Na putu ka građanskom ratu - Nemiri u Čadu - Nedeljnik Vreme\nBroj 892 07.02.2008\nNemiri u Čadu\nNa putu ka građanskom ratu\nPobunjenici i predsednikovi politički protivnici smatraju da je Debijeva vlada nasilna i ogrezla u korupciji. Oni takođe optužuju predsednika da je prisvojio dobar deo prihoda od nafte koji koristi za kupovinu oružja. Protiv predsednika su se ujedinile tri najjače pobunjeničke grupe\nNEOČEKIVANA KRIZA: Evakuacija iz Ndžamene…\nTokom vikenda i početkom nedelje Ndžamena, prestonica Čada, postala je poprište teških borbi između regularne armije i ujedinjenih snaga pobunjenika. Pobunjenici, koji pokušavaju da zbace sa vlasti aktuelnog predsednika Idrisa Debija, iznenada su u subotu napali vladine zgrade i predsedničku palatu. Vojska, koja je očigledno nepripremljena dočekala napad, u prvih nekoliko sati borbe je, prema izveštajima medija, pretrpela dosta gubitaka, tako da su pobunjenici uspeli da zagospodare dobrim delom grada.\n…i predsednik Čada Idriz Debi\nKasniji izveštaji bili su kontradiktorni. Obe strane više puta su tvrdile da je grad pod njihovom kontrolom. Vlasti su objavile da su ponovo preuzele kontrolu nad gradom, dok pobunjenici tvrde da će napraviti predah od nekoliko dana, kako bi omogućili civilima da napuste grad. Predsednik Čada Idris Debi od subote do utorka (dan nastanka ovog teksta) neprestano se nalazi u predsedničkoj palati, gde ga čuvaju najlojalnije trupe. Tokom nedelje i ponedeljka upravo su se oko predsedničke palate vodile najžešće borbe i, prema rečima očevidaca, otuda je dolazila najjača artiljerijska vatra.\nMRTVI, RANJENI, IZBEGLI: Obe strane raspolažu približno istim brojem boraca, s tim što su baze pobunjenika daleko na istoku zemlje, pa se pretpostavlja da je njima teže da dođu do svežih zaliha municije i oružja. Istovremeno, borbe se vode i na istoku zemlje, gde traju već godinama. Situacija na istoku je znatno teža, često se govori o zbrisanim selima i stotinama žrtava. Još nije poznato koliko je osoba nastradalo u Ndžameni tokom vikenda, ali se procenjuje, od nekoliko stotina do hiljadu, dok je oko 300 civila zatražilo medicinsku pomoć.\nVelike kolone izbeglica počele su da napuštaju Čad ubrzo po izbijanju sukoba u glavnom gradu. Nekoliko desetina hiljada njih pobeglo je u susedni Kamerun, dok je Nigerija podigla nivo borbene gotovosti, u iščekivanju talasa izbeglica i u strahu od prelivanja sukoba. Francuska, koja ima vojne baze u Čadu, evakuisala je oko 500 stranaca iz te zemlje. Francuske vlasti podržavaju režim predsednika Debija, i uloga njenih specijalaca u Čadu još uvek nije jasna. Nekoliko francuskih aviona u nedelju je letelo nisko iznad Ndžamene, a prema agenciji AFP došlo je i do kraćeg obračuna pobunjenika i francuskih vojnika u kome su dvojica vojnika povređena. Vlasti Čada i vlade SAD i Francuske optužile su Sudan da pomaže i podstiče pobunu u Čadu, kako bi sprečio raspoređivanje kontingenta EU u toj zemlji.\nPobunjenici i predsednikovi politički protivnici smatraju da je Debijeva vlada nasilna i ogrezla u korupciji. Oni takođe optužuju predsednika da je prisvojio dobar deo prihoda od nafte koji koristi za kupovinu oružja. Protiv predsednika su se ujedinile tri najjače pobunjeničke grupe: UFDD, koju predvodi Mahamat Nuri, bivši član vlade i ambasador u Saudijskoj Arabiji, RFC, sa Timaneom Erdimijem na čelu, bivšim načelnikom Generalštaba i ujakom predsednika Debija, i još jedna frakcija grupe UFDD. Do decembra prošle godine one su se borile odvojeno, da bi se potom ujedinile na jednom sastanku u Darfuru, navodno na inicijativu Sudana. Sudanske vlasti negiraju povezanost sa pobunjeničkim grupama u Čadu.\nČad nikada nije bio stabilna zemlja. U prošlosti je bio Francuska kolonija, ali se to nije mnogo odrazilo na razvoj zemlje, koja spada u najsiromašnije i najzaduženije države u svetu. Od sticanja nezavisnosti 1960. godine, zemlja je gotovo neprekidno potresana političkim i etničkim sukobima. Polovinu desetomilionskog stanovništva čine muslimani, Arapi i starosedeoci, nastanjeni na severu i istoku zemlje, a drugu polovinu crnačko stanovništvo drugih religija. Dosadašnje vlade uglavnom su se smenjivale pobunama i vojnim pučevima, često uz podršku susednih zemalja. Predsednik Idris Debi došao je na vlast 1990, kao vođa pobune protiv tadašnjeg predsednika Hisene Habrea, uz podršku Sudana. Do 1994. uspeo je da postigne mir sa glavnim protivničkim grupama u zemlji i učvrsti se na vlasti. Početkom 2005. promenio je ustav i omogućio sebi i treći predsednički mandat, što je izazvalo veliko nezadovoljstvo u zemlji i u vojsci. Iste godine, vlada je donela set zakona, koji joj omogućava više diskrecionih prava u trošenju prihoda od nafte, koja se eksploatiše od 2003. godine. Nakon toga, protiv njega su se okrenuli mnogi članovi vlade i oficiri, koji su napustili svoje položaje, odnosno dezertirali i osnovali pobunjeničke frakcije.\nPRELIVANJE SUKOBA: Vojnici i izbeglice u Darfuru\nSUDANSKA VEZA: U martu 2006. po prvi put je organizovana zavera, slična aktuelnoj, sa ciljem da se Debi zbaci. Pobunjeničke snage Ujedinjenog fronta za demokratske promene Mahamata Nurija pokušale su da napadnu Ndžamenu, ali su se pokazale suviše slabim i loše pripremljenim za sukobe sa regularnom vojskom. U zaveri je učestvovalo i nekoliko visokih oficira i predsednikovih rođaka koji su delom pohapšeni a delom prebegli u pobunjeničke redove. Međutim, iako se taj pokušaj zbacivanja predsednika završio porazom, unutrašnji sukobi su postajali sve žešći. Borbe su se uglavnom vodile na istoku zemlje, duž granice sa Sudanom i oko kampova sa izbeglicama iz Darfura. U prošlosti je bilo nekoliko pokušaja sklapanja primirja, ali se nijedan nije održao.\nKrajem prošle godine izbili su novi, žestoki sukobi na istoku zemlje, koji još traju i u kojima je stradalo na stotine ljudi na obe strane. Tri glavne pobunjeničke frakcije dogovorile su se da ujedine snage protiv predsednika i da pokušaju da ga zbace. Zauzeta sukobima na istoku, regularna armija nije ni primetila veću grupu pobunjenika, koja je uspela neopaženo da pređe nekoliko stotina kilometara pustinje i napadne Ndžamenu.\nSukob u Čadu povezan je sa sukobima u Darfuru, provinciji susednog Sudana. U Darfuru od 2003. traje građanski rat između lokalnih plemena i centralnih vlasti u kojima je poginulo oko 300.000 ljudi i više od dva miliona raseljeno. Vlada Sudana i arapska džandžavid milicija, koja je pod njenom kontrolom, optužene su za zločin protiv čovečnosti pred Međunarodnim krivičnim sudom (ICC) 2005. godine. Ona pokušava da blokira svaku istragu o zločinima u Darfuru. Oko 250.000 izbeglica iz Darfura našlo je utočište u susednom Čadu. Predsednik Čada Idris Debi, koji je istog etničkog porekla kao i pobunjenici u Darfuru, od početka sukoba im je pružao podršku. Prema izveštajima UN-a i humanitarnih organizacija koje rade u regionu, pobunjenici iz Darfura imaju svoje baze u Čadu i od njega primaju pomoć u oružju. Debi se oslanja na njih i u sukobima sa domaćim protivnicima. Kao odgovor, vlada Sudana i džandžavid milicija na isti način podržavaju pobunjeničke grupe u Čadu. Džandžavid milicija, prema medijskim izveštajima, često prelazi granicu između dve zemlje i napada izbeglice iz Darfura, a bilo je sukoba i sa regularnom armijom Čada. Krajem 2005. Čad je proglasio ratno stanje sa Sudanom, ali je sukob većih razmera sprečen u martu 2006. uz posredništvo libijskog predsednika Moamera el Gadafija, kada je ratno stanje ukinuto. Pogranični sukobi, bez obzira na to, nikada nisu prestali.\nU Darfuru bi trebalo da bude raspoređeno više od 20.000 plavih šlemova, čemu se vlada Sudana žestoko protivi. Radi zaštite izbeglica iz Darfura i radnika humanitarnih organizacija, odlučeno je i da se u toku ove nedelje na granici Čada i Sudana postavi mirovna misija Evropske unije, koja bi trebalo da broji oko 3700 vojnika. Aktuelni sukobi većih razmera izbili su uoči njenog raspoređivanja, tako da je čitava misija odložena. Čad je optužio vladu Sudana da podržava pobunjenike, kako bi sprečio slanje vojne misije Evropske unije. "Sudan ne želi te snage zato što bi to omogućilo istraživanje genocida u Darfuru", izjavio je ministar spoljnih poslova Čada Amad Alam Mi.\nMEĐUNARODNA AKCIJA: Međunarodna diplomatija nije ostala nema povodom događaja u Čadu, mada i dalje nema konkretnijih akcija. Savet bezbednosti UN-a prvo je pozvao svoje članice da pomognu vladi Idrisa Debija, a potom u ponedeljak doneo i rezoluciju kojom se osuđuje invazija i daje podrška vladi. Afrička unija (AU) takođe je osudila napad i ovlastila Libiju da nadgleda situaciju. U nedelju se pojavila informacija da je libijski predsednik Moamer el Gadafi uspeo da isposluje primirje, koja je odmah potom demantovana. Na samitu AU-a u Etiopiji doneta je odluka da će, ako pobuna uspe, Čad biti isključen iz organizacije, sve dok se ponovo ne uspostavi normalno stanje.\nMeđu zapadnim državama, najzainteresovanija je Francuska, bivša kolonijalna sila. Ona u Čadu ima vojne baze sa oko 1450 vojnika, u Ndžameni i u gradu Abešeu na istoku zemlje. Takođe, između dve zemlje postoji ugovor o vojnoj saradnji, ali se, prema francuskim zvaničnicima, ugovor odnosi samo na pružanje logističke i obaveštajne pomoći. Francuska je u subotu osudila napad, okrivljujući za njega "strane oružane snage". Žan-Moris Riper, francuski ambasador u UN-u, izjavio je da je još rano govoriti o tome da li će Francuska pružiti vojnu pomoć. "Pretpostavljam da će biti nekih zahteva vlade Čada prema članicama SB UN-a ili članicama Ujedinjenih nacija, videćemo. Važno je da Savet bezbednosti dozvoljava članicama da to urade i odgovore na zahtev za pomoć", izjavio je Riper. Francuski ministar odbrane Erve Moren najavio je da će francuske snage "žestoko uzvratiti" ukoliko budu bile napadnute. U utorak je Francuska upozorila pobunjenike da bi mogla da interveniše ako se sukobi u Ndžameni nastave.\nTreba reći i da je krajem prošle godine izbio ozbiljan skandal u odnosima dve zemlje, kada je jedna francuska nevladina organizacija optužena za kidnapovanje i krijumčarenje dece iz Čada (o čemu je "Vreme" već pisalo). Bernar Kušner izjavio je da će se Francuska za sada distancirati od konflikta, "ali ukoliko SB UN-a ili Afrička unija istupe sa novim predlozima, stvari se mogu promeniti". "Mi podržavamo stranu na vlasti, podržavamo legalnost", izjavio je Kušner.\nPoznato je da je francuski predsednik Nikola Sarkozi uložio dosta napora da ubedi predsednika Idrisa Debija da dozvoli raspoređivanje snaga EU na granici Čada i Sudana. Vodeću ulogu u toj misiji trebala bi da ima Francuska, u kojoj se na to gleda kao na stvar nacionalnog prestiža, jer bi to bila najveća mirovna operacija u istoriji Evropske unije. Za Sarkozija to je i prilika da promoviše novu, humaniju i više etičku politiku Evrope prema Africi, drugačiju od nekadašnje, istorijske, kolonijalne i eksploatatorske. To bi takođe bio veliki test za zajedničke snage EU, koje su u povoju. U tom kontekstu, za Francusku je veoma važno da Debi ostane na vlasti jer bi u suprotnom misija verovatno propala, budući da su protiv nje i pobunjenici i vlada Sudana. Samim tim umanjile bi se i šanse da se sukob u Darfuru okonča, ili bar ograniči, i da se spreči njegovo prelivanje u susedne zemlje.\nIzbori za Medvedeva\nPredsednička trka u Americi\nObrti u stilu tv-sapunice


Foto: Mega Sokerbet / Ivica Veselinov / Promo\nBivši as Mege, a sada NBA zvezda, Nikola Jokić je sa tribina hale "Ranko Žeravica" gledao ovaj dramatičan meč.\nU njemu su gosti potpuno preokrenuli zbivanja u svoju korist u trećoj deonici, ali su od 34. minuta domaći vratili prednost i, u uzbudljivoj završnici, uz pogodak, a onda i dva slobodna bacanja Dejšona Smita u poslednjem minutu, izgradili nenadoknadivo vođstvo.\nNikola Jokić je na delu mogao da vidi i jedinog Meginog aduta na predstojećem NBA draftu, a on nije razočarao.\nMarko Simonović je, naime, bio najbolji pojedinac u ekipi pobednika, KK Mega Sokerbet - postigao je 17 poena, uz sedam ostvarenih skokova. Milenko Tepić je uz deset poena imao i četiri skoka, te tri asistencije, dok su Stipčević sa 16, a Kemfor sa 13 bili najefikasniji kod gostiju.\nNa tabeli ABA lige Mega je trenutno druga sa učinkom 5-2, a Krak deveta, sa 1-6.


