Predsednik Srbije Aleksandar Vučić položiće zakletvu u Skupštini Srbije za drugi predsednički mandat 31. maja, a ukoliko ne bude konstituisan nov saziv prlamenta do tada, uradiće to pred starim sazivom što, kako kaže, doktor Ustavnog prava, doc dr Miroslav Đorđević, nije nikakva smetnja za polaganje zakletve.\ninauguracija05 foto RAS Srbija O. Bunic\n- U Zakonu o predsedniku Republike eksplicitno piše da ako Narodna skupština nije u redovnom zasedanju da će se sastati ponovo kako bi predsednik Republike položio zakletvu - kaže Đorđević za Tanjug.\nOn skreće pažnju na to da je tekst zakletve naveden u Ustavu i da je zakletva koju predsednik polaže još jedan garant da je Kosovo i Metohija sastavni deo Srbije.\nVučić polaže zakletvu 31. maja, ako bude inauguracije, mogla bi da se održi u ovom mestu u Srbiji (FOTO)\n- To nije samo preambula. Predsednik Republike se zaklinje da će eksplicitno čuvati Kosovo i Metohiju kao sastavni deo naše zemlje - naglašava Đorđević.\nPodsećajući da je prošli put predsednik Vučić zakletvu položio na Ustavu i Miroslavljevom jevandjelju, kaže da ni naš Ustav, ni zakon ne predviđaju bilo kakve religijske dokumente za razliku od Hrvatske ili Rumunije, ali to ne znači da je zabranjeno ili da je loše.\nDodaje da ukoliko predsednik na knjizi koja je njemu sveta položi zakletvu, to znači da je on sebe obavezao u kontekstu reči koje je rekao na nečemu što je njemu važno.\n- To nije kršenje sekularnosti, niti je problem za nekoga ko je ateista ili neke druge religije. Meni nikada ne bi bio problem ako bi predsednik islamske veroispovesti položio zakletvu na Kuranu. Ako je on stvarno vernik, to znači da se dodatno obavezao da će časno obavljati svoju funkciju - naveo je Đorđević.\nAleksandar Vučić Polaganje zakletve\nOpozicija: Vučićevo polaganje zakletve u Skupštini Srbije je nelegitimno\nVUČIĆ POLOŽIO ZAKLETVU ZA DRUGI MANDAT Nova Vlada do kraja jula, od nje očekujem da sledi EVROPSKI PUT (FOTO, VIDEO)\nVUČIĆ POLAŽE ZAKLETVU U SKUPŠTINI SRBIJE Građani se okupljaju ispred parlamenta, napravljen i špalir, srpske zastave se vijore i kod Predsedništva (FOTO, VIDEO)


Milan Urošević : Država namenila značajna finansijska sredstva za rešavanje decenijskih ekoloških problema u Kragujevcu – Veliki Park\nPovodom okvirnog sporazuma o zajmu sa Bankom za razvoj Saveta Evrope, koji će se danas naći pred poslanicima Skupštine Srbije, izjavu za javnost dao je narodni poslanik SPO-a iz Kragujevca Milan Urošević. Izjavu prenosimo u celosti :\n„Narodna skupština danas razmatra okvirni sporazum o zajmu sa Bankom za razvoj Saveta Evrope, kojim će se finansirati izgradnja postrojenja za preradu otpadnih voda u Kragujevcu.\nOvim sporazumom predviđeno je da 67 odsto investicije bude finansirano zajmom kod Banke za razvoj Saveta Evrope, 16 odsto sredstvima Evropske investicione banke, 13 odsto iz subvencija Evropske unije – iz pretpristupnih fondova.\nUkupni troškovi programa, koji podrazumeva izgradnju postrojenja za preradu otpadnih voda, (PPOV) u Kragujevcu, Čačku i Nišu, kao i povezivanje sanitarnih mreža u zemlji, ali i unapređenje sistema vodosnabdevanja u 60 opština u Srbiji, iznose 300 miliona evra.