je Đorđe Vranić, član pobedničke ekipe, dok je epitet najboljeg golmana zaradio čuvar mreže trećeplasirane Admire Aldin Softić.\nU planu je da dogodine grad Kragujevac ima ekipe i na turnirima starijih uzrasta (2009. i 2010. godište), a apliciraće i za domaćinstvo turnira za 2009. godište.\nPrevious Zastava preokretom do pobede u baražu sa Erdoglijom (FOTO)\nNext Erdoglija sprema revanš Zastavi u baražu (subota, 17.30 h)\nSrbija ispustila pobedu protiv Korićana


Strani mediji: Posle decenija nepoverenja, bolji odnosi Beograda i Ankare\nM. K. 11. oktobra 2017. 20:34\nZapadne agencije prenose da je predsednik Turske Redžep Tajip Erdogan srdačno dočekan prilikom posete Srbiji i konstatuju da su odnosi Beograda i Ankare poboljšali poslednjih godina nakon višedecenijskog nepoverenja i da dve zemlje streme ka povećanju trgovinske saradnje.\n„Uticaj Turske već je snažan među muslimanima u Bosni, Albaniji i na Kosovu, ali Srbija, većinski naseljena pravoslavnim hrišćanima, mnogo je bliža Rusiji. Ipak, Beograd i Ankara, koje žele da se pridruže EU ali su frustrirane slabim tempom napretka, streme da povećaju trgovinsku saradnju“, navodi Rojters.\nAgencija tvrdi da se Erdogan nada se da će povećati ekonomski i kulturni uticaj Turske na Balkanu, u vreme povećanih napetosti između Ankare sa EU i SAD, i podseća da je region Balkana vekovima bio deo Osmanskog carstva.\nErdogan je, dodaje, rekao da će Turska finansirati izgradnju puta koji povezuje Sandžak sa Sarajevom, rekonstruisati kupatilo iz doba Osmanskog carstva i izgraditi most u Novom Pazaru.\nU Beogradu je obećao i dopremanje gasa i turske investicije za Balkan i potpisao sporazume sa Vučićem kako bi proširio sporazum o slobodnoj trgovini, ističe agencija.\nTurska sebe vidi kao branitelja muslimana kroz istoriju širom Balkana, ukazuje Rojters.\nAP podseća da je Turska podržavala bosanske muslimane tokom rata 1990-ih godina, kao da je je u Raškoj oblasti u kojoj većina stanovništva pre smatra svojom otadžbinom BiH ili Tursku, nego Srbiju, situacija ostala mirna, ali napeta tokom godina.\n„Odnosi između Srbije i Turske poboljsali su se poslednjih godina nakon višedecenijskog nepoverenja između dve zemlje“, ocenjuje AP napominjući da je Srbija skoro 500 godina bila pod vladavinom Osmanskog carstva.\nAmerička agencija ističe da je hiljade ljudi mahalo turskim i srpskim zastavama na ulicama Novog Pazara, gde je Erdogan boravio u poseti sa srpskim predsednikom Aleksandrom Vučićem.\nNapominje da je Erdogan pohvalio Vučića zbog toga što mu je pružio podršku tokom neuspelog pokušaja vojnog puča u Turskoj prošle godine.\nRojters navodi da su okupljeni uzvikivali „Alahu Akbar“ (Bog je najveći), a da je na jednom velikom transparentu pisalo „Dobrodošao sultane“ uz potpis „unuci Otomanskog carstva“.\nAP, takođe, tvrdi da je na jednom transparentu u Novom Pazaru prikazan muslimanski sveštanik koji živi u SAD Fetulah Gulen, koga Ankara smatra odgovornim za taj pokušaj puča, u zatvorskoj uniformi.\nU svom govoru, ukazuje ta agencija, Erdogan je pozvao da se „krvava prošlost Balkana“ zameni jedinstvom među brojnim državama u regionu i poručio da Turska i Srbija dele zajedničke stavove.\n„Osećali smo se kao kod kuće tokom poset Srbiji. Očuvaćemo naše prijateljstvo“, prenosi AP Erdoganovu izjavu.\nDanas pretežno sunčano, do 35 stepeni, u BG do 30


NATO sprema novu koncepciju: Glavna pretnja – Rusija - 02.06.2022, Sputnik Srbija\nNATO sprema novu koncepciju: Glavna pretnja – Rusija\nNATO će u svojoj novoj strateškoj koncepciji proglasiti Rusiju za glavnu pretnju po Alijansu, izjavila je stalna predstavnica SAD pri NATO-u Džulijan Smit. 02.06.2022, Sputnik Srbija\nPored toga, u svojoj novoj doktrini NATO će uzeti u obzir izjave predsednika Rusije i predsednika Kine o tome da prijateljstvo dve zemlje „nema granice“, izjavila je diplomata.„Smatram da je Alijansa rešena da pokuša da na neki način prikaže taj strateški spoj u strateškoj koncepciji“, istakla je Smitova.Samit NATO-a na kome bi mogla da bude usvojena nova koncepcija održaće se od 28. do 30. juna u Madridu. Pored Rusije i Kine, razgovaraće se i o Finskoj i Švedskoj koje planiraju da uđu u NATO.\nrusija, rusija – politika, politika, nato\n„Da, videćete da će se Rusija pojaviti u strateškoj koncepciji kao glavna pretnja po Alijansu“, izjavila je Smitova, istakavši da je još pre početka ruske vojne operacije NATO bio u prelaznom stanju, te da je jačao odbranu.\nPored toga, u svojoj novoj doktrini NATO će uzeti u obzir izjave predsednika Rusije i predsednika Kine o tome da prijateljstvo dve zemlje „nema granice“, izjavila je diplomata.\n„Smatram da je Alijansa rešena da pokuša da na neki način prikaže taj strateški spoj u strateškoj koncepciji“, istakla je Smitova.\nSamit NATO-a na kome bi mogla da bude usvojena nova koncepcija održaće se od 28. do 30. juna u Madridu. Pored Rusije i Kine, razgovaraće se i o Finskoj i Švedskoj koje planiraju da uđu u NATO.


Đukanović: Pobedićemo na izborima Crkvu, završićemo i taj posao kako smo naumili /video/ - Sputnjik Srbija\n22:34 20.08.2020 Preuzmite kraći link\nZavršićemo i taj posao tako kako smo naumili, pobedićemo na ovim izborima, nastavićemo da Crnu Goru vodimo putem daljeg evropskog razvoja, implementiraćemo Zakon o slobodi veroispovesti, rekao je Milo Đukanović.\nPredsednik Crne Gore Milo Đukanović prilikom današnje posete Pljevljima, gostovao je na TV Pljevlja.\n„Ne razumem one koji su se opredelili da crkvi odenu političko ruho i da je uvedu u političku trku. Poštovalac sam onog iskustva koje imamo sa Crnogorskom pravoslavnom crkvom i logično je da ću prema ulozi crkve u našem društvu uvek imati potreban senzibilitet i potrebno poštovanje“, kazao je on.\nOn je istakao kako su naučili da se tokom dosadašnjeg političkog iskustva nose sa svim političkim preprekama koje se nadano ili nenadano nađu na putu ostvarivanja evropske budućnosti.\n„Sada se našla i crkva i na nama je zadatak da pobedimo, nama suprotstavljenu političku ponudu pa makar u svom sastavu imale crkvu. Dakle završićemo i taj posao tako kako smo naumili, pobedićemo na ovim izborima, nastavićemo da Crnu Goru vodimo putem daljeg evropskog razvoja, implementiraćemo Zakon o slobodi veroispovesti“, poručio je Đukanović.\nOn će, kako je kazao, garantovati svakoj verskoj zajednici potpuno ravnopravan status u crnogorskom društvu.\n„Imaće priliku naravno svaka od njih da se registruje, ona koja to želi moći će da egzistira i kao neregistrovana jer to predviđa zakon sa značajno manje prava u odnosu na one koje su registrovani ali to je već stvar njihovog izbora. Bili registrovani ili ne, moraće da budu odgovoran subjekt crnogorskog društva”, naglasio je Đukanović.\nĐukanović je kazao da ukoliko to ne budu neki od njih shvatali i ako budu nastavili da prkose državi ili da rade na štetu države, da će se to uvek, „naravno završiti na štetu onog ko se opredeljuje da šteti državi u kojoj živi i u kojoj želi da razvija svoju delatnost”.\nKomentarišući Zakon o slobodi veroispovesti, kazao je da je zakon trebao Crnoj Gori, taj Zakon koji Crna Gora treba da donese nakon pola veka trajanja prethodnog Zakona.\n„Po mom uverenju i danas sa svim mojim iskustvom kroz koji smo prošli u Crnoj Gori, taj zakon treba, dobro je da je donesen i dobro je da će biti implementiran u narednom periodu. Od strane crkvenih velikodostojnika u Crnoj Gori ste mogli čuti više puta kritiku na moj račun, kako eto nijesam vernik, pa će biti valjda da sam zbog toga nešto hendikepiran”, rekao je Đukanović.\nOn je dodao da je neko ko je jako veliki poštovalac istorije Crne Gore uključujući i onaj deo istorije koji pravoslavna crkva ima u Crnoj Gori, prenosi „In4os“.\n„Dakle, poštovalac sam pravoslavne crkve koja je jako doprinosila uspesima Crne Gore u nekom prethodnom periodu. Poštovalac sam onog iskustva koje imamo sa Crnogorskom pravoslavnom crkvom”, zaključio je Đukanović.\nCPC, Milo Đukanović


NASTAVLJA SE VAKCINACIJA U SRPSKOJ Imunizacija medicinara sutra, u Federaciji počela raspodela 10.000 doza koje je donirala Srbija – Lajk.rs\nVakcinacija medicinskih radnika u Republici Srpskoj se nastavlja, imunizacija medicinara u domovima zdravlja u RS planirana je sutra, dok je u FBiH počela raspodela 10.000 doza vakcina koje je donirala Vlada Srbije.\nU domovima zdravlja u RS su za “Nezavisne” potvrdili da je sve spremno za početak imunizacije zaposlenih.\nU RS do sada je stiglo 42.000 doza vakcina protiv korona virusa, prvi na redu za vakcinu su bili medicinski radnici na kovid odeljenjima, a sada počinje imunizacija medicinara u domovima zdravlja, kao ustanovama primarne zdravstvene zaštite, a koje će biti nosioci masovne vakcinacije građana.\nMedicinski radnici u domovima zdravlja su krajem februara prošli obuku za vakcinaciju, gde su kroz nekoliko dana u Banjaluci naučili sve što je potrebno za siguran početak imunizacije.\nBranislav Zeljković, direktor Instituta za javno zdravstvo RS, za “Nezavisne novine” je rekao da je do sada vakcinisano oko 3.300 medicinskih radnika iz RS, kako u RS, tako i u Srbiji.\nOn je rekao da je preporuka da se sa dve doze vakcinišu i osobe koje su već prebolele kovid i dodao da je RS spremna za masovniju vakcinaciju.\nPročitajte još... Brata mu ubio autobus, a otac umro na moru\nIVANA JE DIVNA I VASPITANA! Ljuba Pantović osudila TARU I ŠA, otkrila da on ima PRIJATELJICU koja se LAŽNO PREDSTAVLJA!