Pevačica Edita Aradinović gradi svoju uspešnu muzičku solo karijeru. Ona niže hitove, a može se pohvaliti i stabilnom ljubanom vezom sa momkom Stefanom.\nŽeli da sredi život: Odlazi iz Srbije?\nDarko Lazić je toliko srećan što će se po drugi put ostvariti u ulozi roditelja da je zaboravio i na zdravstvene probleme sa kojima se bori otkako je pre dva meseca doživeo tešku saobraćajnu...\n"Darko me stalno pita kada će kući, još ne zna na koji način je doživeo saobraćajku"\nDara Bubamara sa košarkaša je prešla na fudbalere. Pevačica nije dugo samovala, već je tri meseca od raskida sa mladim Nemanjom Bezbradicom, uplovila u vezu s takođe mlađim sportistom,...\nRadost je još veća kada se deli sa najmilijima, a najlepše pesme se pevaju sa prijateljima uglas. Ovog puta pesme su se orile na neobičnom mestu. Prijatelji slavne pevačice Mire Vasiljević,...\nNije tajna da Saša Kovačević važi za jednog od najuspešnijih muzičara mlađe generacije i da godinama ulaže ogromne svote u svoju karijeru. Da mu je imidž i te kako važan, svedoče i...\nBesna Kaća urlala na Popovića zbog Rade Manojlović\nTihi rat Rade Manojlović i Katarine Grujić kulminirao je pred snjimanje emisije "Grand specijal".\nDevojka Darka Lazića trudna (FOTO)\nAca Lukas uhvaćen sa novom devojkom\nAca Lukas započeo je vezu sa atraktivnom crnkom, a da je tako uverila se ekipa emisije "Paparaco lov".\nSaša Kovačević na Dan zaljubljenih peva u Areni\nAko neko treba da nastupa na Dan zaljubljenih, onda je to pop zvezda Saša Kovačević. Popularni pevač obradovaće beogradsku publiku 14. februara 2019. godine svojim solističkim koncertom u...


Dva oka u glavi i dva gola u mreži, sukob Moskve i Carigrada, "vize za Irance" da bi se izbeglo "vize za Srbe" - Nedeljnik\nDva oka u glavi i dva gola u mreži, sukob Moskve i Carigrada, "vize za Irance" da bi se izbeglo "vize za Srbe"\nTeme o kojima će se danas pričati + Pogledajte naslovne strane dnevne štampe\nTanjug/AP, Profimedia, Profimedia\nSCG - Pre samo 12 godina na vest da igraju Srbija i Crna Gora, usledilo bi pitanje "protiv koga". Sinoć je u "istorijskoj utkamici" kako su je krstili i beogradski i podgorički mediji, Srbija pobedila u gosrima 2:0.\nAleksnadar Mitrović je bio strelac oba gola za Srbiju, u 18. iz penala i u 81. minutu i tako je doneo Srbiji drugi trijumf u grupi 4 lige C Lige nacija. Srbija ima 7 bodova i zauzima prvo mesto u grupi.\nIzveštači sa utkamice su zabeleželi korektnu atmosferu na tribinama, reprezentativci Srbije su ispraćeni palauzom, kao i himna "Bože pravde". Zabeležena je i tuča na tribinama, koja nije bila na relaciji srpski - crnogorski navijači.\n"Bilo je u nekoliko situacija zvižduka kada bih jače ulazio u duele, ali je to i normalno. Tako bi verovatno bilo i u Beogradu. Jednostavno, bodrili su svoju ekipu. Nemam nikakvu zamerku na atmosferu, nije bilo provokacija, sve je bilo fenomelalno", rekao je Aleksandar Mitrović posle utakmice.\nRASKOL - Carigradska patrijaršija saopštila je da će započeti proces davanja nezavisnosti crkvi u Ukrajini u odnosu na Rusku pravoslavnu crkvu.\nTa odluka je saopštena nakon održanog redovnog Sinoda, javili su mediji..\nOdluka Carigradske patrijaršije da prihvati autokefalnost Ukrajinske crkve predstavlja legalizaciju raskola, i dovešće i do nepopravljivih posledica po pravoslavno hrišćanstvo, izjavio je portparol moskovskog patrijarha Kirila.\nVIZE ZA IRANCE - Nešto više od godinu dana pošto je Vlada Srbije ukinula vize za državljane Islamske Republike Iran, doneta je odluka da ih, od sledeće srede, ponovo uvede.\nMinistri u Vladi Srbije, kako prenosi N1, kažu da su tu odluku doneli pod pritiskom EU, jer je, u suprotnom, postojala opasnost da zemlje evropske zajednice uvedu vize za srpske državljane.\nTAČI: PODRŠKA MAKRONA - Kosovski predsednik Hašim Tači izjavio je da je dobio podršku francuskog predsednika Emanuela Makrona za što skorije postizanje pravno obavezujućeg sporazuma Kosova i Srbije, uz mogućnost korekcije granica koja bi podrazumevala pripajanje Preševske doline Kosovu.\nTRAMP I SI - Predsednici SAD i Kine Donald Tramp Si Đinping sastaće se krajem novembra tokom samita Grupe 20 u Argentini.\nTo je objavio američki "Vol strit džornal", pozivajući se na političke izvore u obe zemlje.\nSRPSKA DELEGACIJA - Delegacija Odbora za spoljne poslove srpskog parlamenta je napustila Međuparlamentarnu konferenciju o zajedničkoj spoljnoj i bezbednosnoj politici EU u Beču. To je učinjeno u znak protesta zbog načina na koji je na skupu predstavljena južna srpska pokrajina Kosovo i Metohija, odnosno samoproglašena država Kosovo.\nZajedno sa srpskom delegacijom, koju predvodi predsednik Odbora Žarko Obradović protest je izrazila i delegacija španskog parlamenta, prenose mediji.\nTRIFUNOVIĆ - Predsednik Upravnog odbora fondacije "Podrži život" Sergej Trifunović izjavio je da je u fondaciju došla kriminalistička policija, odsek za organizovani kriminal, iako su, kako je naveo, očekivali finansijsku, piše sinoć N1.\n"30 NAJMUČNIJIH MINUTA U MOM ŽIVOTU" - Poslanica u hrvatskom saboru Ivana Ninčević Lesandrić je u vrlo emotivnoj replici ministru zdravlja Milanu Kujundžiću, tokom rasprave o opozivu ministra, kazala da je u Hitnoj pomoći nedavno završila zbog spontanog pobačaja i da su uslovi koji su je dočekali "na niovu 15. veka".\n"Vezali su mi ruke i noge i započeli proces kiretaže na živo, bez anestezije. Strugali su mi matericu bez anestezije. To je bilo 30 najmučnijih minuta u mom životu. To je 30 minuta ponižavanja svake žene od hiljadu žena koje su potpisale peticiju. Nameravate li ovo da promenite i kada", pitala je Ninčević Lesandrić ministra.\nOna je dodala da ne želi da se to i jednoj ženi ponovi.\n"Iskreno žalim što se dogodio gubitak deteta", odgovorio je Kujundžić i kazao kako ne zna konkretne podatke i da se "tako ne radi u hrvatskim bolnicama".\nURAGAN - Spasilačke ekipe nastavile su spasilacke operacije na području SAD opustošenom uraganom Majkl, a bilans poginulih porastao je na šest.\nSpasioci nastoje da dođu do stotina ljudi koji nisu poslušali nare đenja za evakuaciju u mestu Meksiko Bič na Floridi, javio je Rojters.\nZa sada je potvrđeno da je najmanje šest osoba stradalo u nevremenu, od kojih četvoro na Floridi. Lokalni zvaničnik u Meksiko Biču, koga je uragan direktno pogodio, naveo je da se 285 od 1.000 stanovnika tog gradića oglušilo o naređenje o evakuaciji. Uragan je doneo vetrove brzine od 249 kilometara na čas.\nRATNA ODŠTETA - Grčka će tražiti odštetu za žrtve tokom Drugog svetskog rata, kao i vraćanje pozajmice koju je bila primorana da isplati nacističkim okupatorima, izjavio je predsednik Grčke Prokopis Pavlopulos.\nOn je na sastanku sa nemačkim predsednikom Frankom-Valterom Štajnmajerom u Atini rekao da takvi zahtevi ulaze u okvir "otpora protiv onih koji žele da se vrate košmarnoj prošlosti", aludirajući na uspon ekstremne desnice u Evropi pred izbore u EU.\nNBA - Sakramento Kingsi su ubedljivo poraženi na svom terenu od Jute Džez, u poslednjoj prirpemnoj utakmici pred početak nove sezone. Rezultat je bio 132;93 za Ju, koja je imala i po 44 poena prednosti. Bogdan bogdanović se još oporavlja od operacije, a Nemanja Bjelica je je igrao 13 minuta i nije postigao poene.\nS druge strane, Boban Marjanović je bio najbolji igrač Los Anđeles Klipersa u njihovom poslednjem kontrolnom meču.\nU trijumfu nad Makabijem iz Haife od 124:76, za 17 minuta na parketu postigao je 18 poena i imao 12 skokova. Marjanović je bio najefikasniji u svojoj ekipi i najbolji skakač, uz šut 9/11 iz igre.\nMiloš Teodosić je za 13 minuta postigao dva poena (šut 1/2 za dva, 0/2 za tri), uz šest skokova i tri asistenci\nNA KIOSCIMA JE ROĐENDANSKI NEDELJNIK NA POVEĆANOM BROJU STRANA. DIGITALNO IZDANJE DOSTUPNO NA NOVINARNICA.NET\nRaspadnute zgrade u Marselju svedoče o nejednakosti\nČeški premijer, uzdrman ali ne i pobeđen\nOtkazano obraćanje Haradinaja i Mogerinijeve: Odbačen predlog o taksama\nDeda Mraz već stigao u kondominijum Central Garden


BALKAN KAMP Archives - BHDijaspora.net\nOznaka: BALKAN KAMP\n03/12/2017 02/12/2017 adminOstavite komentar na Poruka iz bosanske fudbalske baze u Americi\nIz bh. fudbalske baze u Koloradu stiže nam važna poruka za sve učesnike Balkan Kampa koji je nedavno uz mnogo uspjeha održan u Las Vegasu. U narednih osam dana će biti poslani certifikati o uspješno završenom Kampu kao i Evaluation players form putem e-maila i messangera. ”Također, želimo vas obavijestiti da fudbaleri nisu bili dužni potpisati […]\n30/11/2017 adminOstavite komentar na Važno obavještenje iz bosanske fudbalske baze u Coloradu\nVažno saopštenje stiže nam danas iz bosanskohercegovačke fudbalske baze u Coloradu, Sjedinjene Američke Države. Iz Colorada mole sve fudbalere učesnike Balkan Kampa u Las Vegasu koji su selektirani za profesionalne probe u klubovima liga iz BiH i regiona kao i fudbalere koji su selektirani za kampove reprezentacije BiH, da u što kraćem roku pokušaju dobiti državljanstvo […]\n16/11/2017 01/12/2017 admin1 komentar na Važno obavještenje za sve učesnike Balkan Kampa u Las Vegasu\nVažna informacija za sve učesnike Balkan Kampa u Las Vegasu, Sjedinjene Američke Države. Organizator je saopštio da je greškom gradskih vlasti u Las Vegasu adresa terena na kojima će biti održan Balkan Kamp bila pogrešna. Donosimo vam tačnu adresu terena koji je udaljen samo pet milja od hotela. ”U ime sportske organizacije US Soccer Education […]\n07/11/2017 06/11/2017 adminOstavite komentar na Sve što trebate znati o fudbalskom spektaklu u Americi: Donosimo vam detalje o Balkan Kampu\nGlavni cilj fudbalskih kampova koje Bosanci i Hercegovci organizuju u Sjedinjenim Američkim Državama jeste promocija naše zemlje kao i promocija mladih talentovanih fudbalera i povezivanje američke dijaspore sa domovinom. Pojasnio je to u razgovoru za portal BHDijaspora.net Murat Alibašić, Sarajlija koji živi u Americi i radi lavovski posao na pripremi mladih fudbalskih nada koje će […]\n08/09/2017 01/12/2017 adminOstavite komentar na Fantastične vijesti iz bh. fudbalske baze u Koloradu\nPonovo nam lijepe vijesti dolaze iz bosanskohercegovačke fudbalske baze u Koloradu gdje su u toku pripreme za Balkan Kamp u fudbalu koji je privukao ogromnu pažnju fudbalera, javnosti i medija. Kako navode iz organizacije, danas imaju fantastične vijesti za učesnike i potencijalne učesnike Kampa jer će najbolje rangirani fudbaleri sa Balkan Kampa u Las Vegasu […]


Skoda Vision X koncept urbanog krosovera stiže u Ženevu - AutoExclusive - Auto vesti, Novi, Luksuzni, Polovni automobili...\nMeđutim, ovaj automobil neće predstavljati jedini koji će češka fabrika predstaviti u martu i doneti na glavni evropski sajam ove godine. Pored njega, Škoda će predstaviti i svoj novi Vision X koncept, urbani krosover sa hibridnim pogonskim sklopom.\nIako je najavljivan kao salonski automobil, Vision X biće idealan način da ovaj proizvođač popuni prazno mesto za krosover u svojim postavkama. Ovaj model biće smešten na mestu između Karoq linije, koja je zamenila Yeti i Kodiaq varijante srednje veličine, koja deli identičnu šasiju sa VW Tiguan i Seat Ateca serijama.\nKoncept je takođe smešten na pozornicu sve ektenzivnije ponude električnih modela kompanije Škoda. Kompanija cilja ka prodaji svojih priključnih hibridnih jedinica ili potpuno električnih pogonskih sklopova do 2025. godine.\nPrikazujući novi dizajnerski jezik, kako spolja, tako i u enterijeru, nova verzija Vision X koncepta prihvatila je kompaktne proporcije, koje predstavljaju idealnog saveznika tokom aktivnog urbanog života. Prototip je opremljen svetlom nijansom FlexGreen boje, sa antracitno sivim krovom i panoramskim staklenim panelima, a tu su i dvadesetoinčne aluminijumske felne i istaknuti rubovi točkova.\nU međuvremenu, putničkom kabinom prototipa dominira najnoviji informativno zabavni sistem istaknut osvetljenim kristalima. Karakteristično bomesko staklo služi kao glavna inspiracija iza poslednjeg dizajnerkog pravca ovog brenda.\nPrema svemu što možemo videti, nova linija će biti itekako oštra, ali ćemo ipak, morati da sačekamo još neko vreme pre nego što budemo dobro osmotrili novo konceptualno vozilo, a nakon toga i sve razlike koje će uslediti na proizvodnom modelu.