\nKrajnji cilj ovog programa je zaštita kvaliteta vode i smanjenje gubitka voda i vodnih resursa u Srbiji, a usled ugroženosti od klimatskih promena i opšteg zagađenja.\nU doba pandemije i zdravstvene krize koja pogađa čitav svet, sve više građana pokazuje interesovanje za pitanje ekologije, a to čini i država uz pomoć partnera iz Evropske unije, koji u značajnoj meri finansijski, ali i stručno, pomažu da ova oblast u dogledno vreme dostigne evropske standarde.\n„Kragujevac ima brojne ekološke probleme koji decenijama ugrožavaju zdravlje naših građana – korišćenje fosilnih goriva, ispuštanje otpadnih voda u Lepenicu i njene pritoke, deponija u Jovanovcu samo su deo problema koje moramo ekspresno da rešavamo.\nZa Kragujevac je država za ove potrebe namenila ogromna sredstva za investicije u infrastrukturu i zaštitu životne sredine, a ja ću u danu za glasanje sa zadovoljstvom podržati ovaj sporazum koji Kragujevcu, bez sumnje, donosi ne samo bolju ekološku perspektivu, već i značajna finansijska sredstva koja će podići privrednu aktivnost u našem gradu“, izjavio je narodni poslanik Milan Urošević.“\nCategories:\tDruštvo, Kragujevac, Politika, UDARNO-NASLOVNA SLAJDER, Vesti\t/ No Responses / by Milan новембар 25, 2020


Najava saradnje Grada Niša sa bugarskim gradom Slivenom - Grad Niš\nPredstavnici grada Niša prisustvovali su međunarodnom sastanku u gradu Slivenu u Bugarskoj, u okviru projekta „Ujedinjena Evropa-bezbednost, solidarnost i stabilnost“, odnosno programa „Evropa za građane“.\nProjekat je realizovan putem partnerstva grada Slivena, grada Niša i grada Bidgošč iz Poljske.\nPosle predstavljanja gradova Sliven (Bugarska), Bidgošč (Poljska) i Niš, gradonačelnik Slivena Stefan Radev, pomoćnica gradonačelnika Niša Marina Kostić i pomoćnica gradonačelnika Bidgošča Joana Zataj Ros potpisali su pismo o namerama u kome su navedeni ciljevi buduće saradnje ovih gradova. Manifestaciji su prisustvovali prva savetnica u Ambasadi Republike Srbije u Sofiji Gordana Božić, član Gradskog veća Niša Slavoljub Savić, direktor JKP „Medijana“ Dragoslav Pavlović koji je predstavio niške potencijale prezentacijom Kancelarije za lokalni ekonomski razvoj i projekte Grada, predsednik Skupštine opštine Sliven Dimitar Mitev, zamenik pokrajinskog guvernera Okruga Sliven Kamen Kostov i predstavnici administracije, obrazovnih i kulturnih institucija, univerziteta, privredne komore, lokalne i regionalne agencije za razvoj, kulturnih centara, predstavnici ustanova i preduzeća, neprofitnih organizacija i medija ova tri grada.\nTokom posete realizovana su tri foruma iz oblasti kulture, omladine i ekonomije.\nDrugog dana, na kulturnom forumu, predstavnici učesnika prezentovali su kulturno, istorijsko i turističko nasleđe svojih gradova. Sekretar sekretarijata za kulturu i informisanje Grada Niša Aleksandra Radosavljević predstavila je internacionalne manifestacije koje su od izuzetnog značaja za Grad Niš uz kratke filmove o “Nišvilu”, “Filmskim susretima” i “Teatru na raskršću”. Tamara Ćirić, iz Sekretarijata za kulturu i informisanje, prezentovala je kulturno i istorijsko nasleđe našeg grada uz podršku svih prisutnih predstavnika ustanova kulture grada Niša. Zaključak kulturnog foruma je da su postavljene dobre osnove za uspešno partnerstvo i kulturnu saradnju između tri grada učesnika ovog foruma.