Evropski savet dao zeleno svetlo za nove sankcije protiv Rusije\nHitan sastanak EU u zgradi Evropskog saveta u Briselu 24. februara 2022.\nEvropski savet je u četvrtak uveče, 24. februara, odobrio nove sankcije Rusiji zbog invazije Ukrajine koje obuhvataju finansijski sektor, sektor energetike i transporta, robu dvostruke namene, kao i kontrolu i finansiranje izvoza, viznu politiku i dodatne liste ruskih pojedinaca.\nMinistri inostranih poslova će se sastati u petak kako bi otpočeli procedure usvajanja sankcija.\nŠef evropske diplomatije, Žozep Borelj (Josep Borrell) je ranije u četvrtak ovaj paket nazvao “najoštrijim merama koje su ikada uvedene”.\nRadi se o oštrim finansijskim sankcijama koje će “imati dubok uticaj na rusku ekonomiju, finansijski sistem i pristup najsavremenijoj tehnologiji”, navedeno je u saopštenju.\nRadio Slobodna Evropa (RSE) je imao uvid u predlog sankcija.\nU finansijskom sektoru predlažu se restriktivne mere za poslovanje sa ruskim bankama, finansiranje ruskih državnih preduzeća kao i na tokove i investicije iz Rusije u EU.\nU energetskom sektoru se predlaže zabrana izvoza određenih tehnologija prerade iz EU u Rusiji. Kako stoji u dokumentu, ova zabrana izvoza EU posebno pokriva opremu i tehnologiju potrebnu za nadogradnju Ruske rafinerije nafte po standardima Euro-6.\nU sektoru saobraćaja se predviđa zabrana izvoza aviona, rezervnih delova, tehnologije i pratećih usluga. U dokumentu se naglašava da bi se tu uvrstila zabrana izvoza, prodaje, snabdevanja ili prenosa svih aviona, delova aviona i opreme u Rusiju i na sve povezane popravke, održavanje i finansijske usluge. Ove mere takođe pokrivaju lizing aviona i slične usluge.\nSpominju se dalja ograničenja izvoza za robu dvostruke namene i za dodatne artikle napredne tehnologije.\nU oblasti kontrole izvoza, EU bi trebalo da preduzme dodatne mere za proširenje obima dobra i tehnologije.\nŠto se tiče vizne politike, predlaže se da se obustave bezvizna putovanja za nosioce ruskih diplomatskih pasoša, kao i aranžmani za vizne olakšice za nosioce službenih pasoša. Takođe će se ažurirati lista sankcionisanih pojedinaca, za koje se smatra da podrivaju teritorijalni integritet Ukrajine ili imaju korist od trenutne agresije. U tom svetlu, predlaže se da se sankcionišu svi preostali članovi ruske Dume, članovi Saveta za nacionalnu bezbednost Rusije kao i beloruski pojedinci koji su omogućili invaziju na Ukrajinu.\nInače, radi se o drugom paketu sankcija u ovoj nedelji. U utorak, 22. februara, Savet ministara EU je odobrio prvi paket sankcija protiv Rusije.\nSAD objavile sankcije za ruske i beloruske banke i pojedince\nVelika Britanija i Sjedinjene Američke Države objavile su u četvrtak uveče nove pakete sankcija za Rusiju koje se mahom odnose na bankarski sektor i pojedince. SAD su najavile i sankcije za Belorusiju.\nRuski predsednik Vladimir Putin naredio je 24. februara rano ujutru početak vojne operacije u Ukrajini, a ubrzo je usledilo i prvo granatiranje.\nUkrajina je proglasila ratno stanje, a do kraja prvog dana zvanično su prijavili više od 50 mrtvih. Savetnik ukrajinskog predsednika Mihailo Podoljak objavio je u četvrtak uveče da je Ukrajina izgubila kontrolu nad nuklearnim postrojenjem u Černobilju.\nKolone Ukrajinaca su se prvog dana napada zaputile iz glavnog grada Kijeva ka drugim delovima zemlje, kao i prema granicama sa Poljskom, Mađarskom i drugim susednim zemljama.\nSjedinjene Države i Velika Britanija zatražile su pred Savetom bezbednosti UN zajedničko delovanje nakon Putinove odluke.


Akcije proizvođača automobila u Aziji Evropi krenule su danas nzibrdo, nakon što je američki predsednik Donald Tramp zapretio da će u junu uvesti tarife na uvoz proizvoda iz Meksika.\nAkcije BMW-a, Dajmlera i Folksvagena, koji imaju fabrike u Meksiku kako bi iskoristili niže troškove rada i trgovinske sporazume SAD sa južnim susedom, pale su jutros za čak 2,9 odsto, prenosi agencija Rojters.\nGubitke su pretrpele i akcije azijskih proizvodjača automobila. Do kraja trgovinskog dana u Tokiju, akcije Nisana su pale za 5,31 posto, Tojota je oslabila za 2,85 procenata, a Mazda za 7,13 odsto.\nSlični gubici su zabeleženi i u Južnoj Koreji, gde je Kia Motors registrovao pad cene akcije od 4,49 procenata.\nTramp je najavio da će na robu iz Meksika uvesti tarifu od 5,0 odsto, i da će carinsku stopu svakog meseca povećavati dok 1. oktobra ne dostigne 25 odsto, ukoliko Meksiko ne preduzme hitne akcije protiv ilegalne imigracije preko američke granice.\nPortparol Audija, VW-ove podružnice, kaže da kompanija vrlo pažljivo prati razvoj situacije, ali da je prerano da spekuliše o ishodu.


F1: Hamilton startuje sa pol pozicije u Koreji\n15 Okt 2011 - 12:55 Sport Link\nMeklarenov vozač Luis Hamilton uspeo je da prekine dominaciju Red Bula u osvajanju pol pozicija u Koreji na stazi Jeongam, uspevši da napravi bolje vreme od šampiona Sebastijana Fetela.\nRezultat manje važan – Alonso hoće da uživa\n13 Okt 2011 - 17:25 Sport Link\nFernando Alonso kaže da mu čak ni druga pozicija koju bi moga da osvoji u šampionatu nije više toliko važna, već da hoće da uživa u vožnji u nekoliko preostalih trka.\nStoner bi da pobedi\n12 Okt 2011 - 11:08 Sport Link\nPred svojim navijačima\nKejsi Stoner kaže da je odlučan da se vrati pobedom pred domačim navijačima, posle razočarenja u Japanu, i da se nada petoj uzastopnoj pobedi na Filip Ajlendu.\nF1: Fetel može da prestigne Šumahera\n11 Okt 2011 - 22:20 Sport Link\nKaže Niki Lauda\nSebastijan Fetel je sposoban da ima više uspeha u F1 od Mihaela Šumahera, po mišljenju bivšeg šampiona Nikija Laude. Fetel je sa dvadeset i četiri godine postao najmlađi dvostruki šampion u nedelju na Suzuki pošto je osvojio treće mesto.\nDoviciozo u Jamahi Tech 3\n11 Okt 2011 - 20:31 Sport Link\nBye bye Honda…\nAndrea Doviciozo će sledeće sezone popuniti redove Jamahe Tech 3 tima zajedno sa Kalom Kručlovom. Doviciozo je poslednje tri godine proveo u fabričkom timu Honde, ali će napustiti tim zbog toga što Honda planira dva vozača naredne sezone a to su Deni Pedroza i Kejsi Stoner.\nDamian Kudlin umesto Barbere\n11 Okt 2011 - 00:03 Sport Link\nNa trci u Australiji\nDamian Kudlin će dobiti još jednom šansu u Moto GP takmičenju i to baš pred svojim navijačima. U Australiji će moći da pokaže šta zna, umesto Hektora Barbere na Aspar Dukatiju.\nSlavlje u Nemačkoj – Fetelovi navijači okupirali njegov rodni grad, Hepenhajm prekršten u Fetelhajm\n10 Okt 2011 - 00:31 Sport Link\nLjubitelji Formule 1 opseli su grad Sebastijana Fetela, nemački Hepenhajm, da bi slavili osvajanje nove titule svog ljubimca.\nFetel preplavljen emocijama\n9 Okt 2011 - 17:46 Sport Link\nNovi stari šampion\nVeoma srećan, uz suze radosnice, Fetel se zahvalio svima u Red Bulu jer je uz njihovu pomoć uspeo da dođe do druge uzastopne titule i postane najmlađi dvostruki šampion sveta. Iako je danas trku završio na trećem mestu, obezbedio je titulu četiri trke pred kraj šampionata u kom je do sada osvojio dvanaest pol pozicija.\nF1 : Baton pobedio u Japanu, Fetel šampion\n9 Okt 2011 - 11:26 Sport Link\nVozač Meklarena, Britanac Dženson Baton pobednik je trke za Veliku nagradu Japana, ali je titulu šampiona Formule 1 na Suzuki odbranio Nemac iz Red bula Sebastijan Fetel.\nVN Japana: Fetel prvi na startu\n8 Okt 2011 - 12:10 Sport Link\nČovek je neverovatan, dvanaesti put ove sezone uzima pol poziciju, a ovoga puta je to uradio bukvalno ispred nosa Džensona Batona koji je bio sporiji samo 0.009 sekundi.\nNikola Miljković pomera granice\n7 Okt 2011 - 19:15 Sport Link\nNikola Miljković srednjoškolac od 16 leta, osvajanjem dve šampionske rtitule u klasi mali N, na brdskim i kružnim stazama, ispisao je nove stranice istorije nacionalnog auto sporta.\nVeber će biti bolji\n6 Okt 2011 - 08:26 Sport Link\nMark Veber je obećao da će biti jači i kompetitivniji sledeće godine, ali isto tako kaže i da je njegova najbolja šansa za osvajanje titule već prošla.\nBaton ostaje u Meklarenu\n5 Okt 2011 - 21:06 Sport Link\nDženson Baton će ostati u Meklarenu, jer je potpisao ugovor koji ga obavezuje na nekoliko godina. Britanac se pridružio Meklarenu 2010. kao šampion, osvojivši titulu 2009. godine sa Bron GP timom.\nSebastien Loeb dobija dvojnika u muzeju voštanih figura\n4 Okt 2011 - 19:34 Sport Link\nSedmostruki svetski šampion u reliju Sebastien Loeb dobiće dvojnika u kolekciji voštanih figura u pariškom Muzeju Grevin. Loebova skulptura biće otkrivena 13. oktobra.\nKo je kriv za sudar?\n4 Okt 2011 - 16:06 Sport Link\nHamilton ili Masa…\nKontroverzije oko toga ko je kriv za incident koji se desio na trci u Maleziji kada je Hamilton kažnjen zbog kontakta sa Masom su ponovo u žiži javnosti, jer je objavljen radio snimak na kome Rob Smedli, inžinjer Ferarija, govori Felipeu Masi da zadrži Hamiltona što duže može i da mu uništi trku. Ovo nije emitovano na TVu tokom prenosa trke ali se nalazi na zvaničnom sajtu F1.\n«Prethodni 1 2 3 ... 334 335 336 337 338 339 340 341 342 343 Sledeći»\n▪ VIDEO: Test 2018 Mercedes-AMG GLA45\n▪ Opoziv za 127.000 Audija\n▪ Ducati Panigale V4 u akciji na stazi Valensija\n▪ Alfa Romeo ulazi u IndyCar?\n▪ VIDEO: Teslin električni kamion prvi put na ulicama Kalifornije