Kombi prevoz putnika do Štutgarta - Kombi Prevoz Srbija - Nemačka\nKombi prevoz putnika do Štutgarta, kao usluga kombi prevoza putnika do Nemačke, organizuje se svakodnevno po veoma povoljnim cenama. Ukoliko želite da brzo, bezbedno i udobno stignete iz Srbije do Štutgarta, dovoljno je da nas kontaktirate i dogovorite datum i vreme polaska iz Srbije ili povratka iz Štutgarta.\nZašto kombi prevoz do Štutgarta\nKombi prevoz do Štutgarta, za razliku od drugih načina putovanja, nudi mogućnost prevoza putnika sa bilo koje adrese u Srbiji do bilo koje adrese u Štutgartu. Nepostojanje strogo određenih stajališta ili mesta okupljanja putnika pri polasku i povratku obezbeđuje fleksibilnost prevoza.\nKombi prevoz putnika do Štutgarta po želji putnika\nKombi prevoz putnika do Štutgarta i bilo kog drugog grada u zemljama u koje prevozimo putnike je i to što se, u skladu sa zahtevima putnika ili uslovima puta (gužve na granici, devijacije, radovi na putu i sl.) može odabrati i put, odnosno trasa, koja obezbeđuje najbrži dolazak do destinacije.\nDužina putovanja kombijem do Štutgarta\nIz Srbije do Štutgarta, u slučaju kombi prevoza, vreme je svakako kraće od prevoza autobusom, a mogućnosti pravljenja pauza na zahtev putnika doprinose udobnosti putovanja.\nCena kombi prevoza do Štutgarta\nPopuste na cenu kombi prevoza putnika do Štutgarta obezbeđujemo stalnim putnicima, penzionerima, organizovanim grupama putnika i grupama sa jedinstvenim mestom polaska. Naše cene prevoza putnika kombijem do Nemačke su podložne dogovoru, naravno u skladu sa specifičnostiam zahteva putnika i našim mogućnostima. Cene kombi prevoza do Nemačke možete saznati i pozivom na brojeve telefona sa stranice kontakt za prevoz putnika Srbija - Nemačka.\nDogovor o kombi prevozu do Štutgarta\nZa informacije o kombi prevozu putnika do Štutgarta ili kombi prevozu putnika do Nemačke iz Srbije i obratno, možete nas kontaktirati pomoću podataka na stranici kontakt za kombi prevoz putnika do Nemačke.


Osvježeno 4. juli/srpanj, 2013.\nPlakati protiv zakona o amnestiji, Priština, juli 2013.\nSkupština Kosova u četvrtak tokom prvog čitanja nije usvojila Nacrt zakona o amnestiji, čije je usvajanje inače predviđeno Briselskim sporazumom Kosova i Srbije.\nNakon višesatne debate, za Nacrt zakona je glasalo 70 poslanika, protiv 21, a 2 su bila uzdržana. Za usvajanje je bilo potrebno 80 glasova.\nOvaj zakon je proizašao iz Sporazuma o normalizaciji odnosa sa Srbijom, ali mnogi poslanici su naveli da on prevazilazi sporazum i amnestira obične zločine počinjene na celoj teritoriji Kosova.\nU svom obrazloženju, ministar pravde i zamenik premijera Hajredin Kuçi kazao je da cilj nije amnestiranje kriminalaca, već da je Kosovo preuzelo neke obaveze da integriše Srbe sa severa Kosova, a za to je potrebna amnestija.\n“Složili smo se da popustimo zarad integracije srpske zajednice, zarad integracije tog dela naše teritorije”, kazao je on.\nOvaj nacrt zakona uređivao je uslove i postupke kojim se delimično amnestiraju lica osuđena za krivična dela, koja su pod krivičnim gonjenjem za krivična dela, ili lica koja mogu biti predmet krivičnog gonjenja za krivična dela izvršena pre 20. juna ove godine unutar teritorije Kosova.\nNeka od krivična dela koja su predmet delimične amnestije su ubistvo na mah, ubistvo iz nehata, napad, krađa, pronevera, prevara, ozbiljna dela protiv bezbednosti u saobraćaju, nezakonito zauzimanje nepokretne imovine, i slično.\nZbog mnogih polemika tokom sednice, Kuçi je izrazio spremnost da sarađuje u izmeni članova ovog zakona.\nKritike su pre svega upućene na opraštanje dela koja su počinili zvaničnici i državni službenici.\nIz opozicionog Demokratskog saveza Kosova rekli su da će od ovog zakona više dobiti Albanci nego Srbi na severu, i to upravo oni ljudi koji su na vlast.\nPoslanik Haki Demolli kazao je da nacrt zakona predviđa amnestiju za dela koja ne smeju da se amnestiraju.\n“Vlada ima za cilj da putem ovog nacrta zakona amnestira kriminalce obe etničke grupe koje su delovale pod direktivama i nadgledanjem kako vlade u Prištini, tako i one u Beogradu. Otišlo se toliko daleko da su se amnestiranja nekoliko krivičnih dela prilagodila pojedinim političkim zvaničnicima iz redova partije koja je na vlasti“, kazao je Demolli.\nIzjednačavanje kriminala i pravde\nU Pokretu Samoopredeljenje ocenili su ovaj zakon kriminalnim.\n“Kada premijer i njegov zamenik Kuçi kažu da ovaj zakon nije samo za sever već i za ostali deo Kosova, oni upravo misle o korumpiranim kriminalcima iz postojeće partijske strukture koja je bila i koja je i dalje na vlast”, kazala je Albulena Haxhiu iz ovog pokreta..\nAlijansa za budućnost Kosova podržila je stav da amnestija važi za sever Kosova, u cilju njegove integracije, ali ne i za državne službenike. Ova partija je uslovila njihovo glasanje za ovaj zakon sa uklanjanjem nekoliko članova koji mogu amnestirati one koji su deo današnje vlasti.\nA Petar Miletić iz Samostalne liberalne strane koja je u vladajućoj koaliciji, kazao je da ovaj nacrt zakona brani osnov da se ljudi koji bi mogli biti predmet sudskog gonjenja u vremenima nerešenih odnosa i nepostojanja jasnih pravila ponašanja, oslobode osećaja da mogu biti žrtve nečije političke odmazde, i to je, kako kaže, dobro.\n“Ako neko u ovoj sali ima lični motiv da glasa protiv ovog nacrta zakona, onda sam to ja. Ali da bi društvo krenulo napred, i da bi napokon došlo do pune normalizacije odnosa, neophodno je da podržimo usvajanje Zakona o amnestiji. U svom prvom delu, zakon daje mogućnost ublažavanja zakonskih sankcija počiniocima krivičnih dela i tu nema politike. U drugom delu, zakon tretira amnestiju za postupke i događaje koje su posledica konflikta i tu je njegova najveća politička težina i razlog njegovog donošenja”, kazao je Miletić tokom sednice Skupštine.\nIlir Deda iz Instituta za politička istraživanja i razvoj KIPRED kazao je da zakon o amnestiji izjednačava kriminal i pravdu na Kosovu.\n„Zakon o amnestiji je prozivod briselskog sporazuma i treba da važi samo za srpske strukture na severu Kosova. Ono što se kod nas dešaava je to da deo kosovske političke scene na Kosovu, u ime normalizacije odnosa sa Srbijom, želi da usvoji zakon koji će amnestirati članove najvećih političkih partija na Kosovu za kršenje zakona i krivična dela koja su počinili poslednjih godina. Ako se na celoj teritoriji Kosova amnestira uzurpacija javne ili privatne imovine, ili oni koji ne plaćaju porez, šta onda ima tu da se doda? To znači da smo mi mogli svi da funkcionišemo van zakona, i da se jednog dana amnestiramo“, kazao je Deda.\nObzirom da sadržaj ovog nacrta zakona više ne može da prođe kroz Skupštinu, Vladi ostaje da pokrene postupak za drugi nacrt Zakona o amnestiji.


Hotel Mouradi Beach ★★★ - Altamarea\nHotel Mouradi Beach ★★★\nHotel je smešten u bašti površine 3 ha i izlazi na dugu plažu sa belim peskom. Samo je 6 km udaljen od Hammameta, od aerodroma u Monastiru oko 90 km, a od aerodroma uTunisu udaljen je oko 60 km. HOTELSKA PONUDA: Hotel sadrži: salon lepote, frizerski salon, tursko kupatilo, saunu, jacuzzi, teretanu, poslovni centar, suvenirnice, diskoteku, menjačnicu, sef na recepciji. SOBE: Hotel raspolaže sa 222 dvokrevetne sobe, 450 kreveta, 9 povezanih soba i 14 apartmana. Sobe su klimatizovane i imaju balkon ili terasu, kupatilo, telefon, fen za kosu, SAT tv. Od ostalih sadržaja gostima su na raspolaganju: 3 restorana, 2 bara, 1 sala za konferencije koja može da primi oko 300 posetilaca, 3 salona za sastanke\nIsta destinacija Hotel Sentido Phenicia ★★★★ »


Fabrika maziva (FAM) iz Kruševca u 2013. godini je poslovala pozitivno i ostvarila dobit od 250.000 evra.\n"Kada podvučemo crtu, razlika između toga koliko smo platili sirovine i naplatili gotove proizvode je 250.000 evra", rekao je danas novinarima generalni direktor FAM-a, Vladica Petrović, dodajući da je izvoz ove godine povećan za 28 odsto.\nPrema planu poslovanja, FAM je ove godine trebalo da proizvede i proda 7.900 tona ulja i mazivnih masti, ali su prodaja i proizvodnja ostvareni na nivou od 8.250 tona što je, kako je naglasio, za osam odsto više u odnosu na 2012.godinu.\n"Ove godine osvojili smo preko 100 tendera bitnih ne samo za funkcionisanje FAM-a, već i za druge sisteme u kojima smo prisutni, kao što su, Kolubara, Kostolac, RTB Bor, Sartid, Vojska Srbije...". kazao je Petrović.\nKomentarišući odnose sa NIS-om, na čijim pumpama se više ne nalaze FAM-ovi proizvodi, Petrović je ocenio da bi država trebalo da obezbedi prisustvo njihovih proizvoda srazmerno vlasničkom udelu u NIS-u.\nPlan je da se u 2014. godini održi postojeći obim proizvodnje, saopšteno je na konferenciji za novinare, uz napomenu da je FAM već predao Agenciji za privatizaciju "ličnu kartu", koju je tražilo Ministarstvo privrede.\nFabrika maziva ima 181 radnika na neodređeno i 39 na određeno vreme sa prosečnom platom od 61.500 dinara.\nDobit RTB-a Bor 11 miliona dolara\nRudarsko-topioničarski basen (RTB) "Bor" objavio je da će 2013. godinu završiti sa 11 miliona dolara dobiti iz tekućeg poslovanja.\n"Iako smo u 2013. godini investirali 37 miliona evra, od čega 28 miliona iz sopstvenih sredstava, prema preliminarnim podacima završićemo godinu sa 11 miliona dolara dobiti", rekao je novinarima generalni direktor RTB Blagoje Spaskovski na konferenciji za novinare tog preduzeća u restrukturiranju.\nPrema njegovim rečima, u ovoj godini proizvedeno je 1.154 kilograma zlata, 5,8 tona srebra i 36.000 tona katodnog bakra, a otkopano je ukupno 16,8 miliona tona rude.\nU projekat nove topionice bakra, rekonstrukciju "flotacije" rudnika bakra Veliki krivelj, rudarske mašine za površinske kopove i rudnik "Jamu", i opremu za rudnik "Cerovo" najveći srpski proizvođač bakra i zlata je, kako je navedeno, uložio više od 37 miliona evra.\nPrema rečima Spaskovskog, "neistinite su i zlonamerne" tvrdnje da borska topionica neće biti ekonomski isplativa, budući da će moći da prerađuje bakarni koncentrat iz svetskih rudnika.\nOn je dodao da će do polovine 2014. godine RTB "Bor" izaći iz procesa restrukturiranja, ali da to ne znači da će radnici koji rade pod ugovorom dobiti otkaze.\n"Iz tih raazloga je u toku izrada sistematizacija radnih mesta i izrada ugovora o radu, a edukujemo kadrove za promenu Zakona o javnim nabavkama. Sve korake koje preduzimamo činom u saradnji", kazao je prvi čovek borskog kombinata bakra Blagoje Spaskovski.


Direktna komunikacija sa građanima prilika za pronalaženje rešenja njihovih problema\nUžice, 30. jul 2021.\nPotpredsednica Vlade Republike Srbije i ministarka rudarstva i energetike Zorana Mihajlović izjavila je danas u Užicu da je prijem građana prilika da se u direktnoj komunikaciji pronađu rešenja za probleme sa kojima se ljudi u ovom gradu i okrugu suočavaju.\nMihajlović je, posle trosatnog razgovora sa građanima, rekla da su najčešći problemi koji su građani iznosili u vezi sa zaposlenjem, legalizacijom objekata i infrastrukturom.\nLjudi su se interesovali i za projekte koje realizuje Ministarstvo rudarstva i energetike, pitali su da li ćemo imati dovoljno struje i gasa i kako da povećamo energetsku efikasnost, navela je ona.\nPotpredsednica Vlade je naglasila da samo zajedničkim radom možemo da pomognemo da se reše problemi građanki i građana, dodavši da su predstavnici tog ministarstva danas razgovarali sa 29 ljudi, koji su izneli svoje probleme.\nZa neka pitanja odgovore smo našli odmah, mnogo toga nije u nadležnosti Ministarstva, ali će svi dobiti odgovore u narednim danima i verujem da ćemo, kao i do sada, rešiti bar 90 odsto problema, istakla je Mihajlović i najavila da će u utorak, 3. avgusta, posetiti Zaječar, a nakon toga i Kraljevo, Kragujevac i druge gradove.\nPotpredsednica Vlade je, odgovarajući na pitanja novinara o projektu „Jadar“, istakla da je suštinsko pitanje da li hoćemo ili ne litijum i da razvijamo, ne samo rudnik, već i fabriku litijumskih baterija i električnih vozila.\nOna je ponovila da će od studije o proceni uticaja na životnu sredinu zavisiti da li ćemo imati rudarenje i proizvodnju litijuma, ocenivši da protesti, koji se organizuju protiv pomenutog projekta, nisu ekološki, već politički.\nBez obzira na odluke kompanije i na to što će uložiti 2,4 milijarde evra, ako građani ne prihvate i ako studija pokaže da će biti uticaja na životnu sredinu, projekat se neće realizovati, poručila je Mihajlović, dodavši da veruje da je ovo razvojni projekat koji će uticati na rast privrede i koji je dobar za nas.\nPrema njenim rečima, prvi zeleni rudnik u Srbiji biće otvoren početkom oktobra u Boru, a svi budući projekti će biti realizovani samo ako ispune sve standarde u zaštiti životne sredine.\nPotpredsednica Vlade je ocenila i da inicijativa „Otvoreni Balkan“\nGradonačelnica Užica Jelena Raković Radivojević ocenila je da prijem građana pravi model rešavanja njihovih problema.\nPokazali smo da se problemi mogu rešavati i na licu mesta. Svesni smo problema koji postoje u gradu, od nedostatka mesta u vrtićima do aerozagađenja, ali ne možemo sve probleme da rešimo sami i zato hvala potpredsednici Vlade na podršci koju dobijamo od nje i Ministarstva, rekla je gradonačelnica.\nDirektorka preduzeća „Elektromreža Srbije“ Jelena Matejić govorila je tom prilikom o investicijama koje su u toku, pre svega radovima na Transbalkanskom koridoru i značaju koji ima za obezbeđivanje stabilnosti i pouzdanosti u prenosnoj mreži za čitav okrug.