\nNa prezentaciji članova niškog Saveta za mlade bilo je reči o strateškim dokumentima na osnovu kojih se u gradu Nišu sprovode mere omladinske politike, s ciljem poboljšanja položaja mladih u gradu i sprečavanja odlaska mladih ljudi iz grada Niša, poput stipendija za najbolje đake, studente, sportiste, itd. Ova tema bila je zanimljiva za sva tri grada zato što se svi oni suočavaju sa odlaskom mladih ljudi u veće gradove ili u inostranstvo.\nPrivrednu delegaciju Niša su predvodili predsednik Parlamenta privrednika RPK Niš Andrija Radojičić i direktor RPK Niš Aleksandar Milićević, a na forumu učestvovali su predstavnici privrede iz Bugarske i Poljske. Prezentovana su aktuelna ekonomska kretanja i privredni, turistički i saobraćajni potencijali regiona nišavskog, pirotskog i topličkog upravnog okruga. U okviru poslovnih susreta koji su takođe organizovani u okviru poslovnog foruma, predstavljeni su privredni i investicioni potencijali grada Niša i regiona i planirane investicije koje su u fazi realizacije. Delegacija privrednika održala je sastanke sa privrednicima Slivena, Sofije, Jambola i Bidgošča, i obišla najistaknutije kompanije koje uspešno posluju u Nišu.


Bez aktivnog učešća građana i civilnog društva u prepoznavanju i rešavanju problema u zajednici nema napretka. Javno zagovaranje omogućava organizovanim građanima da dođu do željenih promena, utiču na donosioce odluka i da pritom pridobiju podršku šireg kruga građana. Mnogobrojne aktivnosti organizacija i građana često ostaju nepriznate i nedovoljno vidljive za veliki deo javnosti i upravo vođeni time, pokrenuli smo inicijativu za dodelu godišnje nagrade za aktivne građane. Nagrade koja slavi pokretače promena, motivisane građane koji istrajavaju u svojim naporima da poboljšaju svoj i živote svojih sugrađana.\nNa osnovu prethodnih dostignuća i naše vizije boljeg društva zasnovanog na slobodi, znanju i inovacijama, želimo da istaknemo uspešne inicijative i pojedince/ke koji su značajno doprineli razvoju lokalnih zajednica ili doneli promene na nacionalnom nivou. Cilj ove nagrade je da oda priznanje, pruži materijalnu podršku i prepozna organizacije civilnog društva i neformalne grupe koje nastoje da svoje zajednice učine boljim.\nOrganizacije civilnog društva su mogle učestvovati u okviru I i II kategorije, neformalne grupe u okviru III, a pojedinci u okviru IV kategorije. Ono što je obavezujući kriterijum za sve je da su tokom prethodne dve godine (period od 01. januara 2018. do 30. septembra 2020. godine) implementirali kampanje javnog zagovaranja koje odgovaraju cilju konkursa.\nzainteresovani građani i građanke,\nKako javno zagovaranje podrazumeva niz akcija usmerenih ka donosiocima odluka, u ovoj kategoriji želimo da istaknemo i pronađemo primer dobre prakse i primer uspešne saradnje između javnih vlasti i organizacija. Ova kategorija namenjena je isključivo organizacijama civilnog društva.