Dukić: Angažman evropskih autora izražen ove godine\nTanjug 10. jula 2019. 10:12\nBEOGRAD – Glavni program 26. Festivala evropskog filma Palić, koji će biti održan od 20. do 26. jula, biće raznovrstan i sačinjen od kvalitetnih filmova, a odlikuje ih angažovanost koju “evropski autori nose u svojim venama”, kaže selektor Nenad Dukić.\nNe želeći još da otkriva naslove filmova koje će publika gledati na Letnjoj pozornici na Paliću, Dukić je pomenuo da će biti, između ostalog, nova ostvarenja trojice reditelja koji spadaju među najznačajnije evropske autore u poslednjih 20-30 godina i koji iza sebe imaju pet do šest kanskih „Palmi“.\nVeć je najavljeno da palićki festival otvara film “Bol i slava” Pedra Almodovara, za koji je Antonio Banderas dobio nagradu za najbolju mušku ulogu na ovogodišnjem Kanskom filmskom festivalu, “Mladi Ahmed“, koji je proslavljenim rediteljima, braći Darden, doneo nagradu za najbolju režiju u Kanu, svečano će zatvoriti festival, a ime trećeg autora biće objavljeno na sutrašnjoj pres konferenciji.\nS druge strane, Dukić ističe da će predstaviti nove autore, čiji debitanstki filmovi pokazuju da su oni ozbiljan potencijal evropske kinematografije.\n„Svaki festival mora da vodi računa da ima etablirane i nove autore, filmove iz različitih zemalja i da se zadovolji kriterijum kvaliteta i tematske raznovrsnosti“, smatra Dukić.\nPrimećuje da evropski autori osećaju potrebu da govore o problemima sa kojima se suočava savremeni svet, posebno mladi ljudi.\n„To pokazuje dobar deo filmova u programu palićkog festivala. Svi, od onih najznačajnijih reditelja kao što su braća Darden, do nekih novih autora, trude se i žele da ukažu na neke od gorućih problema, a to su nezaposlenost među mladim ljudima – recimo slovenački film se bavi tom temom, onda problemi etničkih i religioznih grupa i tenzije koje postoje, sve do narastajućeg kriminala“, rekao je Dukić i otkrio da će na programu biti novi film Teone Mitevske “Bog postoji, zove se Petrunija”.\n“U Kanu smo imali tri jaka američka reditelja – nove filmove Džima Džarmuša, Terensa Malika i Kventina Tarantina, a s druge strane su nastupili Almodovar, braća Darden, Ken Louč i ispostavilo se da su evropski autori napravili mnogo zrelije filmove, dok su Amerikanci bili ispod svog uobičajnog nivoa.\nU svim programima Kanskog i Berlinskog festivala evropski film je dominirao i bio je angažovan tako da ako me pitate šta je osobenost ovogodišnjeg palićkog festivala, onda je to osim balansa između velikih i mladih autora, i angažman koji evropski autori nose u svojim venama i što je ove godine posebno došlo do izražaja”, istakao je Dukić.\nDukić se osvrnuo i na publiku na Paliću, za koju kaže da ceni dobar film i gleda dobar film čak i ako je malo hermetičan u svojoj formi i malo komplikovaniji u svojoj strukturi.\n“Nije lako zadržati pažnju publike oko ponoći kada je druga projekcija na Letnjoj pozornici, ali pokazalo se da ta publika ceni dobar film da je to osnovno što želi da vidi. Svaka čast toj publici”, istakao je Dukić.\nNa Festivalu evropskog filma Palić biće prikazano više od 130 filmova u 15 selekcija, pri čemu je za takmičarske programe – “Glavni program” i “Paralele i sudari” odabrano po 10 ostvarenja.


Vučić: Ne pada mi na pamet da se kandidujem za predsednika Srbije\nPredsednik Vlade Srbije Aleksandar Vučić izjavio je danas da mu ne pada na pamet da se kandiduje na predsedničkim izborima.\nVučić je, povodom saoptenja Pokreta Dosta je bilo da je današnjom izjavom najavio svoju kandidaturu na izborima za predsednika Srbije, rekao da "prevarantima i lažovima nema običaj da odgovara".\nOn je ranije danas izjavio da će vladu pokuati da formira u kratkom roku, te da, ako ne bude uspeo, ne isključuje mogućnost da je neko drugi formira.\nTakođe je rekao da to to vlade još nema nije njegov hir, već da postoje određeni problemi koje jo ne može da reši, a o kojima ne može da govori.\nZa DJB je to bila potvrda njegove kandidature na predsedničkim izborima.\nTaj pokret je u saopštenju naveo da premijerova današnja izjava otvara prostor za spekulacije da on namerava da se kandiduje na predstojećim predsedničkim izborima, kako bi sprečio mogućnost da ih SNS izgubi.\nVučić je ranije danas takođe rekao novinarima da "ne želi da sastavi vladu protiv koje bi sam bio".


Rekordna turistička sezona u Trebinju – u avgustu registrovano 15.000 noćenja | Trebinje Danas\nRekordna turistička sezona u Trebinju – u avgustu registrovano 15.000 noćenja\n09.09.2018. u 09:30\nU Trebinju su tokom avgusta zabilježena 14.564 noćenja turista, što je rekordan broj od kada se vodi ova evidencija, potvrdio je Srni direktor Turističke organizacije Trebinja Marko Radić.\nRadić je istakao da je Trebinje sve poželjnija turistička destinacija u regionu, kao i da je sve veći broj turista koji posjećuje najjužniji grad Republike Srpske.\n„Tokom osam mjeseci 2018. godine registrovano je 65.591 noćenje, dok je tokom 2017. godina bilo 69.174 noćenja. Ovo će biti nova rekordna sezona za naš grad na šta smo svi u Turističkoj organizaciji posebno ponosni“, istakao je Radić.


Silvana Arsović ponovo daje iskaz kao osumnjičena u slučaju Ivanović - Radio Kontakt Plus\n16:45, 06.08.2019Izvor: KoSSev\nDugogodišnja saradnica i prijatelj ubijenog srpskog političara Olivera Ivanovića - Silvana Arsović, dobila je danas po treći put poziv da se javi na saslušanje kao osumnjičena u okviru istrage ubistva srpskog političara. „U šoku je kao i prethodna dva puta i normalno je da će se odazvati kao i do sada što je činila“, za KoSSev kaže takođe Ivanovićeva saradnica i odbornica GI SDP Ksenija Božović.\nUskoro će biti 19 meseci od ubistva najpoznatijeg srpskog političara sa KiM. Nijedna optužnica još uvek nije podignuta i sudski postupak nije počeo.\nTagovi: PravosuđeKosovoOliver Ivanović\nTužilac Кeljmendi: Svedoci zločina nad novinarima biće zaštićeni\nKosovska vlada pod istragom zbog kazne od 53 miliona evra za izgradnju auto-puta Priština – Skoplje\nTomor Morina pušten iz pritvora, oduzet mu pasoš