AI tehnologije podstiču kreativnost zaposlenih i kompanija - Nira Press\nPočetna » AI tehnologije podstiču kreativnost zaposlenih i kompanija\nVećina biznisa suočavala se i pre krize sa izazovom kako osigurati da njihovi zaposleni imaju prave veštine i adekvatan način razmišljanja, koji će im pomoći da uspeju u svetu gde veštačka inteligencija (Artificial Intelligence – AI) ima stvaran poslovni uticaj. Danas je to pitanje još aktuelnije. Da bi saznao više o ovim izazovima, Microsoft je realizovao veliki međunarodni istraživački projekat usredsređen na AI i veštine potrebne u savremenom poslovanju\nPrema rezultatima ovog istraživanja, najuspešnije kompanije i organizacije jednako su usredsređene na razvijanje veština zaposlenih, koliko i na primenu novih AI tehnologija. Iako se poslovno okruženje značajno promenilo u toku poslednjih nekoliko meseci, uvidi koje nudi ovo istraživanje još uvek važe.\nOno što je interesantno su i konkretne veštine koje poslodavci traže u vreme kada AI tehnologije postaju sve rasprostranjenije. Analiza i programiranje podataka su prioriteti, ali i komunikacija i veštine pregovoranja, liderstva i upravljanja.\nMeđunarodno istraživanje otkriva da kompanije koje ostvaruju najviše vrednosti iz korišćenja AI tehnologija, ne generišu samo vrednost iz automatizacije i operativne efikasnosti – već se fokusiraju na korišćenje AI da bi povećali sposobnosti zaposlenih i podstakli njihovu domišljatost.\nIstražujući oko 12.000 zaposlenih i njihovih menadžera, u većim preduzećima na 20 tržišta širom sveta, u toku marta ove godine, studija se bavila ključnim saznanjima onih koji su rano usvojili i koji vide najveću poslovnu vrednost od AI tehnologija.\nIstraživanje pokazuje da firme koje su već uveliko usvojile AI imaju, naravno, i najviše koristi od naprednih tehnologija – 84,4 odsto starijih menadžera ovakvih biznisa kažu da već vide poslovnu vrednost koju im je uvođenje AI donelo, u poređenju sa 58,9 odsto lidera u kompanijama koje su u početnim fazama upotrebe veštačke inteligencije.\nMeđu vodećim firmama koje se oslanjaju na AI tehnologije u poslovanju, skoro sve (93,9 odsto) kažu da aktivno grade veštine zaposlenih ili imaju jasan plan kada i kako da sprovedu takvo usavršavanje. Ove kompanijeneguju veštine zaposlenih u svim kategorijama – od napredne analize podataka, do viših nivoa komunikacije i pregovora.\nViše informacija o rezultatima ovog istraživanja na link.


Iskreni autokrata protiv licemernih demokrata – Magazin Plus\nHome/Iskreni autokrata protiv licemernih demokrata\nU svom nadgornjavanju sa Zapadom, Putin ne stoji dobro samo na polju propagandno-psihološkog rata, već i kad je reč o nešto opipljivijim stvarima, poput ekonomskog uticaja. Taj se deo, doduše, mnogo više odnosi na njegovu „šahovsku partiju“ sa Evropljanima nego sa Amerikom\nMoralna superoirnost koju je u značajnom delu međunarodne javnosti Zapad, a posebno Amerika, uživao tokom poslednje faze Hladnog rata, kao i u prvoj deceniji nakon njega, poslednjih godina primetno bledi. U suštini, ovaj negativni trend SAD su same nehotično pokrenule zaokretom svoje spoljne politike početkom tekućeg veka u svetlu stravičnog terorističkog napada na kule „Bliznakinje“ u Njujorku.\nPremda vlade mnogih arapskih i generalno muslimanskih zemalja u tom kontekstu tesno sarađuju sa Vašingtonom kao bliskim saveznikom, običan narod u ovim zemljama često je velikim delom antiamerički raspoložen, pošto rat protiv al-Kaide i islamskog terorizma sve više doživljavaju kao providnu „masku“ za tobožnji rat Zapada protiv muslimana kao takvih. U nešto manjoj meri, talas nepoverenja i antagonizma među muslimanima je pored Amerike zapljusnuo i njene evropske saveznike koji su je direktno podržali u pomenutim ratnim pohodima.\nZa to vreme popularnost ruskog predsednika Vladimira Putina postepeno je rasla ne samo u Rusiji, gde je ionako odavno neprikosnoven, već i izvan nje, uprkos neskriveno agresivnoj politici Moskve prema državama koje vidi kao sastavni deo svoje interesne sfere. Štaviše, Putin postaje sve popularniji čak i među građanima nekih od najuticajnijih zapadnoevropskih država, a da paradoks bude veći – rejting mu je delom skočio i zahvaljujući siledžijskom ponašanju prema susednoj Ukrajini nakon pada Viktora Janukoviča i dolaska na vlast u Kijevu (nominalno) prozapadnih stranaka.\nOvaj fenomen se najlakše može objasniti percepcijom koju je Putin, svesno ili nesvesno, uspeo da iskreira, a po kojoj on, ako ništa drugo, makar „nije licemeran“. Pa tako, za razliku od zapadnih političara koji svoje sebične geostrateške interese prikrivaju ispod maske navodne borbe za demokratiju, ljudska prava i slično (tu se naročito apostrofiraju već pominjani rat u Avganistanu i, još više, Iraku), Putin se za interese Rusije bori otvoreno, bez uvijanja istih u moralističke fraze; možda jeste surovi autokrata, ali je zato „iskren“, pri čemu se iskrenost ovde po svoj prilici meša sa Putinovom beskrupuloznošću i čvrstinom u „zavrtanju ruke“ slabijima.\nFaktor koji takođe pogoduje Putinu jeste neodlučnost i pipavost evropskih lidera u obuzdavanju duboke ekonomske krize u EU, što na neki način kod ljudi stvara čežnju za jakim i odlučnim liderom koji zna da preseče i lupi šakom o sto. A Putin se, priznaćete, u tu sliku savršeno uklapa.\nZanimljivo je da osim u razvijenim zemljama EU, odnosno zapadne Evrope, ovaj, nazovimo ga tako, „pro-putinovski trend“ u poslednje vreme malo pomalo uzima maha čak i samoj Americi. S tom razlikom, ipak, što se kod Amerikanaca, mislim na obične građane, ne može govoriti o nekakvim velikim simpatijama za Putina, već pre o razočaranju u sopstvenu administraciju na čelu sa predsednikom Obamom.\nU svom nadgornjavanju sa Zapadom, Putin ne stoji dobro samo na polju propagandno-psihološkog rata, već i kad je reč o nešto opipljivijim stvarima, poput ekonomskog uticaja. Taj se deo, doduše, mnogo više odnosi na njegovu „šahovsku partiju“ sa Evropljanima nego sa Amerikom.\nČinjenica je, naime, da su ruski koferi trenutno osetno puniji od evropskih. Pri tome, Rusija (kao i Kina, na primer) ima prednost u odnosu na zapadne zemlje u borbi za pridobijanje neodlučnih država u smislu da tamo gde ima interesa da novcem kupi naklonost, pa čak i poslušnost, ne insistira na stvarima kao što su demokratizacija i vladavina prava kada razmatra da li da pruži finansijsku podršku vladama zemalja koje su u nezavisnoj ekonomskoj situaciji. Niti, pak, Rusi zahtevaju sprovođenje bilo kakvih ekonomskih reformi ili borbu protiv korupcije; umesto toga, za Moskvu je na planu ekonomije mnogo važnije da ruske državne i paradržavne kompanije dobiju povlašćen status na tržišttu određene zemlje, kao i u procesu privatizacije strateški značajnih sektora privrede.\nDobra vest za one koji su ipak dovoljno trezveni da se ne oduševljavaju tako olako Putinovim veštim mahinacijama i specifičnim šarmom odnosi se na nešto dugoročniju perspektivu Rusije. Iako deluje da trenutno ima relativno preimućstvo, Rusiji se dugoročno ne smeši naročito svetla budućnost u pogledu nastojanja da povrati status supersile kakva je bio SSSR (za kojim Putin otvoreno žali). Nepovoljni unutrašnji trendovi, naročito demografski, zatim nesposobnost Rusa da diversifikuju svoju ekonomiju i tako je učine fleksibilnijom, te s tim u vezi i dalje neprijatno visoka zavisnost od kretanja cene energenata na svetskom tržištu zajedno čine „ruskog medveda“ inherentno ranjivim i neminovno će oslabiti njegovu sposobnost da utiče na međunarodne prilike u godinama i decenijama pred nama.\nŠto se taj „trenutak istine“ bude više bližio, to će medved više pretiti i glasnije urlikati ne bi li sakrio slabost i tako zavarao neprijatelje.


Lokalne vesti - Petak 27.05.2022 - 12:01\nGradonačelnik Vranja Slobodan Milenković i njegov pomoćnik Marjan Stanković sa saradnicima uručili su načelniku Policijske uprave Vranje, Saši Nedeljkoviću i njegovim saradnicima, opremu za rad lokalne saobraćajne policije.\nGradonačelnik Milenković je izrazio zadovoljstvo što i ove godine grad može da doprinese boljem radu saobraćajne policije opremom koja je nabavljena od saobraćajnih kazni naplaćenih na teritoriji grada Vranja.\n- Na osnovu potreba i zahteva PU Vranje mi smo obezbedili opremu u vrednosti od 559.680,00 dinara.\nVerujemo da će ova oprema doprineti još efikasnijem radu, jer podatak da su se prošle godine od naplaćenih kazni po osnovu saobraćajnih prekršaja u budžet grada slila 22 miliona dinara, govori da ste dobro radili na terenu.\nCilj je da se generalno poveća bezbednost u saobraćaju, a pre svega unapredi svest građana o neophodnosti poštovanja svih saobraćajnih propisa - rekao je on.\nMilenković je istakao i činjenicu da je Vranje jedna od prvih lokalnih samouprava koja je uvela praksu da iz ovog programa svaka beba dobije auto sedište.\n- Osim toga zahvaljujući programu Saveta za bezbednost saobraćaja srednjoškolci sa dozvolom za upravljanje motociklima svake godine dobijaju moto kacige, a osnovci kacige i opremu za rolere, kao i svetla za bicikle.\nTakođe, organizovane su i brojne edukativne akcije, kako za mlade, tako i za odrasle učesnike u saobraćaju - rekao je ovom prilikom gradonačelnik Milenković.\n- Lokalna samouprava i Ministarstvo unutrašnjih poslova ulažu maksimalne napore da se bezbednost saobraćaja podigne na što viši nivo, a sve u ciju opšte zaštite stanovništva kako na području grada, tako i okruga, pa i same republike.\nDanašnji gest je samo još jedna potvrda nastavka uspešne saradnje grada i PU Vranje, a u interesu povećanja bezbednosti građana - rekao je Nedeljković.


"OTKLONIĆEMO PROPUST" Brčko dobija fiskalne kase sa ćiriličnim pismom\nMato Lučić, direktor Direkcije za finansije Brčko distrikta poručio je danas će se otkloniti propust i omogućiti nabavku fiskalnih kasa sa ćiriličnim pismom i pozvao obveznike fiskalizacije koji žele fiskalne uređuje sa ćiriličnim ispisom računa da se jave Poreskoj upravi.\n– To će im biti omogućeno u veoma kratkom roku i o tome nema diskusije jer je to statutarna obaveza i Ustavom BiH zagarantovano pravo – rekao je Lučić na konferenciji za medije.\nPojasnio je da sistem nije omogućio poreskom obveznicima izdavanje računa na ćirilici rekavši da je u pitanju greška za koju je odgovorna i Direkcija za finanansije.\n- Nisam zadovoljan zbog ovog što se desilo sa pismom, ali otklonićemo propust – istakao je Lučić. Govoreći o rezultatima procesa fiskalizacije Lučić je rekao da je fiskalizovano preko 2.700 poreskih obveznika, da fiskalizacija još ujek nije završena kod 200 obveznika i da oko 150 obveznika koji su ušli u sistem fiskalizacije ne prijavljuje dnevni promet.\n– Iduće sedmice počećemo primenu kaznenih odredbi i podnositi prekršajne prijave protiv svih koji se nisu prijavili za proces fiskalizacije, koji ne dostavljaju izveštaje o dnevnom prometu i koji ne izdaju fiskalne račune kupcima – rekao je Lučić.\nDirektor Poreske uprave Miodrag Trifković istakao je da će plan kontrole poreskih obveznika biti sačinjen danas i da finansijska inspekcija od ponedeljka kreće na teren.\nDavor Ninić, šef finansijske inspekcije podsetio je da se kazne za nepoštovanje odredbi Zakona o fiskalnim sistemima kreću od 500 do 15.000 KM, a da je propisana i mera zatvaranja objekta na period od 30 dana.