\nOva nagrada namenjena je organizaciji civilnog društva koja je kroz svoje aktivnosti javnog zagovaranja obezbedila podršku velikog broja građana koji su postali nosioci poruke kampanje. Ova kategorija namenjena je isključivo organizacijama civilnog društva.\nPojedinac/ka koji je deo zagovaračke inicijative\nPojedinci/ke čiji je nesebični doprinos pokrenuo promene, ljudi koji su neprestano išli iznad horizonta uobičajenih očekivanja, koji su istrajavali, podizali standarde i bili uključeni u inicijative javnog zagovaranja - su u fokusu ove kategorije.\nPored opsežne medijske promocije i javnog priznanja, odabrane organizacije civilnog društva i neformalna grupa, kao i inicijativa čiji je nagrađeni pojedinac/ka deo, će dobiti i robnu nagradu u vrednosti od 1.000 dolara.\nSve prijave vršile su se putem online formulara u periodu od 12. oktobra do 6. novembra 2020. godine. Samo kompletne prijave pristigle u navedenom roku i na predviđenom obrascu su uzete u razmatranje. Na konkurs je pristiglo ukupno 90 prijava, od kojih 76 prijava ispunjava uslove konkursa.\nOrganizacije civilnog društva su se mogle kandidovati odnosno biti nominovane u okviru I i II kategorije, ali mogu biti nagrađene isključivo u okviru jedne kategorije. Isto pravilo važi i za pokretača/icu promena da ukoliko su deo nagrađene inicijative u I, II ili III kategoriji, ne mogu biti nagrađeni u okviru IV kategorije.\nNezavisna selekciona komisija će nakon detaljnog pregleda svih prijava i nominacija odabrati dobitnike nagrada koji će biti predstavljeni na Godišnjoj konferenciji projekta „Aktivni građani: bolje društvo: zagovaranjem ka saradnji i demokratskom razvoju“ 25. novembra 2020. godine. Komisija će se rukovoditi jedinstvenim i unapred određenim i jasno definisanim kriterijumima koji se pre svega odnose na aktivaciju građana unutar kampanje, stepen uticaja, ostvarene saradnje sa donosiocima odluka, inovativnosti i kreativnosti same kampanje i slično.\nProjekat je trogodišnja inicijativa koju sprovodi BOŠ, u saradnji sa Beogradskim fondom za političku izuzetnost (BFPE) i Balkanskom istraživačkom mrežom (BIRN) Srbija. Više informacija možete pronaći na platformi javnozagovaranje.bos.rs\nViše informacija o konkursu i nagrađenim inicijativama u 2019. godine možete pronaći OVDE, a njihove priče pročitati OVDE i pogledati video prilog OVDE.


Vašington, Pew institut: Ljudi širom sveta veruju da je Kina uskoro vodeća svetska sila - Fakultet za diplomatiju i bezbednost\nVašington, Pew institut: Ljudi širom sveta veruju da je Kina uskoro vodeća svetska sila\nLjudi širom sveta uvereni su da će Kina u dogledno vreme neizbežno zameniti SAD u ulozi vodeće svetske sile, ali istovremeno to nije promena koja im se sviđa.\nOvo je nalaz najnovijeg istraživanja globalnih stavova koje je renomirani institut Pju iz Vašingtona sproveo u 39 zemalja (Srbija nije bila na tom spisku), na uzorku od 38.000 ispitanika.\nAko ovo nije iznenađenje, s obzirom na to da je Kina već tri decenije u stalnom usponu i učestale prognoze da će sigurno preteći Ameriku, nalaz da je planetarni imidž Amerike bolji od onog koji uživa jedna od najstarijih nacija sveta, donekle jeste.