Naslovna » Izlasci » Shopping events » Novogodišnji šoping u Delta City-ju\nNova godina u Delta City-ju\nNeko drugi 25. decembar 2014. Shopping events Postavite komentar\nH&M, Bata, Guess, Timberland, Fashion&Friends, Esprit, Tom Tailor, Mango, Carpisa, Terranova, Springfield, Massimo Dutti… samo su neke od prodavnica u kojima će biti ponuđeni praznični popusti na aktuelne modne kolekcije.\nAko i pored svih pogodnosti ne uspete da pronađete odgovarajući poklon, Delta City poklon kartica je odlično rešenje – na vama je samo da osmislite originalnu poruku koju ćete napisati na pakovanju poklon kartice ili zanimljiv način na koji ćete je pokloniti.\nU atrijumu Delta City-ja svakog dana, od 14.00 do 20.00, posetioci imaju priliku da se besplatno slikaju i druže sa Deda Mrazom, kao i da dobiju fotografiju na poklon. Takođe, ljubitelji sportova na ledu imaju mnogo razloga za radovanje jer pored šopinga, imaju priliku da uživaju i na klizalištu ispred Delta City-ja i raznovrsnom zabavnom programu prilagođenom svim uzrastima.\nBesplatni, novogodišnji čas klizanja za sve osnovce i srednjoškolce, uz đačku knjižicu, biće organizovan i 30. decembra, od 10.00 do 11.30, uz nadzor profesionalnih klizača i trenera. (danubeogradu.rs)\nTagovideda mraz delta city dub izlasci nova godina nova godina 2015 popusti shopping events vesti\nPrethodni Nova godina 2015 u Sava centru\nSledeći Do 2017. novi šoping centar i u Borči


Ponuda usluga i rešenja - Prudent\nOrganizacije da bi zadržale konkurentsku prednost moraju da unapređuju performanse i profitabilnost velikom brzinom. Kako bi organizacijama pomogli da poboljšaju svoje poslovne rezultate nudimo rešenja koja su podržana naprednim informatičkim aplikacijama i platformama, a svako rešenje uključuje filozofiju i metodologiju temeljene na bazama znanja iz oblasti:\nUpravljanja ljudskim resursima, uključujući uspostavljanje tehnološke aplikacije, kao što su Application Service Providers – ASP i outsourcing, Streaming desktop video, kompjuterizovani analitički program,\nStrategijskog upravljanja, uključujući uspostavljanje procesa strateškog upravljanja i modela Balanced Scorecard,\nUpravljanja poslovnim procesima, uključujući modeliranje, merenje, analiziranje i poboljšavanje procesa,\nUpravljanja radnom efektivnošću i poboljšavanje učinka, uključujući uspostavljanje programa i metodologija Lean, Six Sigma, Lean Sigma, Benchmarking i EFQM.\nKako bi organizacije u nadmetanju na tržištu konkurencije ostvarile željeni cilj i postigle određeni ishod dajemo poseban naglasak na implementaciju rešenja, bilo da se radi o izradi strategije kada je reč o ljudskim resursima baziranu na posedovanju jedinstvenog i specijalističkog znanja o zaposlenima, transformaciji iz funkcionalne u procesnu organizaciju, implementaciji upravljačke ISO norme ili primeni informatičkog rešenja.\nDa bi se razumelo poslovno okruženje jedne firme, potrebno je analizirati i opšte okruženje uopšte, konkurentsko okruženje i privrednu granu u kojoj firma radi. Prikupljanje informacija vezanih za određenu privrednu granu i razumevanje konkurentske dinamike koja postoji među različitim kompanijama, ključno je za uspešan strategijski menadžment. Jedna od osnovnih tehnika koju Prudent koristi u svom poslovanju za analizu uslova u kojima se nalazi firma i privredna grana je SWOT analiza.\nPutem SWOT analize identifikujemo uslove i stanja koja postoje kako unutar, tako i oko vaše kompanije. Deo SWOT analize koja se bavi jakim stranama i slabostima odnosi se na interne uslove u firmi, odnosno gde vaša firma briljira, a gde pokazuje nedostatke ili slabosti u odnosu na konkurente. SWOT analiza podrazumeva i analizu faktora koji deluju u opštem okruženju, kao što su faktori unapređenja ekonomskih uslova usled kojih se smanjuju troškovi pozajmica ili trendovi koji pojedinim kompanijama donose korist, dok drugima nanose štetu. SWOT analizu koristimo i za procenjivanje šanse i opasnosti koje su prisutne u konkurentskom okruženju među firmama koje se nadmeću za iste potrošače.


Studentski parlament Univerziteta u Sarajevu: Saopštenje za javnost povodom Nacrta Budžeta Kantona Sarajevo za 2013. god. – Sindikat Univerziteta u Sarajevu\nSindikat Univerziteta u SarajevuVijestiStudentski parlament Univerziteta u Sarajevu: Saopštenje za javnost povodom Nacrta Budžeta Kantona Sarajevo za 2013. god.\n8. Februara 2013. By admin Vijesti\t0 Comments\nStudentski parlament Univerziteta u Sarajevu: Saopštenje za javnost povodom Nacrta Budžeta Kantona Sarajevo za 2013. god.\nUlaganje u obrazovanje je ključ napretka\nPovodom Nacrta Budžeta Kantona Sarajevo za 2013. godinu Studentski parlament Univerziteta u Sarajevu (SPUS) izražava svoje negodovanje odlukom da se za obrazovanje izdvoji 25% manje sredstava nego u 2012. godini.\nNakon sastanaka sa predsjednicima asocijacija studenata i članovima Senata Univerziteta u Sarajevu odlučni smo u namjeri da zajedničkim snagama utičemo na promjenu ove odluke. Sigurni smo da je ulaganje u obrazovanje najbolja investicija društva i ključ napretka naše države.\nPosljedice ovog neodgovornog odnosa vlasti prema obrazovanju i mladima rezultirati će vjerovatno i povećanjem školarina i smanjenjem kvaliteta nastave na Univerzitetu u Sarajevu, što je za SPUS i studente potpuno neprihvatljivo.\nSmatramo da Vlada ne smije gubitke pojedinih javnih preduzeća pokrivati iz budžeta planiranog za visoko obrazovanje, a svaka priča o školarinama prihatljiva je samo kroz ozbiljne i planirane dijaloge koji će imati za cilj pronalaženje realnih rješenja i koji će jasno definisati cijenu studija po studentu na svakom fakultetu Univerziteta u Sarajevu.


Kamate u svetu počinju da rastu, šta čeka Srbiju? | Kamatica\nPočetna > analiza > Kamate u svetu počinju da rastu, šta čeka Srbiju?\nKamate u svetu počinju da rastu, šta čeka Srbiju?\nTekst objavljen: 06.04.2022 12:50\nKamatne stope i rate na kredite već nekoliko godina stagniraju, i u svetu i u Srbiji. Nove globalne okolnosti, međutim, već dovode do rasta kamata na međunarodnom nivou, a to znači da bi promene mogli očekivati i kod nas. Fed ovih dana ponovo najavljuje dizanje kamata, a to je ozbiljna poruka i za ostatak sveta\nSignali koji ovih dana stižu sa svetskog bankarskog tržišta ukazuju da se periodu jeftinih kredita lagano bliži kraj. Prvo je kamate podigao američki FED uz najave da će do 2024. biti još nekoliko povećanja, a onda je sličan potez najavila i Evropska centralna banka. Potom je FED ponovo povukao potez.\nAmerička centralna banka (Fed) podigla je svoju referentnu kamatnu stopu u martu da se suoči sa inflacijom, najvećom u poslednjih 40 godina i sa izgledima da se pogorša zbog ruske invazije u Ukrajini.\nA, sve se vrti oko Euribora, kamate za koji su vezani mnogi krediti u Srbiji i koji je pre deset i više godina ukupnu kamatu na zajmove u Srbiji dizao i do 5 procenta. U međuvremenu, Euribor je počeo značajno da pada - u minus je ušao još 2016. godine, i na tom nivou je i danas, ali raste kako je izbila kriza u Ukrajini.\nGrafikon sa najnovijim podacima pokazuje da je u januaru tromesečni euribor iznosio 0,56 odsto, a danas 0,47 odsto i to je prvo pomeranje na gore posle dugo vremena.\nU Narodnoj banci Srbije ocenjuju da izgledi globalnog ekonomskog rasta postaju neizvesniji, a da dodatni rast cena energenata, hrane i sirovina za proizvodnju povećava rizike da bi inflatorni pritisci mogli biti veći od očekivanih i trajati u dužem periodu.\n- Takođe, u takvim okolnostima nije izvesno ni kojom brzinom će se odvijati očekivana normalizacija monetarnih politika vodećih centralnih banaka, FED-a i Evropske centralne banke, kao i kakve će efekte povećana neizvesnost na globalnom nivou imati na finansijske uslove i tokove kapitala prema zemljama u usponu, uključujući i Srbiju - naveli su u izveštaju NBS od pre dve nedelje.\nEkonomista Saša Đogović kaže da rast kamata treba očekivati.\n- Kamate će sigurno rasti jer Srbija nije izolovano ostrvo, ali koliko će rasti teško je reći. Kada govorimo o euriboru, jasno da će naše banke svakako pratiti šta rade Evropska centralna banka i FED - rekao je Đogović.\nPredsednik IO Komercijalne banke Vlastimir Vuković rekao nam je nedavno da je izvesno da će doći do nivelacije kamatnih stopa.\n- Pored odluka centralnih banaka i referentnih stopa, na kamate utiču ponuda i tražnja, ali i konkurencija i rizici. Svi ti parametri uticali su na to da smo u u januaru i februaru svedočili silaznim trendovima kamatnih stopa. Verujem da će situacija ostati nepromenjena u narednih nekoliko meseci, a nakon toga će zavisiti od politika centralnih banaka Evrope, FED-a, naše Narodne banke Srbije, ali opet kažem i tržišta - ocenio je Vuković.\nkamata kamatne stope fed rast kamatnih stopa rata kredita veća rata kredita krediti


16.09.2020. / BioskopOstalo - bonus\nDrugi festival angažovanog etnografskog filma „Vizantrop“ od 16 do 20. septembra u UK Stari grad\nUstanova kulture „Stari grad“ u Beogradu, ponovo će biti domaćin festivala angažovanog, etnografskog filma „Vizantrop“, koji će se održati od 16. do 19. septembra. Na festivalu će biti prikazana najnovija ostvarenja svetske i domaće produkcije, ne starija od četiri godine.\nSelekciona komisija festivala angažovanog etnografskog filma „Vizantrop“ pogledala je 105 filmova iz više od 40 zemalja.\nProgram četvorodnevnog festivala možete pogledati na sajtu Vizantropa, takođe više informacija o samim filmovima, kao i drugim događajima vezano za festival, objavljivaće na fejsbuk stranici “Vizantrop”\nOdlučeno je da se na festivalu prikaže 36 filmova, koji su raspoređeni u četiri kategorije: „Jednakost i zajedništvo“, „Nematerijalno kulturno nasleđe“, „Studentski film“ i „Ekologija i socijalni aktivizam “.\nKf.MMDKC – Vikend kulture na Platou ispod Brankovog mosta\nCiklus tribina: Roman na filmu