Zbog “Bus plusa” Beograd u minusu 150 MILIONA EVRA! – Gerila\nGerila > Društvo > Zbog “Bus plusa” Beograd u minusu 150 MILIONA EVRA!\nobjavljeno na Mar. 13, 2019 u 2:40 pm\nZamenik gradonačelnika Goran Vesić prošle nedelje je najavio da će poslodavci za novac koji izdvajaju za prevoz zaposlenima morati da kupe bus plus kartice, a onaj ko ne koristi javni prevoz moraće da pravda taj novac računima za gorivo ili taksi.\nPROČITAJTE JOŠ: SRAMOTA: OSLOBOĐENI MILANKO ŠARANČIĆ I SARADNICI!\nOva izjava izazvala je mnogo bure u javnosti, ali to da grad pokriva 70 odsto troškova javnog prevoza je svakako neodrživo. U prošloj godini ukupni troškovi javnog prevoza u Beogradu iznosili su oko 27 milijardi dinara (oko 220 miliona evra).\nOd uspostavljanja Bus plusa prihode od prodaje karata ne prikuplja GSP Beograd već Apeks, firma koja stoji iza Bus plusa, za šta je prošle godine uzeo sebi oko 900 miliona dinara provizije. GSP je prihodovao 14,9 milijardi dinara, privatni prevoznici među kojima je najveći Ariva Litas 5,8 milijardi dinara, prigradski prevoz je plaćen pet milijardi i Srbija vozu je za Beovoz plaćeno 800 miliona dinara. Istovremeno ukupni prihodi od prodaje karata koje je Bus plus prosledio Gradu iznosili su 8,3 milijarde dinara (oko 70 miliona evra).\nOd prihoda GSP Beograda od 14,9 milijardi dinara prošle godine 4,9 milijardi su prihodi od prodaje proizvoda i usluga, odnosno od prevoza putnika, a 10 milijardi dinara je bila donacija Grada.\nPrema analizi koju je uradio Fiskalni savet krajem prošle godine, problem javnog prevoza u Beogradu je dvojak. Kao prvo naplata je izuzetno niska, a drugo preduzeće GSP Beograd je neefikasno i prostora za napredak ima na obe strane.\nZanimljivo je da uvođenje Bus plusa nije donelo napredak u naplati karata, jer je 2012. godine (prve u kojoj je sistem Bus plusa zaživeo) prihod od prodaje karata iznosio 10 milijardi, a prošle godine nešto preko osam milijardi dinara. Pritom je te 2012. karta koštala 60 dinara, a danas je 89.\nVesić je nedavno izjavio da GSP Beograd svakog meseca pravi gubitak od 200 miliona dinara, a jedini način da se to zaustavi bila bi bolja naplata karata. On je rekao da kada bi u Beogradu svi zaposleni u državnoj upravi i javnim preduzećima plaćali markicu za prevoz, mesečno bi prihod GSP-a bio veći za 300 miliona dinara. Prema njegovim rečima, Beograd ima oko 718.000 zaposlenih, a njih svega oko 114.000 mesečno plaća kartice, što je tek 15 odsto.\nMilan Vujanić, profesor na Saobraćajnom fakultetu i nekadašnji član gradske vlade zadužen za saobraćaj, ističe da su ranije preduzeća kupovala markice.\n„Trebalo bi da preduzeća ponude svim radnicima markicu, pa ko hoće da uzme, a ko ide automobilom ne mora. Tako bi grad imao garantovan prihod od onih koje prevozi. Tako se niko ne favorizuje, svi imaju mogućnost pa nek biraju“, kaže Vujanić koji napominje da nigde javni prevoz nema čistu računicu, da se kompletno finansira od prodatih karata.\n„Javni prevoz ne može poslovati na troškovnom modelu i grad mora pokrivati deo troškova. Mada u svakom slučaju građani to plaćaju, delom kupovinom karata, a drugim delom porezima kojima se puni budžet iz kog se daju subvencije“, objašnjava ovaj stručnjak.\nS druge strane, ekonomista Danilo Šuković smatra da Vesićev predlog nije ni fer ni izvodljiv.\n„Zašto nekome ukidate slobodu da dolazi na posao kako hoće? On hoće da reši problem gradskog saobraćajnog preduzeća tako što će nametati ljudima kako da idu na posao. Oni imaju svoja preduzeća i treba da obavljaju svoju funkciju, a ne da ograničavaju slobodu ljudi. Ovo ne pije vodu i pokazuje kratkovidost birokratske politike. Ako urade ovo ko zna šta sutra mogu drugo da urade što odgovara državi, a ne i građanima“, napominje Šuković.\nOvo rešenje moglo bi imati i druge implikacije na poslovanje desetina i čak stotina hiljada preduzeća u Beogradu. Na nedavno završenom Kopaonik biznis forumu predsednik IO Rajfajzen banke Zoran Petrović je ocenio da se prilikom donošenja propisa ne vodi računa o poreskim implikacijama.\n„Za mojih 1.470 zaposlenih ja treba da kupujem markice i da jurim ljude da donose račune za gorivo. Pa ako ne potroše 3.000 dinara za gorivo da im obračunavam poreze i doprinose na višak. Za to mi treba nekoliko ljudi koji će samo to da rade, a s druge strane se priča o digitalizaciji, inovacijama…“, poručio je Petrović.\nO drugom delu jednačine kojim bi se smanjili troškovi grada za javni prevoz Vesić nije govorio, a to je reforma GSP-a i smanjenje ogromnih troškova.\nFiskalni savet je još 2017. pa opet krajem prošle godine uputio predloge za rešavanje problema GSP-a, ali čini se da ništa na tome nije urađeno. GSP Beograd je prema sopstvenom dokumentu „program poslovanja za 2019“ na kraju prošle godine imao 5.915 zaposlenih, od čega je 2.911 vozača, koji obavljaju linijski prevoz i 286 vozača na drugim vidovima prevoza.\nTo je manje nego 6.438 zaposlenih iz 2010. godine, ali i za skoro 400 više nego 2015. kada ih je bilo 5.544. U istom dokumentu GSP se žali da imaju odliv vozača i da im se nedovoljno ljudi javlja na konkurse za zapošljavanje.\nTroškovi zarada čine preko 40 odsto svih poslovnih rashoda ovog preduzeća, što je znatno više nego kod privatnih prevoznika gde isti troškovi čine najviše trećinu poslovnih rashoda. U GSP su, prema analizi Fiskalnog saveta, 46 odsto zaposlenih nevozači, dok u privatnom prevozniku Arivi Litas 28 odsto radnika nisu vozači. Prema nekim procenama u GSP je višak i do trećine zaposlenih.\nFiskalni savet predlaže i promenu tarifne politike i to pre svega u delu beneficiranih grupa stanovništva. Oni pozivaju grad koji inače određuje cene prevoza da ponovo razmotri godišnju cenu karata za penzionere od oko 400 dinara, zatim besplatan prevoz za brojne grupe poput školaraca.\nInače, GSP Beograd dobija prihode iz budžeta u skladu sa prihodima od prodaje karata, dok privatni prevoznici naplaćuju po realizovanom mestu po kilometru, mada ovo nije sasvim jasno s obzirom da nisu poznati ugovori Bus plusa sa privatnim prevoznicima.\nU 2018. nije kupljen nijedan nov autobus za GSP\nU poslednjih pet godina (od 2014. do 2018. godine) GSP Beograd nabavio je 95 autobusa, s tim da prošle godine nije kupljeno nijedno novo vozilo, navodi Nova ekonomija.\nU Programu poslovanja GSP za 2019. navodi se da na kraju 2018. godine prosečna starost autobuskog voznog parka iznosi 10,1 godinu. Na kraju 2018. vozni park GSP Beograd imao je 1.167 vozila, od čega 245 tramvaja, 118 trolejbusa, 799 autobusa i pet električnih autobusa. GSP Beograd raspisao je tender za nabavku novih autobusa, ali ne 210 vozila, kako je najavljivano, već 70 i to na lizing. Prethodno su odbornici Skupštine grada Beograda usvojili rebalans budžeta za 2019. koji, kako je objasnio Goran Vesić, predviđa 35 miliona evra kredita za kupovinu između 210 i 230 autobusa. Prema Vesićevim rečima, još 10 miliona evra će dati GSP iz sopstvenih prihoda.\nUčešće GSP „Beograd“ u raspodeli prihoda sa privatnim prevoznicima na osnovu realizovanih mesta – kilometara konstantno pada. U 2017. godini je iznosilo 59,6 odsto, dok je učešće za devet meseci 2018. godini palo na 57,2 procenta.\nPROČITAJTE JOŠ: OD NEDELJE PROTESTI “1 OD 5 MILIONA” I U BERLINU\nTagovibeogradbusplusdragan đilasgoran vesićgsp beogradjavni prevozkriminalminus 150 miliona evranaprednjacisnssrpska napredna stranka


Mpman TR20 električni trotinet beli cena, cene Srbija, prodaja Beograd Novi Sad Niš\nMpman TR20 električni trotinet beli cene\nEPonuda nije internet prodavnica već Vam omogućava da brzo i lako nađete Mpman TR20 električni trotinet beli po najjeftinijoj ceni. Naš cilj je da kupci budu što bolje informisani o ponudi Mpman TR20 električni trotinet beli na tržištu Srbije. Vrlo lako nalazite željeni proizvod za kategoriju Električni trotineti cene, ne morate da lutate od sajta do sajta za Mpman Električni trotineti, sve Vam je na jednom mestu. Naši operateri svakodnevno ažuriraju cene ali je potrebno da proverite cenu i dostupnost za Mpman TR20 električni trotinet beli sa PRODAVCEM. EPonuda ne može da garantuje potpunu tačnost specifikacije i slika za Mpman TR20 električni trotinet beli. Pre kupovine, podatke za Mpman TR20 električni trotinet beli proverite na sajtu PROIZVOĐAČA.


Peta zimska Džipijada u Rožajama\nNaslovnica Južni Sandžak Rožaje Peta zimska Džipijada u Rožajama\nPetu godinu zaredom Džip klub ” Hajla “, organizira međunarodnu Džipijadu. Turističko- takmičarsku manifestaciju koja ima za cilj prije svega da predstavi turističke potencijale kao i prirodne ljepote Rožaja. Dzipijadu je ove godine otvorio predsjednik općine Almir Avdic.\n“ Smatram da je ovaj vid manifestacija, promovira i pozitivne i negativne vrijednosti. Prije svega, dobro druženje, dobra iskustva ali se nadam da ćete steći nova prijateljstva. Zahvalio bih se džip klubu “Hajla “ koji su saradnji sa lokalnom turističkom organizacijom, uspjeli su da uspješno da organiziraju i ovu manifestaciju. “ izjavio je predsjednik općine Rožaje Almif Avdić.\nPredsjednik dzip-kluba Hajla, je dao instrukcijie, pozeleo srecu svim ucesnicima. Zahvalio se svima, na ucescu ali i svima u organizacionom timu.\n“ Krećemo na jednu zaista zahtjevnu i tešku stazu, punu snijega i leda. Ali u saradnji sa opštinom i samom turističkom organizacijom, uspjeli smo da sve organiziramo, očistimo put i postavimo staze. Nadam se da niko neće zamjeriti ako budu postojali propusti, zbog snijega ali i blata “ dodaje predsjednik džip kluba “ Hajla “ Ferid Fetahović.\nPored toga, džipijada je i takmičarskog karaktera, pa oni najodvažniji i najspremniji svoja umijeća upravljanjem četvoro točkaša, savladavanju prepreka, pokazuju na poligonima dve klase – hard i soft. Možda i najznačajniji cilj džipijade jeste druženje učesnika.\nOve godine, zimska dzipijada ne okupila vise od 110 posada iz drzave, regiona i Evrope. Organizatori su zadovoljni ucesnicima a u prilog im idu i povoljne vremenske prilike.


Ferrari F50 ili Ferrari Enzo: koji biste kupili? – Danasnje\nHome/Automobili/Ferrari F50 ili Ferrari Enzo: koji biste kupili?\n0 25,989 1 minut citanja\nAko vas pitamo šta najviše identifikuje Ferrari, sigurno ćete odgovoriti da je to njihova crvena boja, boja koja je – skoro – uvek pratila Ferrarije , kako na putu, tako i na stazi. Poreklo ovog izbora boja datira od početka moto sporta, kada je Savez odlučio da se timovi identifikuju na osnovu njihove nacionalnosti . I Italija je stoga nasledila crvenu boju.\nMeđutim, u istoriji Ferrarija važna je još jedna boja: žuta, simbol grada Modene (gde je rođen Enzo Ferrari), koja je poreklo logotipa kompanije i koja je izabrana za Ferrari 195 Inter Berlinetta koji je učestvovao u Coppa Inter-Europa 1951. To je i dalje jedna od najpopularnijih boja za kupce ovog brenda, boja izabrana posebno za Ferrari F50 i Enzo koja se trenutno prodaje u prodaji na engleskom jeziku .\nDva od najekskluzivnijih automobila koje je ikada proizveo Ferrari, oba čuvana u besprijekornom stanju i u vrlo neobičnim bojama, stoga čekaju novog vlasnika. Samo 31 Ferrari F50 je prodan u boji Giallo Modena (od 349 proizvedenih jedinica), dok je 37 kupaca odabralo ovu boju za svoj Ferrari Enzo (od 400 proizvedenih). Oba modela su u skoro savršenom stanju, sa posebno malom kilometražom i punom istorijom .\nFerrari F50 je prvi put prodat švajcarskom kolekcionaru, da bi 2008. završio u Engleskoj, gde stoji i danas. Pokretan atmosferskim V12 sa 520 konjskih snaga izvedenim iz Ferrarija 640 F1, prešao je samo 12.500 kilometara .\nS druge strane, Ferrari Enzo je prešao 15.900 kilometara i opremljen je atmosferskim V12 od 660 konjskih snaga . Unutrašnjost je opremljena crnom kožom koja prekriva većinu elemenata, od sjedišta kašike do armaturne ploče, sa dodirima žute boje koja podsjeća na boju karoserije.\nKao što bi neko rekao: “ako morate da pitate koliko to košta, verovatno to sebi ne možete priuštiti”. Očigledno, na sajtu za koncesiju nije navedena cena, što nas šalje direktno na obrazac koji treba popuniti za zahtev za informacijama.\nZa Ferrari Enzo, cena bi mogla premašiti 2,8 miliona evra s obzirom na poslednje aukcije, dok bi Ferrari F50 mogao da dostigne više od 3,1 milion evra , i dalje uzimajući u obzir cene koje su posmatrane poslednji put


Na ovaj način želeli smo da našim mladim gledaocima i njihovim pratiocima i članovima porodice približimo svest o postojanju drugačijih među njima samima, o njihovim mogućnostima, problemima i načinima učestvovanja u zajednici.\nTakođe, u istu svrhu, realizovali smo desetak kreativnih radionica na kojima su deca kroz igru i kreativno stvaralaštvo radila na stvaranju finalne predstave u kojoj bi pored dece sa cerebralnom paralizom učestvovala i deca bez smetnji u razvoju.\nNakon zajedničkog tromesečnog putovanja urađena je završna novogodišnja predstava „Svetska staza Deda Mraza“ koja će premijerno biti izvedena 12. decembra 2021. godine od 17 časova u velikoj Sali Pozorišta mladih.\nU holu pozorišta biće priređena i izložba radova koju su deca napravila tokom kreativnih radionica. Nakon predstave druženje sa učesnicima projekta nastavićemo u Domu kulture, takođe u zgradi Sokoslkog doma.\nProjekat podržan od strane Ministarstva za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja.