\nBrojevi su sledeći: 63 odsto anketiranih ima pozitivno mišljenje o SAD, a 50 odsto o Kini. Posledica toga je da globalno više ljudi želi da glavni partner njihove zemlje bude Amerika pre nego Kina. Istovremeno, broj onih koji u jednoj ili drugoj naciji vide neprijatelja, relativno je mali.\nNa obe sile se takođe gleda kao na „unilateralne” u svetskim poslovima, što će reći da u prvi plan stavljaju samo svoje interese. Takođe, njihova vojna moć je razlog za brigu mnogih: od rastuće snage Kine strahuju pre svega njeni neposredni i regionalni susedi: Japan, Južna Koreja, Filipini i Australija.\nNa SAD se povoljno gleda pre svega zbog respekta prema ličnim slobodama ugrađenim u njen sistem (istraživanje je sprovedeno pre najnovijih afera o velikom prisluškivanju Amerikanaca i celog sveta). Pozitivnu percepciju ima 70 odsto ispitanika, dok samo 36 odsto ima dobro mišljenje o nivou građanskih sloboda u Kini.\nNavedeni procenti su samo proseci, pa je zbog toga zanimljiv uvid u stavove prema dve najveće sile u pojedinačnim zemljama. Dok je imidž Amerike u Evropi u celini pozitivan (6 od 10 ljudi), među devet evropskih nacija u kojima je obavljeno ovo istraživanje (Italija, Nemačka, Poljska, Češka, Francuska, Španija, Britanija, Grčka i Rusija) – jedino je u Grčkoj većina imala pozitivnije mišljenje o Kini.\nU ostatku sveta, najlošiji rejting Amerike evidentiran je u Pakistanu, gde o njoj dobro misli samo 11 odsto stanovnika, zatim u Jordanu (14), Palestini i Egiptu (16)… O SAD ne misle baš najbolje ni Turci (21), mada se njihovo raspoloženje u tom pogledu nešto popravilo; dobro mišljenje o savezniku u NATO prošle godine tamo je bilo na nivou od samo 15 odsto.\nIslamski svet nije međutim jedinstven u ovom pogledu: slika Amerike je sasvim solidna, to jest većinski pozitivna u islamskim zemljama zapadne Afrike, kao i u jugoistočnoj Aziji.\nŠto se tiče Kine, ona najgori rejting ima u Japanu, što nije iznenađenje s obzirom na istoriju međusobnog ratovanja (u ulozi agresora je bio Japan) i teritorijalne sporove. Pozitivno mišljenje o susedu ima samo pet odsto Japanaca.\nKina je međutim relativno popularna u Africi i Južnoj Americi, što se objašnjava i velikim kineskim investicijama u ovom delovima sveta, mada je američki rejting tamo ipak nešto veći.\nNajuvereniji da će Kina biti vodeća svetska sila, ili da to već jeste, u Evropi su Španci (71 odsto), Francuzi (70), a potom Britanci i Nemci (66). Na Bliskom istoku u to su najsigurniji Palestinci (56), dok u azijsko-pacifičkom regionu na to najviše računa Australija (67), a u Južnoj Americi (mada se tako ne ponaša), Venecuela (52).\nZanimljivo je da opada i broj Amerikanaca koji veruju da će njihova zemlja ostati broj jedan: danas ih je 47 odsto, prema 54 odsto koliko je pokazalo ovo istraživanje iz 2008.\nPotvrđeni su i raniji nalazi da je predsednik Barak Obama popularniji u svetu nego kod kuće. Dok mišljenje da u svetskim poslovima čini prave stvari ima samo 57 odsto Amerikanaca, dobre državničke ocene daje mu 81 odsto Kanađana, 88 odsto Nemaca, 83 odsto Francuza i 61 odsto Izraelaca, a najniži rejting ima kod Palestinaca (15 odsto) i u Rusiji (29).