Fudbalski vikend: Novi remi Trajala, fudbalerke Napretka poražene od Rada – GRAD Kruševac\nNaslovna » Sport » Fudbalski vikend: Novi remi Trajala, fudbalerke Napretka poražene od Rada\nKada je FK Trajal u pitanju – ništa novo. „Gumari“ su zabeležili i osmi remi u ovoj sezoni, igrajući u Lazarevcu nerešeno 1:1 sa Kolubarom. Gol za kruševačku ekipu postigao je Ivica Jovanović. Umesto smenjenog Predraga Pešića ekipu ekipu je sa klupe vodio pomoćni trener Ivan Radivojević. Sa 17 bodova Trajal je 12. na tabeli, a sledeći protivnik mu je ekipa Budućnosti iz Dobanovaca.\nU istom rangu takmičenja, Prvoj ligi Srbije, fudbalerke Napredak Juniora 2018 pretrple su novi poraz, u Beogradu od Rada sa 2:1. Ostale su na dve pobede u prvenstvu što im je donelo sedmo mesto na tabeli sa sedam bodova, a 2. novembra dočekuju ekipu Kolubare.\nPrvenstvo Srpskke lige Istok nastavljeno je utakmicama 11. kola. Poraženi su i Trsteničani i Varvarinci, nastavljajući sa slabim igrama i rezultatima ove sezone. Trstenik PPT je kao domaćin izgubio od Jedintsva iz Bošnjaca (0:1), a Temnić 1924 je prepustio bodove u Knjaževcu Timočaninu (3:1). Upravo Trstenik i Temnić zauzimaju dve poslednje pozicije na tabeli, sa samo četiri, odnosno tri boda.\nOdigrano je i 12. kolo Omladinske lige Srbije. Napredak je u Kruševci igra\nbez golova sa Radničkim iz Niša (0:0), dok je Trajal u Beogradu pretrpeo poraz od Partizana (4:1) i još uvek je bez pobede u ovom prvenstvu.\nNapredak je deveti na tabeli sa 17 bodova, a Trajal poslednji sa samo dva. U narednom kolu Napredak gostuje u Lučanima ekipi Mladosti, dok Trajal dočekuje OFK Beograd.\nKada je FK Trajal u pitanju - ništa novo. "Gumari" su zabeležili i osmi remi u ovoj sezoni, igrajući u Lazarevcu nerešeno 1:1 sa Kolubarom. Gol za kruševačku ekipu postigao je Ivica Jovanović. Umesto smenjenog Predraga Pešića ekipu ekipu je sa klupe vodio pomoćni trener Ivan Radivojević. Sa 17 bodova Trajal je 12. na tabeli, a sledeći protivnik mu je ekipa Budućnosti iz Dobanovaca. U istom rangu takmičenja, Prvoj ligi Srbije, fudbalerke Napredak Juniora 2018 pretrple su novi poraz, u Beogradu od Rada sa 2:1. Ostale su na dve pobede u prvenstvu što im je donelo sedmo mesto na tabeli…\nfudbalerke temnić trajal Napredak\t2019-10-27\nTag : fudbalerke temnić trajal Napredak\nPrethodni : Sportski vikend – pobede domaćih timova u košarci, vaterpolu i rukometu\n13. aprila 2021., 03:14