Kolegij /SDA podržava najavu Kriznog štaba o ublažavanju mjera / Radio Sarajevo\nFoto: SDA/Sa sjednice\nKolegij / SDA podržava najavu Kriznog štaba o ublažavanju mjera\n20. 04. 2020. u 17:02:00 Radiosarajevo.ba\nKolegij SDA je, na dana održanoj sjednici, usvojio je tri zaklučka.\n"Pozdravljamo ohrabrujuće rezultate u sprečavanju širenja koronavirusa zahvaljujući pravovremenim i sistematičnim zdravstveno-sigurnosnim mjerama koje su poduzele nadležne institucije u Bosni i Hercegovini. Zahvaljujemo građanima na poštivanju propisanih mjera. Podržavamo najavu Kriznog štaba F BiH da se razmotri postupno i opravdano ublažavanje propisanih mjera", prvi je zaključak, saopćeno je iz SDA.\nU drugom, ova stranka zahtijevaju da predsjedavajući oba doma Parlamentarne skupštine BiH osiguraju redovno zasjedanje i rad kako bi se rješavala nagomilana pitanja iz nadležnosti parlamentarne skupštine.\n"Parlamentarna skupština BiH ima prostorne i sve druge uslove za održavanje sjednica uz poštivanje svih propisanih mjera", navodi se.\nU trećem su pozvali Vijeće ministara BiH da se ubrza izrada prijedloga i usvajanje budžeta Bosne i Hercegovine što je jedan od ključnih preduslova za raspisivanje i provođenje ovogodišnjih općinskih izbora.\nTagovi: SDA kolegij Vijeće ministara BiH Parlamentarna skupština BiH\nSaopćenje / SDA o Dodikovoj izjavi da je "pitanje hoće li biti BiH nakon pandemije"\n... / Izetbegović: Kako će se raspodijeliti sredstva od MMF-a\n! / Kolegij SDA o slanju pomoći pojedinih država samo jednom entitetu


09/03/2021 | podunavlje.info\nNovo izdanje Heliksa: Krusatova „Kratka teorija o putovanju i pustinji“\nSMEDEREVO, 9. mart 2021 – Izdavačka kuća Heliks iz Smedereva je upravo čitaocima predstavila novu knjigu iz projekta „Kreativno putovanje: odredište Evropa“. U pitanju je zbirka priča „Kratka teorija o putovanju i pustinji“, španskog autora Kristijana Krusata. Zbirka „Kratka teorija o putovanju i pustinji“, ovog španskog pisca holandskog porekla, ovenčana je Nagradom Evropske unije za književnost 2013. godine. Evropska komisija,…\nHeliks, Kratka teorija o putovanju i pustinji, Kristijan KrusatLeave a comment\nRHMZ najvljuje sneg koji će padati na području južno od Save i Dunava\nBEOGRAD, 9. mart 2021 – Republički hidrometeorološki zavod objavio je upozorenje: noćas i sutra na području Srbije južnije od Save i Dunava stvaraće se i povećavati visina snežnog pokrivača. Tokom noći, sutra ujutro i pre podne u većini krajeva oblačno sa snegom, uz povećanje visine snežnog pokrivača za pet do 10 centimetara, u jugozapadnim, centralnim i istočnim krajevima lokalno i…\nPadavine, Republički hidro-meteorološki zavod, Sava Dunav, snegLeave a comment\nSMEDEREVO, 9. mart 2021 – „Tajinsko slovo – stvaralaštvo Vere Horvat“ naziv je autorske večeri koja će biti održana sutra, 10. marta. sa početkom u 19 sati u Koncertnoj dvorani Centra za kulturu Smederevo, najavljeno je danas iz ove ustanove. Kroz tematske blokove posvećene aspektima stvaralačkog iskustva, poetici, zastuplјenim pesničkim motivima i motivacionim žarištima autorskog izraza, kao i odnosu prema…\nCentar za kulturu Smederevo, Tajinsko slovo - stvaralaštvo Vere Horvat, Vera HorvatLeave a comment


Subvencije za javno - komunalna preduzeća - iKragujevac\nSubvencije za javno - komunalna preduzeća\nsubota, 31 decembar 2016 13:53\nGradsko veće donelo je odluku o prenosu sredstava u tekuću budžetsku rezervu, u iznosu od tri miliona dinara, radi refundacije troškova za isplatu otpremnina u JKP “Gradske tržnice“, gde se sedam radnika izjasnilo za sporazumni raskid radnog odnosa. Pored toga, članovi veća odobrili su i prenos sredstava za isplatu zarada u Preduzeću za igradnju grada.\nGradsko veće odobrilo je i sredstva subvencija - budžetske pomoći JKP “Zelenilo“ za izmirenje obaveza prema zaposlenima po osnovu neisplaćenih jubilarnih nagrada u iznosu 1,6 miliona dinara, zatim, za isplatu novčanih naknada i neisplaćenih zarada za 13 radnika JKP “Nikogradnje“ koji su se izjasnili za sporazumni prestanak radnog odnosa kao i 15 miliona dinara za tekuću likvidnost “Šumadija sajma“.\nGradsko veće dalo je saglasnost Gradskoj upravi za poslove gradonačelnika i Gradskog veća za pokretanje otvorenog postupka javne nabavke za izbor konsultantske kuće radi realizacije programa reforme sistema funkcionisanja grada Kragujevca.\nČlanovi Gradskog veća dali su i saglasnost na zaključenje Ugovora o zakupu poslovnog prostora za potrebe kancelarije zaštitinka građana grada Kragujevca za narednu godinu. Zaštitnik građana nalaziće se u ulici Svetozara Markovića broj 6.


Tužilac Tužilaštva BiH uputio je prema Sudu BiH prijedlog za određivanje pritvora za tri osobe, osumnjičene za krivično djelo neovlašteni promet opojnim drogama iz člana 195. stav 1. Krivičnog zakona BiH, a na osnovu člana 139. Zakona o krivičnom postupku Bosne i Hercegovine.\nTužilac Odjela 3 Tužilaštva BiH uputio je prema Sudu BiH prijedlog za određivanje mjere pritvora za:\nNavedeni osumnjičeni lišeni su slobode dana 09.10.2012. godine oko 22 sata, od strane ovlaštenih službenika Granične policije BiH, nakon čega su u zakonskom roku predati Tužilaštvu BiH.\nTužilaštvo BiH sumnjiči Milana Milatića, Miloša Pavićevića i Ivonu Vučić da su preko državne granice BiH pokušali prokrijumčariti više od 11 kilograma marihuane radi njene daljnje međunarodne kupoprodaje, u čemu su spriječeni od strane ovlaštenih službenika GP BiH.\nNakon ispitivanja osumnjičenih, postupajući tužilac je prema Sudu BiH uputio prijedlog za određivanje mjere pritvora iz razloga opisanih u članu 132. tačke a) ZKP-a BiH.\nMjera pritvora predložena je iz razloga što postoji opasnost od bjekstva ovih osumnjičenih u Republiku Crnu Goru, odnosno Republiku Srbiju, koje ne izručuju svoje državljane za krivična djela koja im se stavljaju na teret, te bi u tom slučaju postali nedostupni organima gonjenja.


EX YU vesti : NIŠVIL POZIVA SRPSKE BENDOVE DA SE PREDSTAVE U KINI\nSAOPŠTENJE SA PRESS KONFERENCIJE DIREKTORA NIŠVILA IVANA BLAGOJEVIĆA\nDirektor Nišville jazz festivala Ivan Blagojević rekao je na danas (utorak, 3. novembar) da će prvi koraci konkretne realizacije saradnje - razmene muzičara između Kine i Srbije započeti već za nekoliko meseci, odnosno, početkom naredne godine.\n- Od strane domaćina, Ministarstva kulture Kine i Kineske džez asocijacije, koje su ugostile delegaciju dvedesetak direktora džez festival istočne i centralne Evrope, tokom posete najznačajnijim kineskim centrima (Peking, Šangaj i Guandžou) predstavljena su nam najznačajnija imena kineske džez scene, ali smo s njihove strane i ovlašćeni da predložimo naše najznačajnije muzičare koji bi mogli da se predstave na koncertima i festivalima u Kini 2016 i 2017-te – kaže Blagojević. Tim povodom, on poziva srpske džez, ali i fusion, world music, rok i pop sastave da dostave promo diskove koje će Nišville prosledjivati na adresu kineskih partnera.\n- S obzirom na još uvek važeća ograničenja kada je reč o internetu (između ostalog, ne može se pratiti youtube kanal, kao ni svi sajtovi), potrebno je da nam grupe na disku, osim biografije – prezentacije (sa kontaktima) dostave i audio i (eventualno) video snimke svojih nastupa kao i izbor fotografija, kaže Blagojević i dodaje da je domaćinima u već Kini ostavio promo video izdanja “The Best of Nišville” sa prethodnih izdanja festivala, kaže Blagojević i dodaje da bendovi svoje prezentacije na diskovima mogu poslati na Nišville jazz festival (Cara Dušana 19, Niš 18000) ili dostaviti lično predstavnicima festivala.\nOmogućeno nam je da se predstavimo na jednom od najvećih sajmova umetnosti koji se održava u Šangaju, što sam iskoristio ne samo za promociju Nišvilla već i kompletne ponude Srbije kada je reč o kulturnom turizmu. Prisustvovali smo i osnivačkoj sesiji budućeg festivala umetnosti koji bi trebalo da spoji sve zemlje na nekadašnjem „Put svile“ - od dalekog istoka do Evrope. Takođe, domaćini su nam omogućili da pratimo najvažnije sadržaje džez festivala u ova tri grada, ali i da se upoznamo sa kineskim sistemom muzičkog obrazovanja, posebno kada je reč o džezu – a ono što smo čuli od profesora i studenata džez odseka –iznenadilo nas je u najpozitivnijem smislu jer smo videli da taj sistem nimalo ne zaostaje za najpozunatijim džez akademijama u Evropi. Bilo je dosta vremena da sa domaćinima, ali i ostalim gostima, razmenim iskustva - kako kada je reč o organizaciji festivala, tako i da uspostavimo kontakte koje bi, takođe trebalo da rezultiraju angažovanjem muzičara iz Srbije u pomenutim zemljama, ali i dovodjenjem njihovih najznačajnijih imena na festivale u Srbiji. Takođe,kaže, Blagojević, koliko je ova poseta ozbiljno shvaćena, odnosno koliko je Kina svesna značaja džeza (kojem se daje bar podjednak značaj kao i klasičnoj umetničkoj muzici!) za kulturnu razmenu ali i političko-ekonomsku saradnju sa dalekim zemljama - govori i činjenica da je suorganizator ovog programa posete bilo Ministarstvo kulture Kine čiji su predstavnici sve vreme bili sa članovima evropske delegacije. Razgovori su vođeni sa direktorom Ministrastva kulture za Istočnu i Centralnu Evropu, gospodinom Guan Xin-om, koji je ukazao na sve veći značaj koji Vlada Kine pridaje džezu i povezivanju sa zemljama Istočne i Centralne Evrope.\n- Iskreno se nadam, zaključuje Blagojević, da će ova poseta Kini – pre svega kroz predstavljanje Nišvilla i na jednom od najvećih sajmovima umetnosti u Šangaju gde su nam domaćini obezbedili štandove – doprineti da jedan broj kineskih turista kojih je tokom leta u Evropi sve više - dođe i na Nišvil ali i na ostale festivale u Srbiji. Na Nišvilu 2016-te predstaviće se par najznačajnijih kineskih bendova.


Maljković: Odlaganje OI prava odluka, zdravlje prioritet\nTanjug 24. marta 2020. 15:01\nBEOGRAD – Olimpijski komitet Srbije (OKS) pozdravlja današnju odluku o odlaganju Olimpijskih igara, jer je, kako se navodi u saopštenju, pvenstveno usmerena na očuvanje zdravlja i bezbednosti svih sportista.\nPredsednik OKS Božidar Maljković izjavio je da su u OKS mišljenja da je Međunarodni olimpijski komitet doneo pravu odluku time što je odložio Olimpijske igre.\n„Kako sam i svaki put do sada rekao, zdravlje sportista mora biti na prvom mestu i\novo je upravo pokazatelj da je MOK odgovorna i ozbiljna organizacija koja čuje i poštuje glas sportista i nacionalnih olimpijskih komiteta. Ova odluka sigurno nije bila laka ni za Međunarodni olimpijski komitet, ni za japansku stranu, ali ona pokazuje da ideja olimpizma prevazilazi sport i uvek radi u koristi čoveka i čovečanstva“, istakao je Maljković.\nKako je naveo, svima nama predstoji ozbiljan poduhvat da se prvo izborimo sa ovim podmuklim virusom, a onda nakon toga da sve planove i aktivnosti prilagodimo novoj situaciji u kojoj se niko nikada do sada nije našao.\n„Siguran sam da će sportisti i svi ostali ljudi od sporta kad sve ovo prođe, uspeti da se na najbolji mogući način pripreme za najveći sportski događaj na našoj planeti“, poručio je Maljković.


Direktor FBI Džejms Komni rekao je da su optužbe lažne i da moraju da se isprave\nAmerički Federalni biro za istrage (FBI) zatražio je od Ministarstva pravde da ospori navode predsednika Donalda Trampa da ga je njegov prethodnik Barak Obama prisluškivao pre predsedničkih izbora, prenose mediji.\nTramp je na Tviteru optužio bivšeg predsednika Obamu da ga je prisluškivao pre predsedničkih izbora održanih 8. novembra prošle godine i zatražio od Kongresa da istraži da li je administracija njegovog prethodnika “zloupotrebila svoja ovlašćenja“ tokom kampanje 2016. godine, saopšteno je u nedelju iz Bele kuće.\nDirektor FBI Džejms Komni rekao je da su optužbe lažne i da moraju da se isprave, preneo je u nedelju list Njujork tajms (The New York Times).\nU izjavi datoj u nedelju, sekretar za štampu Bele Kuće, Šon Spajser, ocenio je neprecizne navode o „potencijalnim, politički motivisanim istragama uoči izbora 2016. godine“, kao veoma zabrinjavajuće.\nSpajser je rekao i da bi „istraga o mešanju Rusije u izbore, takođe trebalo da zahvati i moguću zlouporebu položaja bivšeg predsednika Obame“.\nOn je dodao da ni Bela kuća ni predsednik Tramp neće davati dalje komentare na ovu temu.