Ekskluzivno: kako posluje glavni stub Velike propagande laži, Pink Company Željka Mitrovića\nPoslušan, jer je dužan 100 miliona evra\nPropagandna imperija Željka Mitrovića, najodanijeg sluge zločinačkog režima iz devedesetih, već punih 17 godina je u službi i svih drugih vladajućih koalicija. Ali, nikada kompanija Pink nije ponudila sve svoje resurse jednom čoveku i njegovoj diktaturi kao što je to danas slučaj sa režimom Aleksandra Vučića. Uprkos činjenici da je Mitrovićeva Pink imperija na budžetu države, ona nema ni polovine svog kapitala u ovoj kriminalnoj kompaniji, već pokriva svoje obaveze samo sa 30,95 odsto ukupno angažovanih poslovnih sredstava. Na kraju 2017. godine dugovi Željka Mitrovića i Pink Company, dostigli su čitavih sto miliona evra! Iz budžeta Republike Srbije Vučić plaća i druge "medije" iz porodice Velike propagande laži, poput "Informera" i "Srpskog Telegrafa". Naš poznati ekonomski stručnjak, Miodrag K. Skulić, u ovom broju Magazina Tabloid analizirao je poslovanje Pink Company, sa posebnim osvrtom na ogromna dugovanja ove zločinačke firme (100 miliona evra). U ovom broju (na sledećoj strani), opisana su i dugovanja Štamparije Borba i režimskog glasila Večernjih Novosti, čije vlasništvo nije utvrđeno, ali jesu ogromna dugovanja koja i dalje rastu.\nPINK International Company, doo, čiji je osnivač i zakonski zastupnik Željko Mitrović u svom sastavu, pored ovog matičnog privrednog društva ima još pet zavisnih društava u zemlji, od kojih je jedno u procesu likvidacije i tri zavisna društva registrovana u susednim zemljama (BiH, Crna Gora i Banja Luka). U likvidaciji je privredno društvo FTV SEE, doo, Beograd, registrovano 11.11.2008. godine za delatnost proizvodnje i emitovanja televizijskog programa, u kome PINK Company ima kapital od samo 85.845 dinara. Sledeća četiri zavisna društva su sto odsto u vlasništvu Company PINK, i to:\n* Pink Ugostiteljstvo, doo, Beograd, registrovan 29.12.2008. sa kapitalom od samo 43.937 dinara, sa osam zaposlenih,\n* PFI Studios, doo, Šimanovci, registrovan 20.05.2010, za proizvodnju kinematografskih dela, sa kapitalom od svega 49.988 dinara, sa šest zaposlenih;\n* Pink Library, doo, Beograd, registrovan 01.08.2012. godine za distribuciju kinematografskih dela sa kapitalom od samo 10.000 dinara, bez zaposlenih i\n* Globaltel, doo, Beograd, sa 55 odsto učešća PINK Company u kapitalu ovog društva, što čini udeo u iznosu od 1.499.059 dinara, dok razliku od 45 odsto udela ima privredno društvo „Procescom" koje je u vlasništvu 51 odsto Vojislava Krstića, 30 odsto Save Terzića i 19 odsto Ivana Bukelića. Ovo privredno društvo registrovano je za bežične telekomunikacije i ima samo dva zaposlena.\nUkupan broj zaposlenih u 2017. godini u svih devet ovih privrednih društava bio je 883 lica, od čega u matičnom i pet zavisnih društava registrovanih u Srbiji je 708 zaposlenih, dok u tri zavisna društva u inostranstvu je bilo 75 zaposlenih. Pink Company ima u privrednom društvu Air Pink, registrovanom za vazdušni saobraćaj samo 1,98 odsto udela, dok je većinski vlasnik ovog društva Željko Mitrović sa ulogom od 68,02 odsto i 30 odsto Aleksandar Ilić. Ovo društvo poslovalo je u 2017. godini sa 72 zaposlena.\nUkupna poslovna imovina društva u konsolidovanom bilansu\nUkupna vrednost poslovne imovine društva, na kraju 2017. godine, iznosi 14,4 miliona evra i ona je hipotekarno u celosti opterećena sa 14 hipotekarnih tereta AIK banke, i po jednom hipotekom Intesa banke, Nove banke iz Banja Luke i Hipotekarne banke iz Podgorice. Objekat u Beogradu, u ulici Neznanog junaka broj 1 ima 3.150 m2 i u knjigovodstvu društva se vodi 5,3 miliona evra i u celini je pod hipotekarnim teretom. U Šimanovcima objekat kinematrografske delatnosti, tzv. Filmski grad, sa infrastrukturom, pod hipotekom je. Objekat u Beogradu, u ulici Sv. Nikole kupljen od privrednog društva Biomed još 2009. godine ima 630 m2 i pod hipotekom je Intesa banke i AIK banke.\nPoslovni prihodi društva u konsolidovanom bilansu\nUkupni poslovni prihodi u konsolidovanom bilansu u 2017. godini iznosili su iznosili 55 miliona evra, što je samo pola procentnog poena više nego u prethodnoj godini, uz iskazanu neto dobit u toj godini od 978 miliona dinara, ili više od osam miliona evra, što čini 14,8 odsto od ukupnog prihoda. To je za ovu oblast izuzetno visok nivo. U prethodnoj godini neto dobit u konsolidovanom bilansu bila je samo 56,5 miliona dinara, ili 17 puta manji.\nUkupne obaveze i obaveze po kreditima banaka\nUkupne obaveze matičnog i osam zavisnih društava dostigle su sto miliona evra, od čega kreditne obaveze prema bankama više od 14 miliona evra, od čega:\n* 1,7 miliona evra Banka Intesa\n* 9,6 miliona evra AIK banka\n* 2,7 mliona evra Nova banka, Banja Luka\nDana 15 marta 2016 godine zaključen je sporazum sa Poreskom upravom o odlaganju poreskog duga u iznosu od 411.620.512 dinara u 60 mesečnih rata, uz zalogu na pokretnim stvarima matičnog društva. Dakle, više od 3,4 miliona evra Poreska uprava, kao državni organ reprogramira dug oivoj medijskoj kompaniji i u tome je problem, što se u konkretnom radi o medijskoj kompaniji koja ima frekvenciju sa Nacionalnim značajem, pa je povezanost države sa emiterom ne može biti nezavisna.\nPostavlja se razumno pitanje: šta čini tako visok nivo obaveza Pink Company, doo, koji je dostigao skoro sto miliona evra? Da bi bilo jasnije o čemu je reč, te obaveze prikazujemo u narednom tabelarnom pregledu, prema godišnjem obračunu za 2017. godinu:\n* 14,1 milion evra obaveze po dugoročnim kreditima banaka\n* 11,2 miliona evra obaveze za primljene dugoročne avanse\n* 13,6 miliona evra obaveze po osnovu utvrđenog bonusa\n* 10,0 miliona evra obaveze po kratkoročnim kreditima\n* 11,5 miliona evra obaveze za primljene kratkoročne avanse\n* 13,0 miliona evra obaveze prema dobavljačima u zemlji\n* 10,0 miliona evra obaveze prema dobavljačima iz inostranstva\n* 1,4 miliona evra preostali deo odložnog poreskog duga\n* 14,5 miliona evra tekuće obaveze iz poslovanja\nDugoročni avansi, koji plasmani nisu uobičajeni u našoj finansijskoj praksi iznose 11,2 miliona evra i oni su dati od sledećih privrednih društava:\n* 3,0 miliona evra Invej, Beograd\n* 3,0 miliona evra Kopernikus, Beograd\n* 2,2 miliona evra Imlek, AD, Beograd\n* 1,4 miliona evra Koncern Bambi Banat\n* 1,2 miliona evra Knjaz Miloš, Aranđelovac\n* 0,4 miliona evra Rubin, Kruševac ui Clor Media.\nGarantovana zarada Direct media\nUgovorom o načinu sticanja i otuđenja udela u matičnom društvu od 12 juna 2016. godine predviđeno je da sticalac udela Direct media iz Beograda ima pravo na preferencijalnu isplatu dobiti. Minimalna garantovana dobit koja će se isplatiti privrednom društvu Direct media za 2016. godinu je 750.000 evra u dinarskoj protivvrednosti. Ugovorom je, takođe predviđeno, da Direct media novčano potraživanje po osnovu pripadajuće dobiti može konvertovati u reklamne vreme na televizijskim programima koje emituje Pink.\nPlanira se prodaja udela u Pink BH i Pink M\nU 2018. godini rukovodstvo kompanije stupilo je u pregovore o prodaji sto odsto svog udela u Zavisnim društvima PINK BH Company, doo, Sarajevo i PINK M Company, doo, Podgorica. Plan je da se sredstvima od prodaje tih udela otkupi udeo društva Direct media od 10 odsto u PINK International Company.\nAIR Pink, doo, Beograd\nAir Pink je u vlasništvu građanina Željka Mitrovića 68,02 odsto, dok je PINK Company vlasnik samo 1,98 odsto, a ostatak od 30 odsto poseduje Aleksandar Ilić. U ovom privrednom društvu registrovanom za vazdušni saobraćaj u 2017. godini bilo je 72 zaposlena. Društvo je na kraju te godine raspolagalo sa poslovnom imovinom u vrednosti 4,5 milijardi dinara, što predstavlja 38 miliona evra. Sopstvenim kapitalom u iznosu od 606 miliona dinara, ili pet miliona evra društvo je finansiralo tu imovinu, što iznosi 13,3 odsto. To je veoma nizak stepen, jer obaveze predstavljaju 33 miliona evra. Društvo je u 2017. godini ostvarilo 33,5 miliona evra prihoda, ali je istovremeno isplatilo proizvodne usluge 13 miliona evra, a za gorivo platilo 5,6 miliona evra, pa je sa razlikom od 14,9 miliona evra, nakon isplate zarada od četiri miliona evra i drugih rashoda društvu preostala neto dobit u iznosu od 2,3 miliona evra, što je zadovoljavajući nivo dobiti.\nKriminalna misija režimskih mešetara: poslednji čin uništavanja Kompanije Novosti i Štamparije Borba\nKupovina vremena i odlaganje propasti\nKompanija Novosti, AD ima blokiran tekući račun neprekidno 525 dana za iznos od 507,2 miliona dinara, odnosno za 4,3 miliona evra, dok Štamparija Borba, AD, ima blokadu tekućeg računa više od 357 miliona dinara, što iznosi više od tri miliona evra, za isti broj dana, neprekidno. Kompanija Novosti u 2017. godini imala je 363 zaposlenih, a sa njom povezano privredno društvo Štamparija Borba, AD, 227 zaposlenih. Postavlja se pitanje kako je u našem zakonodavstvu moguće poslovati sa tako velikim brojem zaposlenih, godinu i po dana, a da je tekući račun u blokadi. Da bi odgovorili na ovo pitanje izvršili smo uvid u brojne godišnje obračune ova dva pravna lica i sa njima povezane privredne subjekte, posebno i na njihovo zajedničko privredno društvo Štamparija Novosti, doo u kome ova dva partnera imaju po 50 odsto udela.\nNikola Vlahović Kompanija Novosti, AD i Štamparija Borba, AD od 12 jula 2017. godine, neprekidno imaju blokirane tekuće račune za 7,3 miliona evra. Vlasnička struktura Kompanije Novosti, AD, je do krajnjih mera iskomplikovana. Naime, nominalni vlasnici akcija su:\n* 29,51% Republika Srbija\n* 24,99% Trimax Investments GmbH Austrija\n* 24,90% Ardis Holding GmbH Austria\n* 12,55% Karamat Holding GmbH, Austria\n* 7,15% Fond PIO\n* 0,90% mali akcionari\nMeđutim, Komisija za hartije od vrednosti oduzela je pravo glasa na 1010 akcija u posedu akcionara Trimax, na 1007 akcija Ardis i 507 akcija Karamat-u, nakon toga upravljačka struktura je sledeća: 2.471 akciju Republika Srbija sa Fondom PIO, ili 58,63 odsto prava glasa, 1.684 akcije Milan Beko, ili od njega ovlašćeno lice, u ime povezanih akcionara Trimax, Ardis i Karamat, sa 39,95 odsto prava glasa, 60 akcija mali akcionari, ili 1,42 odsto prava glasa.\nPrema tome, većinsko pravo glasa u Kompaniji Novosti, AD, ima država, ali ne i pravo na raspodelu dobiti i one odluke za koje se traži 2/3 većina. Vlasnik akcija Štamparije Borba, AD, je 79,42 odsto, dok su zaposleni i bivši zaposleni u Štampariji vlasnici 20,58 odsto. Zavisna privredna društva Kompanije Novosti, AD su Agencija Novosti, registrovana 23. jula 2018 godine sa 100 dinara kapitala Kompanije Novosti i sto odsto u vlasništvu Kompanije. Savršeno je jasno i laiku čemu će poslužiti ovo privredno društvo.\nZajedničko preduzeće Štamparija Novosti sa Štamparijom Borba po 50 odsto udela osnovano još 30.12.2002. godine, kada je uvezena velika štamparska mašina, koja danas radi sa manje od polovine kapaciteta, a po godišnjem ugovoru iznajmljuje se Štampariji Borba, jer se i nalazi u njenom poslovnom prostoru, od čega su po 1,5 milion evra finansirala oba vlasnika udela.\nZakonski zastupnici u Kompaniji Novosti, AD, su Srđan Muškatirović, generalni direktor, Radomir Vidaković i Branko Vukičević, izvršni direktori, dok je zakonski zastupnik u Štampariji Borba, AD, Vladimir Gudurić, direktor društva.\nPoslovna imovina i obaveze Kompanije Novosti, AD\nKompanija Novosti, AD na kraju 2017. godine raspolagala je sa 468 miliona dinara ukupne poslovne imovine, što čini manje od četiri miliona evra. Kompanija je još pre nekoliko godina ostala bez dinara sopstvenog kapitala, pa su još ukupne obaveze, usled nagomilanih gubitaka u poslovanju u ranijim godinama, narasle na 2,3 milijarde dinara, što predstavlja više od 11,8 miliona evra. Dakle, obaveze Kompanije Novosti, AD, su veće od ukupne poslovne imovine koju Kompanija koristi za 7,8 miliona evra. Gubitak veći od kapitala na kraju te 2017. godine dostigao je tih 7,8 miliona evra. Najteže je što Kompanija nema nikakvih dugoročnih obaveza, već su sve obaveze kratkoročne i čine ih uglavnom obaveze prema Štampariji Borba, za štampu, a često i za nabavljenu novinsku hartiju. Štamparija Borba, podnela je sudu na naplatu sledeće tužbe:\n* 602,3 miliona dinara\n* 187,3 miliona dinara u postupku pred javnim izvršiteljom\n* 301,7 miliona dinara\n* 58,0 miliona dinara za utuženo potraživanje za kamatu\nBez obzira što je Kompanija izdala 103 menice, tekući račun je blokiran za više od 507 miliona dinara, a skoro sva potraživanja Štamparija je utužila, od čega su neka postala izvršna. Ulaganje žalbe na svima poznatu čvrstu obavezu Kompanije Novosti da isplati fakture za štamparske usluge dnevnog lista Večernje novosti i drugih listova koje izdaje Štamparija, predstavlja kupovinu vremena i odlaganje propasti ovog javnog glasila kojim većinsko pravo upravljanja ima država Srbija. To je najbolji primer kako država Srbija želi da donese Medijsku strategiju u kojoj će i dalje upravljati propalim štampanim glasilima „Večernje novosati" i „Politika".\nPoslovni prihodi i ostvaren rezultat u 2017. godini Kompanije Novosti, AD\nU 2017. godini Kompanija je na 1,33 milijarde dinara ukupnog prihoda, što iznosi 11,3 miliona evra, koji prihod je manji za 7,3 odsto u odnosu na prihod ostvaren u 2016. godini, uspela da pokrije isplate zarada, rashode štampanja novina i druge rashode i da iskaže neto dobit u iznosu od 3,8 miliona dinara. To je simbolična dobit i ako bi se pravilno iskižile obaveze po tužbama Štamparije za pripadajuće kamate, od te dobiti ne bi ostalo ništa.\nPoslovna imovina i obaveze Štamparije Borba, AD\nUkupna vrednost poslovne imovine Štamparije Borba, AD na kraju 2017. godine iznosila je nešto više od devet miliona evra, u kom iznosu je pretežan deo potraživanje Štamparije Borba od Kompanije Novosti, koje je Štamparija u celosti utužila. Sopstvenim kapitalom od 34,4 odsto Štamparija pokriva ukupno angažovana poslovna sredstva, dok su obaveze veće od 700 miliona dinara, što čini šest miliona evra.\nPoslovni prihodi i ostvareni rezultati Štamparije Borba, AD\nUkupan prihod Štamparije Borba u 2017. godini ostvaren je u iznosu 307 miliona dinara, što je manje za 13,3 odsto u odnosu na prethodnu 2016. godinu, a to čini 2,5 miliona evra prihodu u celoj toj godini. Ali, na drugoj strani taj nivo prihoda nije bio dovoljan za pokriće svih rashoda, pa je u toj godini iskazan neto gubitak 128 miliona dinara, ili skoro 1,1 milion evra. Interesantno je da zaposlenima u Štampariji Borba nije isplaćena, a ukalkulisana je zarada, u iznosu od 297 miliona dinara, što čini više od 2,5 miliona evra, ili po zaposlenom 11 hiljada evra bruto, odnosno šest hiljada evra neto po zaposlenom.\nHipoteke na mašinama Štamparije Borba, AD\nHypo-Alpe-Adria bank, sada Addiko bank, ima hipoteku na 13 mašina vlasništva Štamparije Borba, AD, i to:\n* Uniset ofset\n* dva uređaja za lepljenje\n* automatska linija za sabijanje\n* knjigovezački nož\n* višeosovinski usitnjivač\n* tre i novinske alfa CTP-Nela\n* dve razvijačice i\n* novinski transporter\nDug prema ovoj banci na dan 31 decembra 2017 godine iznosi 505 hiljada evra.\nŠtamparija Novosti, doo\nOvo pravno lice zajedničko je privredno društvo Kompanije Novosti, AD i Štamparije Borba, AD, sa po 50 odsto uloga, koji iznosi po 192 miliona dinara. Društvo je registrovano 24. aprila 2002 godine, a uvezena štamparska mašina uneta je u imovinu Štamparije Novosti 30. decembra 2002. godine. Ovo zajedničko privredno društvo nije imalo zaposlenih radnika, jer je mašina montirana u poslovnom prostoru Štamparije Borba, AD i njoj su vlasnici udela zajedničkog društva iznajmljivali ovu štamparsku mašinu. Mašina je uvezena na kredit i oba partnera su je do danas otplatila, pa je za čuđenje zašto Kompanija Novosti nije ponudila Štampariji Borba da u celosti preuzme ovo postrojenje, a da za adekvatan deo se smanji dugovanje Kompanije Novosti, AD, prema Štampariji Borba, je delatnost štampanja novina je osnovna delatnost Štamparije Borba, a Kompanija Novosti ima registrovanu novinsko-izdavačku delatnost.


Regionalna konferencija Ulaganje u evropsku budućnost Zapadnog Balkana – reforme i investicije ključni faktori razvoja Regiona | EUME\nNaslovnica Info Press info Regionalna konferencija Ulaganje u evropsku budućnost Zapadnog Balkana – reforme i investicije...\nU ime Ministarstva evropskih poslova konferenciji je, u svojstvu govornika na panelu Reforme i evropska integracija Zapadnog Balkana, prisustvovao savjetnik u Direktoratu za evropske fondove Bojan Vujović.\nVujović je poručio da je Crna Gora posvećena regionalnoj saradnji kao važnom aspektu procesa evropske integracije, ali i mehanizmu koji omogućava sprovođenje važnih regionalnih infrastrukturnih projekata. Istakao je da je Crna Gora, posredstvom finansijskih instrumenata u okviru Berlinskog procesa iskoristila preko 80 miliona eura bespovratne podrške EU, što je važan podsticaj dinamičnijem ekonomskom rastu crnogorske ekonomije.\n“Pored razvoja infrastrukture, reformske mjere koje EU podržava u okviru Agende povezivanja doprinose usvajanju važnih evropskih standarda i omogućavaju građanima Regiona da kroz konkretne koristi unaprijede životni standard“, naglasio je Vujović.\nUčesnici Konferencije su se saglasili da su reforme koje države Regiona sprovode u okviru procesa pristupanja važne, kao i da je podrška EU od presudna za uspjeh procesa koji je složen i zahtjevan po pitanju ulaganja, ali i administrativnih kapaciteta.\nRazmjena iskustava i dobre prakse na nivou Regiona je preduslov za kvalitetan nastavak procesa, posebno kada je u pitanju vođenje pregovora i korištenje sredstava iz fondova EU. Takođe, države regiona su jednistvene u ocjeni da je potrebno ubrzati sprovođenje infrastrukturnih projekata, uz pojednostavljenje procedure za prijavljivanje i odobravanje projekata od strane EU.


SARAJEVO, Udruženje proizvođača namještaja BiH uputilo je zahtjeve predsjedavajućem Savjeta ministara BiH i entitetskim premijerima u kojima traže da se pod hitno riješi problem snabdijevanja drvetom, uvođenje taksi na izvoz, smanjenje doprinosa na plate radnika, subvencije za radnike i sprečavanje njihovog odlaska u inostranstvo ili će, kako su najavili, održati štrajk upozorenja.\n“Mišljenja smo da je krajnje vrijeme da se aktivirate, pozabavite tematikom i u što kraćem roku ozbiljno pristupite rješavanju problema snabdijevanja proizvođača namještaja oblovinom i to u skladu s Odlukom o načinu prodaje šumskih drvnih sortimenata porijeklom iz državnih šuma”, navedeno je u saopštenju.\nPredlažu da država obezbijedi sredstva za plaćanje doprinosa na plate za novozaposlene radnike na period do dvije godine, a da se plaćanje vrši kvartalno retroaktivno.\nNa taj način poslodavcima bi omogućili da povećaju plate radnicima, što bi sve skupa uticalo na smanjenje odlaska radnika u inostranstvo, tačnije pomoglo bi da se radna snaga zadrži u državi.\n“Ističemo da smo spremni na sve vidove saradnje u cilju rješavanja navedenih pitanja, a ukoliko ne bude adekvatnog odgovora države, bićemo prinuđeni u najskorije vrijeme organizovati štrajk upozorenja”, navodi se, između ostalog, u zahtjevima Upravnog odbora Udruženja proizvođača namještaja BiH.\n“Wood Team”, Ilijaš\n“Janj”, Donji Vakuf\n“Export City”, Prnjavor\n“Prevent Home”, Ključ\nTagovi: savjet ministara bihstrajk upozorenjaUdruženje proizvođača namještaja BiH\nKomentari na članak: Udruženje proizvođača namještaja BiH upozorilo: Obezbijedite sirovine ili idemo u štrajk\n24.08.2018 u 9:54\nSvako ko koristi drvo mora daplaća državi porez i mora da plati reket stranici (u ovom slučaju Socijalističkoj partiji) tako da im je više isplativo da izvoze.


Nijedan migrant nije vraćen iz Austrije u Srbiju od 2007.\nSvet Autor:Tanjug20. apr. 202017:15\nNijedan iregularni migrant, koji potiče iz trećih država nije vraćen iz Austrije u Srbiju od 2007. godine, kada je Srbija potpisala Sporazum o readmisiji sa Evorpskom unijom, izjavio je danas za Tanjug pomoćnik ministra unutrašnjih poslova i načelnik Sektora za međunarodnu saradnju, evropske poslove i planiranje, Zoran Lazarov.\nLazarev je, odgovarajući na optužbe predsednika opozicionog Pokreta Dveri Boška Obradovića da postoji “tajni ugovor” između Vlade Srbije i Vlade Austrije o vraćanju migranata koji ne dobiju azil u Austriji, objasnio da je Sporazum o readmisiji migranata koji potiču iz trećih država, Srbija potpisala sa EU još 2007. godine.\nTri godine kasnije je, kaže Lazarov, sa Austrijom potpisan posebni Protokol o sprovođenju pomenutog Sporazuma, kojim je zapravo definisan postupak readmisije migranata između Srbije i Austrije.\n“Prošle godine je sa Austrijom potpisan samo radni aranžman kojim je bliže definisano kako će se tehnički sprovoditi readmisija migranata koji potiču iz trećih država”, rekao je Lazarov i dodao da je tim dokumentom jasno precizirano da je, u svakom pojedinačnom slučaju, za njihovo vraćanje neophodna saglasnost Srbije.\nLazarov napominje da je time samo bliže definisano ono što je Srbija potpisala još 2007. Godine sa Evropskom unijom, odnosno 2010.godine sa Austrijom.\n“Od 2007. godine, kada je Srbija potpisala Sporazum o readmisiji sa Evropskom unijom, do danas nijedan iregularni migrant, koji potiče iz trećih država, nije vraćen iz Austrije u Srbiju”, poručio je Lazarov.\nAustrijski mediji su preneli navode Ministarstva unutrašnjih poslova Austrije da aktuelni ministar policije, Karl Nehamer ima nameru da primenjuje, kako je navedeno „projekat“ koji je pre pre godinu potpisao tadašnji ministar unutrašnjih poslova Austrije Hebert Kikl a odnosi se na proterivanje odbijenih tražioca azila, u Srbiju.\nAustrijsko ministarstvo je tako odgovorilo na poslaničko pitanje stranke Neos, i navelo da je reč o strancima koji se ilegalno nalaze u Austriju, koji imaju pravosnažnu odluka o proterivanju, pri tom nije moguće njihovo vraćanje u zemlju porekla, a imaju dovoljnu vezu sa Srbijom odnosno preko balkanske rute su putovali preko Srbije u EU.