Direktorka privatnog penzijskog fonda: Štednja za penziju od prvog posla - Penzin\nPočetna Magazin Godine Ekonomija Direktorka privatnog penzijskog fonda: Štednja za penziju od prvog posla\nDirektorka Društva za upravljanje dobrovoljnim penzijskim fondom Raiffeisen Future Snežana Ristanović kaže za B92 da je situacija u Srbiji, u kojoj postoji isključivo oslanjanje na državni penzijski sistem i međugeneracijsku solidarnost, neodrživa i zahteva radikalne promene.\nZbog toga smatra da bi bilo dobro kada bi država uvela obavezu da svi novozaposleni budu u obavezi da se uključe u sistem kapitalizovane štednje, a jedan takav vid štednje su dobrovoljni penzijski fondovi.\nRistanovićeva smatra da je potrebno podstaći svest građanima Srbije o važnosti dodatne, kapitalizovane štednje za starost. Ipak, navodi da vodeću ulogu u tome mora imati država i poslodavci koji će za svoje zaposlene da izdvajaju uplate u dobrovoljne penzijske fondove.\nOsim toga, kako ističe, država bi morala da promoviše dodatnu štednju za starost time što će povećati poreske olakšice za uplate u dobrovoljne penzijske fondove i raditi na konstantnoj edukaciji.\n“Ne kažem da bi trebalo uvesti drugi stub (obavezno dodatno penzijsko osiguranje), ali bi bilo poželjno kada bi država, kao najveći poslodavac u našoj zemlji, uplaćivala novac za svoje zaposlene u dobrovoljne penzijske fondove”, smatra Ristanovićeva.\nSa druge strane, pak, navodi da su neosnovane priče koje se plasiraju u domaćoj javnosti o tome kako je drugi penzijski stub u mnogim državama u okruženju propao.\nTo potkrepljuje time što je imovina privatnih penzijskih fondova u Hrvatskoj, zahvaljujući drugom stubu, dostigla iznos od 9,2 milijarde evra, u Slovačkoj ona vredi 7,9 milijardi evra, u Rumuniji i Bugarskoj po nešto više od po četiri milijarde evra.\nU Srbiji, u kojoj dodatni vid obaveznog penzijskog osiguranja ne postoji, već ono postoji samo kao dobrovoljno, imovina privatnih fondova iznosi tek 200 miliona evra.\nRistanovićeva kaže da je nedopustivo da se reforma penzijskog sistema u Srbiji svodi samo na smanjenje iznosa koji će iz državnog fonda dobijati budući penzioneri i na produženje staža koji im je za ostvarivanje penzije potreban.\nUpozorava da je situacija alarmantna i da će se država, ukoliko ne preduzme radikalne mere, naći u začaranom krugu jer će imati sve više korisnika socijalnih davanja i veće izdatke za to u budžetu, koje će plaćati svi poreski obveznici.\nSa druge strane, jaki penzijski fondovi su u svim pobrojanim zemljama okruženja najveći institucionalni investitori, a imovina kojom raspolažu dugoročan je i stabilan izvor za kapitalne i infrastrukturne projekte države.\nTags:dobrovoljni penzijski fonddobrovoljno penzijsko osiguranjedrugi stubdrugi stub penzionog sistemaekonomijafinansijeFond PIOinvesticijepenzijski fondpenzioni sistemprivatna penzija


Marković: Iznenađen sam ruskim primitivizmom | Rusija, Crna Gora | Al Jazeera Balkans\nMarković: Iznenađen sam ruskim primitivizmom\nPremijer Crne Gore reagirao na navode o ruskoj 'crnoj listi' na kojoj se nalaze mnogi crnogorski zvaničnici.\nSpisak sadrži imena najmanje 70 osoba, među kojima je navodno i šef crnogorske Vlade Duško MarkovićReuters\nVlada Crne Gore nije upoznata ko je na spisku nepoželjnih osoba koji je Rusija uvela kao kontramjeru na sankcije toj državi, kazao je crnogorski premijer Duško Marković nakon premijerskog sata u Skupštini ove države.\nOn je poručio kako ga iznenađuje destrukcija i primitivizam koji dolaze iz Rusije, kako je razočaran, ali i kako Crna Gora neće posustati na demokratskom putu.\nRanije je objavljeno kako se Marković, predsjednik Skupštine ove države Ivan Brajović i predsjednik Demokratske partije socijalista (DPS) Milo Đukanović nalaze, između ostalih, na crnoj listi crnogorskih državljana kojima je zabranjen ulazak u Rusiju, saznaje podgorička Pobjeda iz više diplomatskih izvora.\nSlučaj Miodraga Vukovića\nIz crnogorskog Ministarstva vanjskih poslova je najavljeno kako će biti poslana zamolnica ruskom ministarstvu da im se dostavi spisak nepoželjnih osoba kako bi se izbjegla situacija koja se desila poslaniku Miodragu Vukoviću, prenosi RTCG.\nVuković je u nedjelju navečer zadržan na moskovskom aerodromu Domodedovo i ponedjeljak ujutro deportiran za Crnu Goru. Po dolasku u Crnu Goru kazao je kako su mu „ruske vlasti odredile zadržavanje i deportaciju, jer je navodno na spisku osoba iz Crne Gore koje nijesu dobrodošle u Rusiju“.\nZvanična Podgorica uputila je protestnu notu Kremlju i tražila da im se dostavi spisak nepoželjnih osoba.\nPrema informacijama Pobjede, Moskva nema obavezu, a ni namjeru, da objelodanjuje listu nepoželjnih osoba iz Crne Gore.\nIzvor podgoričkog lista blizak ruskoj diplomatiji tvrdi kako su na crnoj listi svi članovi Vlade, poslanici crnogorskog Parlamenta, njih 46 koji su glasali za Protokol o pristupanju NATO-u, kao i direktori većih državnih kompanija.\n„Spisak sadrži imena najmanje 70 lica i zvanična Moskva će se striktno pridržavati 'crne liste' na aerodromskim pasoškim kontrolama. Čak su provjeravani i poslanici Demokratskog fronta na svojim putovanjima“, rekao je izvor Pobjede.\nRecipročne mjere za sankcije\nCrnogorski dnevni list Dan objavio je u jučerašnjem izdanju kako su na crnoj listi i članovi Predsjedništva DPS-a, njih 14, što znači i premijer Duško Marković, ministar unutrašnjih poslova Mevludin Nuhodžić, te potpredsjednik Vlade Milutin Simović.\nOsim čelnika i brojnih funkcionera DPS-a, na crnoj listi su i poslanici Socijaldemokratske partije predvođeni Rankom Krivokapićem, bez obzira na to što bojkotiraju Parlament, pridružujući se tako i stavovima Demokratskog fronta koji podržava zvanična Moskva.\nNa crnoj listi Kremlja se, prema saznanjima Pobjede, nalaze i brojnih direktori velikih kompanija u Crnoj Gori za koje se pretpostavlja da su imenovani ili da su bliski vlasti.\nIz Moskve nije bilo zvaničnih najava ko bi se sve mogao naći na crnoj listi, ali je glasnogovornica Ministarstva vanjskih poslova Marija Zaharova saopćila kako je zabrana ulaska crnogorskim državljanima „recipročna mjera“.\n„Nije tajna da se Crna Gora od samog početka priključila sankcijama EU-a, uključujući i personalne. Uvijek smo govorili da ostavljamo pravo da poduzimamo recipročne mjere, kako je to prihvaćeno u evropskoj praksi“, navodi se u njenoj izjavi.\nSankcije Evropske unije Rusiji, koje je Crna Gora podržala uvedene su 2014. i odnose se na zabranu putovanja i zamrzavanja imovine 149 funkcionera Rusije i Ukrajine sa Krima. Sankcije su odlukama Evropskog vijeća proširene u nekoliko navrata.\nCrna Gora uručila protestnu notu ruskom ambasadoru\nSchwartz: Rusija oružjem u Srbiji destabilizira Balkan


Kantonalne uprave civilne zaštite provodi obuku pripadnika Federalne uprave civilne zaštite iz oblati zaštite od požara i vatrogastva | Kantonalna uprava civilne zaštite\nDana, 02.12.2019. godine Kantonalna uprava civilne zaštite Kantona Sarajevo, je počela sa obukom oko 150 pripadnika Federalne uprave civilne zaštite iz oblasti zaštite od požara i vatrogastva. Radi se o obuci – kursu za dobrovoljnog vatrogasca, koji će se realizovati u narednom periodu i to u grupama po 50 polaznika.\nPoslije završene obuke – kursa, Kantonalna uprava civilne zaštite Kantona Sarajevo će organizovati ispit na kojem će polaznici obuke iz Federalne uprave civilne zaštite polagati ispit za dobrovoljnog vatrogasca.\nPripadnici Federalne uprave civilne zaštite koji polože ispit za dobrovoljnog vatrogasca, će biti osposobljeni za gašenje svih vrsta požara, a posebno za gašenje požara na otvorenom prostoru, čime će se znatno ojačati vatrogasne snage za gašenje požara na području Federacije Bosne i Hercegovine.


Lista najsigurnijih zemalja na svetu: Srbija sedam pozicija ispred Amerike\nA. J. 30. januara 2019. 21:05\nGlobal Finance magazin objavio je listu najsigurnijih zemalja sveta, a kao glavni faktori koji su uzimani u obzir za ovo rangiranje bili su rat i mir, lična sigurnost i rizik od prirodnih katastrofa. Sumiranjem indeksa ova tri rizika predstavljen je sveobuhvatan pogled na bezbednost u svakoj zemlji pojedinačno. To takođe znači da će visok nivo rizika kada je reč o jednom faktoru imati uticaja na ukupno rangiranje zemlje.\nNa primer, Filipini su označeni kao najmanje sigurni, dok je Jemen na pretposlednjem mestu. Ovo se može pripisati činjenici da Filipini imaju loše rezultate u pogledu mira, sigurnosti i prirodnih katastrofa. Loša pozicija Jemena pruzrokovana je ratom i glađu, ali ova zemlja ima veoma mali rizik od prirodnih katastrofa, tako da se Jemen ipak našao ispred Filipina.\nVažno je istaći da na vrhu liste nema posebnih iznenađenja. Tu su uglavnom evropske zemlje s razvijenim ekonomijama i zdravstvenim sistemima. Naime, 16 od 20 najsigurnijih zemalja nalazi se u Evropi, dok se samo Katar, Singapur, Novi Zeland i Kanada nalaze među prvih 20 zemalja, a da nisu u Evropi.\nMeđutim, postoji nekoliko važnih izuzetaka za zemlje koje su ekonomski razvijene. SAD se nalazi skoro tačno u sredini i to na 65. mestu, daleko iza zemalja koje su ekonomski razvijene. Relativno slaboj pozicioniranosti SAD-a najviše doprinosi visoka stopa kriminala i nešto veći rizik od prirodnih katastrofa zbog geografskog krajolika i veličine.\nTakođe, Japan se nalazi na 43. mestu, uglavnom zbog visokog rizika od prirodnih katastrofa.\nNa prvom mestu liste nalazi se Island, a slede Švicarska i Finska, Portugal i Austrija. Srbija se nalazi na 58. mestu, sedam pozicija ispred SAD-a. Slovenija se nalazi na 12. mestu, Hrvatska deset pozicija iza, Bosna je 56. na svetu, a Makedonija jedno mesto iza Srbije.


Kosovski specijalni tužilac Sulj Hodža odlazi u penziju, saopštio je na Fejsbuku njegov saradnik, policijski istražitelj Besim Smakoli.\nSmakoli je na Fejsbuku Hodži poželeo ugodan odlazak u penziju i dodao da je bila čast i privilegija raditi zajedno s njim, a uz tu objavu okazio je i zajedničke fotografije.\nDirektor Kancelarije za Kosovo i Metohiju Marko Đurić u oktobru prošle godine rekao je da je Hodža, koji je učestvovao u najvećem broju hapšenja i zatvaranja Srba, umešan i u prikrivanje ubistva aktiviste Samoopredeljenja Astrita Deharija u zatvoru.\nĐurić je podsetio tada da je Dehari preminuo pre tri godine u zatvoru u Prizrenu pod nerazjašnjenim okolnostima, a da je ekspertiza iz Švajcarske pokazala da nije reč o samoubistvu, kako su prištinske vlasti tvrdile.\nOn je rekao da je Švajcarska ekspertiza došla do zaključka da ne samo da to nije bio nesrećan slučaj, nego da je vrlo verovatno da su lokalni organi, uključujući tužilaštvo, bili uključeni u zataškavanje tog slučaja.\nHodža je vodio istragu i o ubistvu Olivera Ivanovića, a dovodi se u vezu sa podizanjem optužnica protiv Srba na severu Kosova koji su prošle godine uhapšeni pod optužbom da su umešani u ubistvo.\nPrema navodima advokata, u optužnici se ne nalazi nijedan relevantan dokaz protiv optuženih Srba.