HomePolitikaSelaković u Kairu: Dosta prostora za unapređenje ekonomske saradnje\n22/08/2021Redakcija BALKAN TVPolitika, Vesti0\nMinistar spoljnih poslova Nikola Selaković sastao se u Kairu sa predsednikom Egipta Abdelom Fatahom el Sisijem, kojeg je zvanično pozvao da dođe u Beograd u oktobru, kada se obeležava 60 godina od Prve konferencije Pokreta nesvrstanih.\nNikola Selaković je rekao da sastanak sa El Sisijem predstavlja sjajno iskustvo za njega.\n„Mnogo sam naučio i mogu samo da kažem da sam počastvovan što sam mogao da prenesem najsrdačnije pozdrave našeg predsednika Aleksandra Vučića predsedniku El Sisiju“, rekao je Selaković na konferenciji za novinare u Kairu.\nŠef srpske diplomatije sastao se i sa ministrom inostranih poslova Egipta Samehom Hasanom Šukrijem, sa kojim je, kako je rekao na zajedničkoj konferenciji za novinare, razgovarao o odnosima dveju zemalja, kako na političkom, tako i na ekonomskom planu.\nSelaković je kazao da postoji dosta prostora za unapređenje ekonomskih odnosa između dve zemlje i u tom smislu naveo da su oblasti u kojima se najviše odnosi mogu unaprediti poljoprivreda, turizam, telekomunikacije, energetika i zdravstveni sektor.\n„Razgovor je bila prilika i da vidimo koliko su duboki koreni saradnje i tradicionalno prijateljstvo dve nacije. Zaključili smo danas da tradicionalno dobri odnosi između Srbije i Egipta imaju jake istorijske korene, a s vremena na vreme bili su i odlični, naročito u vreme predsednika Tita i Nasera, kada su dve zemlje sarađivale na korist čitavog nezavisnog i slobodnog sveta“, kazao je Selaković.\nPrema njegovim rečima, na sastanku sa Šukrijem razgovaralo se i o osnivanju Pokreta nesvrstanih.\nU tom smislu, Selaković kaže da će Srbija biti ponovo mesto gde će se sve zemlje, osnivači i članovi, zajedno okupiti u oktobru, kako bi obeležili 60 godina od Prve konferencije Nesvrstanog pokreta u Beogradu.\n„Bila bi velika čast da Egipat uzme učešće na obeležavanju na predsedničkom nivou i bila bi nam velika čast da ugostimo predsednika El Sisija“, poručio je Selaković.\nŠef srpske diplomatije izrazio je i nadu da će do kraja godine biti održan zajednički komitet za ekonomsku i trgovinsku razmenu i saradnju između Srbije i Egipta, ali i poslovni forum gde će se srpski i egipatski privrednici upoznati.\nKako je naveo, postoji prostor za unapređenje saradnje u oblastima poljoprivrede, energetike, turizma, telekomunikacije, ali i zdravstva.\nNa pitanje kada će biti uspostavljen direktan let između Srbije i Egipta, Selaković kaže da se nada da će to biti rešeno što je pre moguće.\nNaveo je da će odmah pozvati srpskog ministra saobraćaja kako bi se ustanovilo da li postoje prepreke i šta se dešava sa tim.\n„Ponosni smo na činjenicu da je u sedam meseci ove godine, u odnosu na broj stanovnika, Srbija imala najviše turista u Egiptu. Više od 140.000 srpskih turista je posetilo vašu zemlju i ono što moramo da uradimo jeste da pronađemo zajednički jezik avio-kompanijama, ministarstvima i ta stvar će biti rešena uskoro“, kazao je Selaković.


Budi odgovoran: Počinje glasanje za projekte - Vijesti | Radio Televizija Budva - Budva Crna Gora\nGlasanje za projekte od društvenog značaja u okviru treće faze kampanje Budi odgovoran, počinje danas, saopšteno je iz Ministarstva finansija.\nGlasanje će trajati do 5. decembra, a novac prikupljen tokom ove faze kampanje biće opredijeljen za finansiranje pojedinačnih predloga koji budu dobili najveći broj glasova.\n"Na taj način će se omogućiti dalje prikupljanje sredstava za finansiranje projekata od opšteg društvenog značaja, koje su predložili građani", saopšteno je iz Ministarstva.\nIz Ministarstva podsjećaju da su uspješno realizovane dvije faze kampanje, tokom kojih su građani prijavili preko pet hiljada nepravilnosti u oblasti sive ekonomije, što je rezultiralo novčanim kaznama od preko 1,1 milion eura.\nProjekti za glasanje u okviru treće faze kampanje su nabavka aparata za mehaničku ventilaciju (respiratora) za bebe za Centar za neonatologiju Instituta za bolesti djece Kliničkog centra Crne Gore, izgradnja i opremanje dijela Specijalne bolnice za psihijatriju u Dobroti, kao i opremanje gradskih parkova i dnevnih cenatara mobilijarom za djecu s invaliditetom.\nNa listi su i projekti opremanje dnevnih centara za djecu i omladinu sa smetnjama u razvoju u Bijelom Polju, Mojkovcu i Ulcinju, zatim nabavka zvučnih semafora za osobe sa oštećenim vidom i podrška starima na teritoriji Prijestonice Cetinje.\nMože se glasati i za projekat Sigurna penzija, kreditna linija za start-up preduzeća za žene i mlade u manje razvijenim opštinama Crne Gore, nabavka posuda za kompostiranje otpada u domaćinstvima u Crnoj Gori, osnivanje edukativnog centra za upravljanje otpadom u Podgorici i izgradnja skloništa za napuštene životinje i pansiona za privremeno čuvanje kućnih ljubimaca.\nDo sada je prikupljeno preko 125 hiljada eura za projekte od društvenog značaja u okviru treće faze kampanje. Prikupljanje novca biće nastavljeno do kraja javne kampanje, 5. decembra.\nU nastavku kampanje, građani će i dalje biti u mogućnosti da ukazuju na nepravilnosti iz oblasti sive ekonomije i glasaju za projekte, putem web sajta budiodgovoran.me, mobine aplikacije i Call centara Poreske i Uprave za inspekcijske poslove.


Lentismed na najznačajnijem svetskom medicinskom sajmu - MEDICA 2019 - Blog - Lentismed Srbija\nSvaki nastup na medicinskim sajmovima i kongresima predstavlja dragoceno iskustvo, stoga nas svake godine uvek posebno raduje da učestvujemo na Medici, najznačajnijem medicinskom svetskom sajmu.\nProfesionalcima i stručnjacima u svetu medicinskih proizvoda ovakva platforma je ključno mesto susreta za razmenu znanja, ostvarivanje i produbljivanje poslovnih partnerstva. Ovde kompanije i organizacije dolaze da pokažu svoja najnovija dostignuća u razvoju naprednih medicinskih uređaja i pomagala. Ozbiljnost nastupa se dokazuje savremenim medicinskim rešenjima i inovacijama koje kompanije donose iz svih krajeva sveta.\nI ove godine smo sa velikom pažnjom pristupili prezentaciji naših urinarnih rešenja. Zahvaljujući ulaganju u znanje i svom razvojnom odeljenju, praćenju zahteva tržišta i korisnika, kao i primeni savremenih materijala i tehnologija razvili smo novu generaciju proizvoda u segmentu rešenja za kateterizaciju i stali rame uz rame velikim svetskim imenima u ovoj grani industrije.\nOsim samih rešenja, veliku pažnju privukao je i naš štand. Celokupni nastup zaokružen je dizajnom štanda koji jezikom vizuelne komunikacije priča priču našeg brenda. Priča u suštini čuva beskompromisno unapređivanje kvalitete proizvoda i promoviše dijalog s korisnicima, sve u cilju obezbeđivanja njihove bolje sutrašnjice.


Dan online - Politika: Ni ja, niti članovi vlade nećemo u stranku - 2020-11-22\nPolitika MANDATAR ZDRAVKO KRIVOKAPIĆ TVRDI DA ČLANOVI NJEGOVOG KABINETA NEĆE BITI U PARTIJI DAKE DAVIDOVIĆA\nZdravko Krivokapić - Foto: SRDJAN BOLJEVIC Ni ja, niti članovi vlade nećemo u stranku\nMandatar za sastav vlade Zdravko Krivokapić poručio je da ni on niti jedan kandidat za ministra u budućoj vladi nije član političke partije, niti će to biti. Mandatar je reagovao nakon što je biznismen Miodrag Daka Davidović ranije juče kazao da će članovi partije koju je osnovao (Narodni pokret Crne Gore), između ostalih, biti i neki od kandidata za ministre u Vladi Crne Gore.\n– Radi istinitog informisanja javnosti želimo da saopštimo da ni mandatar za sastav nove vlade Crne Gore, niti jedan kandidat za ministra u budućoj vladi nijesu članovi političkih partija, niti će to biti – navodi se u saopštenju Krivokapićeve službe za odnose s javnošću.\nDavidovićeva objava da osniva Narodni pokret Crne Gore, međutim, izazvala je i druge reakcije u političkoj javnosti Crne Gore.\nPredsjednik Pokreta za promjene i jedan od lidera Demokratskog fronta Nebojša Medojević ocijenio je da je to što biznismen Miodrag Daka Davidović osniva partiju povratak u srednji vijek, a cilj nove vlade je da se zaštite tajkuni prve i druge familije i da se ne dira njihovo bogatstvo koje su opljačkali od naroda i države. Prema njegovim navodima, za ostvarenje tog cilja trebalo je razbiti i uništiti Demokratski front.\n– Dio plana je i osnivanje nove „prosrpske” stranke koja će imati podršku Crkve i pravljenje koalicije sa „pročišćenim” DPS-om nakon njihovog kongresa – napisao je Medojević na svom fejsbuk profilu, a prenosi CdM.\nNVO Ne damo Crnu Goru: Ne pristupamo pokretu\nOd Davidovića nismo kontaktirani, niti možemo biti kontaktirani jer nismo politički aktivna grupacija, naveli su iz NVO „Ne damo Crnu Goru”, tvrdeći da ne pristupaju Narodnom pokretu.\n– NVO „Ne damo Crnu Goru” ne pripada nijednoj političkoj partiji, niti na bilo koji način učestvuje u političkom životu u svojstvu javnih funkcionera. Ukoliko postoji angažovanje pojedinaca-članova NVO „Ne damo Crnu Goru”, isti istupaju u svoje lično ime i ne predstavljaju stav, misiju i viziju NVO „Ne damo Crnu Goru” – navodi se u reagovanju.