Poslanički klub pokreta Samoopredeljenje u sledećem sazivu kosovske skupštine imaće u svom sastavu i poslanika Partije Egipćana Eljberta Krasnićija, saopšteno je iz ovog pokreta.\nPotpredsednik Srpske liste Igor Simić stao je u odbranu svog kolege Milana Radoičića čije izručenje Kosovu očekuje budući mandatar za sastav kosovske vlade Aljbin Kurti.\nŠefica Kancelarije Evropske unije na Kosovu, Natalija Apostolova očekuje da prištinske institucije budu formirane što pre zbog boljeg života građana i dijaloga sa Beogradom, koji je, kako kaže, takođe veoma važan.\nKosovski Srbin prijavio je da je u nedelju, u ranim jutarnjim časovima, fizički napadnut od strane drugog Srbina u Gračanici. Osumnjičeni je u bekstvu.\nMuzički spot u hramu Svetog Nikole u Novom Brdu\nAlbanska pevačica Aljbana Azizi snimila je video spot za svoju pesmu na ostacima pravoslavnog hrama Svetog Nikole u Novom Brdu. Spot je snimljen nakon brojnih pokušaja da se ova srednjovekovna pravoslavna crkva pretvori u rimokatoličku.\nEparhija: Spot pokazatelj neodgovornog odnosa institucija prema zaštićenoj zoni\nEparhija raško prizrenska oštro je protestovala povodom snimanja spota albanske pevačice Aljbane Azizi na temeljima hrama Svetog Nikole u Novom Brdu. Eparhija je zgrožena nad ovim, kako navodi, necivilizovanim načinom ponašanja.\nSocijalno ugrožena porodica Savić iz Koretišta, kraj Gnjilana, koja broji 24-oro ukućana, danas je dobila krov nad glavom. Gradnju i potpuno opremanje nove kuće oko 100 kvadratnih metara pomogla je humanitarna organizacija „Srbi za Srbe“.\n"Hronično sam bolestan, novinari s tim nemaju veze"\nPredsednik Srbije, na konferenciji za medije, odgovorio na komentare da je novinar N1 nije kriv za njegov iznenadni odlazak na VMA.\nVršilac dužnosti premijera Kosova Ramuš Haradinaj izjavio je danas da nema smisla govoriti o novim izborima na Kosovu uz poruku da se ishod izbora održanih 6. oktobra mora sprovesti, prenosi Insajderi.\nPredsednik Kosova Hašim Tači sastao se u Tirani s albanskim premijerom Edijem Ramom.\nMeštani Lapljeg Sela nezadovoljni su današnjom raspravom o zagađenosti reke Gračanke koja je sa predstavnicima opštine Priština i Gračanica, Ministarstva za zaštitu životne sredine, Oebsa i USAID-a održana u seoskom Domu kulture. Osim danonoćnog angažovanja inspekcije iz obe lokalne samouprave na utvrđivanju ko je zagađivač, drugih skorijih rešenja nema.\nMikele Risi novi komandant Kfora na Kosovu\nCeremonija primopredaje dužnosti između odlazećeg komandanta Kfora general-majora Lorenca D’Adaria i novog komandanta general-majora Mikelea Risija održana je danas, prenosi Ljajmi.\nU Francuskoj je objavljen istorijski strip "Dobrodošli na Kosovo", a kako je rekao osnivač humanitarne organizacije "Solidarnost za Kosovo" Arno Gujon, priča prati život mladog Dimitrija koji se iz izbeglištva vraća na Kosovo neposredno pre pogroma 2004. godine.\nHaradinaj: Nadam se da neće ukinuti taksu\nOdlikovanje Svetskoj banci\nKosovski predsednik Hašim Tači odlikovao je Kancelariju Svetske banke povodom njene 20. godišnjice rada na Kosovu.


Besplatne online radionice „Upravljanje rizicima za mala preduzeća i udruženja“ – Onasnazivanje\nBesplatne online radionice „Upravljanje rizicima za mala preduzeća i udruženja“\nU okviru projekta „Osnaživanje žena na tržištu rada i razvoja malih biznisa“, 27. novembra i 3. decembra od 14 do 16 časova, biće organizovane besplatne dvočasovne online radionice na temu upravljanja rizicima u malim firmama i udruženjima. Radionice su namenjene preduzetnicama, vlasnicama malih biznisa, članicama i predstavnicama ženskih udruženja i svim ženama širom Srbije koje planiraju da pokrenu sopstvene „male“ biznise.\nTrening upravljanja rizicima pruža alate i odgovore kako upravljati rizicima u početku razvoja kompanije i udruženja i šta određuje da li će se roditi kompanija i uspešno udruženje. Svaki početak je težak i lep, a saznaćete od koga zavisi da li će kompnija i udruženje da rastu ili propadnu. Pričaćemo o ključnim rizicima i šta treba preduzeti kako bi kompanija i udruženje uspešno raslo i razvijalo se.\nPredavač na radionici je ekspert Sreten Vranić Head of social banking Erste Banke.\nPrijave su otvorene do četvrtka 26. novembra u 16 časova, a broj polaznica je ograničen. Svoju prijavu koja treba da sadrži ime, prezime, kontakt telefon i kratku informaciju o tome zašto želite da učestvujete u radionici, pošaljite na mejl adresu onasnazivanje@fondb92.org. Prilikom prijave potrebno je da naznačite i za koji od dva ponuđena datuma se prijavljujete (27. novembar ili 3. decembar).\nTrening će se održati putem zoom platforme, a polaznice će blagovremeno dobiti link za pristup. Učešće je potpuno besplatno, a učesnice treba da imaju stabilnu internet konekciju i uređaj putem kojeg mogu da pristupe zoom-u (racunar, telefon, tablet i sl).


Coca-Cola sistem usrećio mališane iz SOS dečijih sela - Biznis Telegraf.rs\nCoca-Cola tradicionalno pokreće prazničnu čaroliju, te je i ove godine magijom dobrih dela zajedno sa građanima Srbije obradovala više od 200 dece i mladih iz SOS dečijih sela u Kraljevu i Sremskoj Kamenici\n- Dolazak novogodišnjih praznika budi u nama najlepše emocije i podseća nas na trenutke koji su važni. Nažalost godina u kojoj se nalazimo nam je donela veliku neizvesnost, i razdvojila nas fizički od ljudi koji nam znače. Zato smo, upravo ovom kampanjom želeli da inspirišemo ljude da izdvoje vreme za one koje vole, jer ove godine, najlepši poklon smo upravo mi, sami. Zahvaljujemo se svima koji su se pridružili Coca-Cola #idemoOFFline izazovu, i na taj način zajedno sa nama obradovali decu iz SOS sela. Hvala vam što zajedno sa nama kreirate bolju budućnost. - rekla je Andrea Dragan, direktorka marketinga kompanije Coca-Cola.


Gradonačelnik Novog Pazara imenovao predsjednika Foruma mladih SDP za svog zamjenika – Sandžaklija\nTarik Rupić ima samo 25 godina, i najmlađi je opštinski funkcioner u ovom gradu, završio je Gimnaziju u Novom Pazaru, a diplomirao je sociologiju na Univerzitetu u Istanbulu.\nGradonačelnik Novog Pazara Nihad Biševac postavio je danas za svog pomoćnika jednog od najmlađih funkcionera u zemlji, Tarika Rupića. Ovaj dvadesetpetogodišnjak će ispred kabineta gradonačelnika, biti zadužen za oblast međunarodne saradnje, objavljeni je danas na zvaničnom sajtu Grada.\nTarik Rupić ima samo 25 godina, i najmlađi je opštinski funkcioner u ovom gradu, završio je Gimnaziju u Novom Pazaru, a diplomirao je sociologiju na Univerzitetu u Istanbulu, piše Nova.rs.\n“Bio je polaznik seminara i obuka za različite oblasti, među kojima su i oni u Istraživačkoj stanici Petnica. Tokom srednjoškolskih i studentskih dana bio je zainteresovan za sve vidove društvenog djelovanja i organizovanja. Tečno govori nekoliko stranih jezika”, naveodeno je u njegovoj biografiju, a krajem juna mjeseca Rupić je izabran i za predsjednika Foruma mladih SDP, Rasima Ljajića.\nOno što je zanimljivo je podatak da je mjesto pomoćnika gradonačelnika bilo upražnjeno od aprila 2020. godine kada je gradonačenik Biševac razriješio svog pomoćnika iz Ugljaninove SDA Sandžaka Emira Ašćerića, koji je na društvenim mrežama kritikovao posjetu predsjednika Srbije Aleksandra Vučića Novom Pazaru, kada je na početku epidemije Vučić Gradu Novom Pazaru uručio respiratore kao pomoć u borbi protiv pandemije.\nAšćerić je tada na društvenim mrežama kritikovao posjetu predsjednika, tvrdeći da se radi o klasičnoj izbornoj kampanji.\nRadio Sto Plus iz Novog Pazara, pitao je gradonačelnika zašto toliko dugo nije imenovao svog pomoćnika, Biševac je na to pitanje dao odgovor da prije izbora adekvatnog kadra želi da “sagleda sve izazove sa kojima će se suočavati lokalna samouprava”.\n“Kao gradonačelnik, od svojih pomoćnika očekujem stručnost, preduzimljivost i inovativnost”, poručio je Biševac.


Sve škole u Srbiji za 30 meseci biće povezane na Akademsku mrežu (AMRES) - Zelena učionica\nSve škole u Srbiji za 30 meseci biće povezane na Akademsku mrežu (AMRES)\nSve škole u Srbiji za 30 meseci biće povezane na Akademsku mrežu (AMRES), predviđeno je protokolom koji su potpisali ministar prosvete Mladen Šarčević i ministar trgovine, turizma i telekomunikacija Rasim Ljajić.\nSve škole u Srbiji opremljene su računarima i skoro sve imaju internet, preko komercijalnih provajdera, ali povezivanje na AMRES omogući će brži, bolji protok.\nProjektom je predviđeno da Ministarstvo prosvete opremi škole neohodnom opremom, Ministarstvo telekomunikacija da obezbedi mrežu, a Ministarstvo finansija da obezbedi novac za to, a krajnji efekat tog projekta biće da će internet biti dostupan u svim školskim učionicama u Srbiji, ali i da će biti kvalitetniji i brži.\nResorno ministarstvo u obavezi je da nabavi računare, tablete, štampače, projektore, smart table, E dnevnik u svim školama.\nSkoro 80 odsto škola u Srbiji već su povezane na AMRES mrežu i sve su opremljene neophodnim računarima.\n“Mi smo tokom leta obezbedili dosta donacija, dosta je računara nabavljeno sredstvima iz budžeta. Imamo još jedan kredit, gde ćemo tokom jeseni nabaviti 400 do 500 računara”, rekao je za Tanjug ministar prosvete Šarčević.\nPotpisnici će predložiti vladi formiranje radne grupe kako bi se utvrdili najpovoljniji izvor finansiranja u skladu sa Memorandumom o razumevanju koji je Vlada Srbije potpisala sa Kompanijom Cisko i Sporazumom o strateškom partnerstvu koje je zaključilo ministarstvo sa kompanijom “Huavej”.\n“Radimo mrežni sistem koji će omogućiti da deca mogu da koriste i svoj alat, svoj tablet, tako da je to nešto na šta su okolne zemlje puno para potrošile”, pojasnio je ministar Šarčević i dodao da od jeseni E dnevnik počinje da se realizuje u 200 škola i da će posao biti nastavljen naredne školske godine.\nMinistar trgovine, turizma i telekomunikacija Rasim Ljajić kaže da se traži najbolji način finansiranja projekta i dodaje da bez primene informatičkog znanja privreda ni jedne zemlje ne može da bude konkurentna na tržištu.\n“Mi, na žalost, imamo 40 odsto populacije bez odgovarajućeg nivoa digitalnih veština. Sa reformama obrazovnog sistema mi hvatamo korak sa tehnološkom revolucijom”, rekao je Ljajić.\nKrajnji efekat projekta, pojašnjava, je da se obezede neophodni uslovi da svaka škola u Srbiji dobije pristup brzom internetu, da sve škole imaju jednako opremljene kabinete sa odgovarajućom opremom.\n“Time će se izbeći razlike koje postoje i u ekonomskom i u digitalnom smislu. Dakle škole u Trgovištu će imati jednake uslove kao svaka škola u Beogradu. To opet povećava nivo digitalnih kompentencija nastavnika i učenika i dugoročno obezbediti veći broj IT stručnjaka u Srbiji”, zaključio je on.\nRoditeljsko iskustvo iz škole u Švedskoj\n5 komentara na "Sve škole u Srbiji za 30 meseci biće povezane na Akademsku mrežu (AMRES)\n4 avgusta, 2017 u 5:39 pm\n4 avgusta, 2017 u 8:48 pm\n7 avgusta, 2017 u 2:00 pm\n7 avgusta, 2017 u 6:13 pm\n7 avgusta, 2017 u 7:19 pm


Najskuplji posed za iznajmljivanje u SAD - Lux Life luksuzni portal: Moda, Stil, Trendovi, Kolekcije 2019/2020...\nGovorimo o mega vili u Los Anđelesu koja košta 180 miliona dolara, a skoro se našla na tržištu, sa najamskom cenom od 1.5 miliona dolara mesečno. Ekskluzivni posed u Bel Eru koštaće vas 18 miliona dolara godišnje, odnosno 55.000 dolara za jednu noć, zbog čega sa ponosom može poneti titulu najskupljeg svoje vrste u čitavoj Americi.\nRaskošna kuća poseduje devet spavaćih soba i dvadeset kupatila, a predstavlja ostvarenje snova za sve ljubitelje istinskog luksuza. Smeštena na vrhu brda, ona je okružena bujnim i besprekorno uređenim baštama, jedinstvenim fontanama i veličanstvenom dekoracijom.\nProstire se na više od 3.400 kvadrata, a sadrži i ogromni infiniti bazen između ostalog.\nDa li biste je iznajmili?\nPROČITAJTE SLEDEĆI TEKST: Pentahouse – neobična vila inspirisana planinama


BiH /Vlada RS najavila tužbu protiv Nebojše Vukanovića / Radio Sarajevo\nBiH / Vlada RS najavila tužbu protiv Nebojše Vukanovića\n03. 11. 2021. u 15:15:00 Radiosarajevo.ba\nVlada Republike Srpske najavila je kako će pokrenuti krivični postupak protiv narodnog poslanika Nebojše Vukanovića zbog lažnih tvrdnji i neistina koje je, kako kažu, iznio o prodaji hotela Košuta na Jahorini.\n"Narodni poslanik Vukanović u video sadržaju iznosi neistine i neprovjerene informacije i ovom prilikom ističemo da je dio imovine hotela Košuta na Јaharoni prodat u stečaju, a postupak prodaje obavljao je stečajni upravnik", navodi se u saopštenju.\nVlada RS i premijer RS Radovan Višković, kojeg narodni poslanik Vukanović pominje u video sadržaju objavljenom na YouTubeu, tvrde da nisu vodili postupak stečaja niti prodaje hotela niti su to i mogli, što je jasno precizirano Zakonom o stečaju.\n"Narodni poslanik Vukanović ovim video sadržajem u kojem je objavio niz neistina i netačnih informacija obmanjuje javnost u Republici Srpskoj, nanosi štetu Vladi Republike Srpske i predsjedniku Vlade Radovanu Viškoviću lično zbog čega će Vlada i predsjednik Višković podnijeti tužbu za klevetu kojom će pored ovih navoda biti obuhvaćeni i ostali netačni navodi i netačne informacije koje je u javnosti objavljivao narodni poslanik Nebojša Vukanović i time pokušavao narušiti ugled Vlade Republike Srpske i predsjednika", zaključuje se u saopštenju Vlade RS.\nVukanović je dodao da ovo nije "ni prva ni posljednja tužba čelnika RS".\n"Svašta sam se ja od njih naviknuo. Ništa nas ne smije iznenaditi", dodao je Vukanović.\nPogledajte snimak zbog kojeg Vlada RS tuži Vukanovića:\nTagovi: Vlada RS Nebojša Vukanović tužba\nRS / Nebojša Vukanović: Nenad Nešić je trojanski konj u opoziciji\n:) / Vukanović iz Katara poručuje: Ne volim da jašem kamile, samo bogate moćnike