NA SNAZI OD 1. DO 17. DECEMBRA: U Poljskoj nove restriktivne mere\n29. 11. 2021. u 15:56\nNove mere će biti na snazi od 1. do 17. decembra, preneo je Rojters.\nPoljske vlasti su ranije saopštile da se zemlja približava vrhuncu četvrtog talasa zaraze kovid-19, ali je pojava nove varijante pomutila izglede za tok pandemije.\n- Moramo da cenimo važnost ovog fenomena i rizik koji predstavlja nova mutacija - rekao je ministar zdravlja Adam Niedžielski na konferenciji za novinare.\nOn je kazao da će Poljska zabraniti letove u sedam afričkih zemalja u kojima je omikron prisutan i produžiti karantin za osobe koji se vraćaju iz ovih zemalja na 14 dana.\nLJudima koji putuju u Poljsku izvan šengenske zone, karantin će biti produžen na 14 dana, uz mogućnost testiranja nakon osam dana kako bi se skratio period izolacije.\nZemlja će, takođe, pooštriti ograničenja vezana za broj ljudi kojima je dozvoljeno da posećuju mesta poput restorana i bioskopa, smanjujući ograničenje na 50 odsto od punog kapaciteta.\nPoljska restriktivne mere korona Poljska


Kancelarija za mlade Svrljig - Svrljiške novine\nKancelarija za mlade u Svrljigu,Beogradska otvorena škola i portal za srednjoškolce Mingl pozivaju mlade, uzrasta od 16 do 20 godina da se prijave zaučešće na projektu Karijer Akademija! U pitanju je obrazovni program koji će omogućiti da 25 mladih iz cele Srbije stekne praktične veštine za planiranje karijere na osnovu ličnih želja i potreba tržišta rada.Odabrani polaznici će saznati više o koceptu karijernog savetovanja i informisanja, što će ih osnažiti da vršnjacima u svojoj zajednici pomognu da donesu odluke o odabiru profesije, obrazovanja i karijere. Planirano je da polaznici koji uspešno završe obuku i steknu sertifikat budu prisutni u kancelarijama za mlade i pomažu vršnjacima u rešavanju karijernih nedoumica.\n1. Dvodnevna radionica u Beogradu, u prvoj nedelji novembra, na kojoj će mladi biti upoznati sa konceptom karijernog informisanja, veštinama komunikacije i savetovanja, procesom planiranja i osmišljavanja karijere. Polaznici će učestvovati u radionicama o pisanju CV-a i simulaciji poslovnog intervjua.\n2. Onlajn obrazovni program u trajanju od 6 nedelja, tokom kojeg će polaznici uz pomoć stručnjaka, aktivnom upotrebom interneta i praktičnim vežbama razviti svoje znanje o planiranju karijere, traženju posla, karijernom vođenju i savetovanju.\nPolaznici će izraditi i mini istraživanja o potrebama lokalnog tržišta rada, koja će biti objavljena u posebnoj publikaciji o zapošljavanju.\n3. Vršnjačke radionice koje će biti organizovane u lokalnim kancelarijama za mlade tokom januara i februara, na kojima će se polaznici mladima predstaviti kao vršnjački savetnici za karijerno informisanje i distribuirati publikaciju o zapošljavanju.\nAko želite da naučite više o građenju karijere, traženju posla i tome kako da pomognete mladima da pronađu prave informacije, prijavite se za učešće na Karijer Akademiji!Potrebno je da imate između 16 i 20.godina\nSve troškove smeštaja, hrane, prevoza i obuke snose organizatori.Iskoristite svoju šansu i prijavite se u kancelariji za mlade u Svrljigu do 30.septembra 2009.god. ili na broj telefona 062/524-490\nKoordinator Kancelarije za mlade u Svrljigu\nSledećaSvrljig – Sinđelić 0:1Next


Netfilm.tv - Santa Maria della Salute (2017)\nSerija "Santa Maria Della Salute" o jednom od najvećih srpskih pesnika Lazi Kostiću donosi uzbudljivu sliku Vojvodine i Srbije druge polovine 19. i početka 20. veka. Reč je o istorijskoj temi koja prati istinitu ljubavnu priču.\nPesnik najljubavnije ljubavne pesme srpske književnosti, poeme Santa Maria della Salute,platio je skupo cenu svoje slobode i gordosti. Ljubav Lenke Dunđerski i Laze Kostića , neostvarena i tragična ljubav, obeležiće život velikana skoro isto koliko i njegovo besmrtno poetsko i dramsko delo.\nTa okasnela, nemoguća ljubav, započeta kada je Kostić već prešao pedesetu, a ona tek uzela dvadesetu, najuzbudljiviji je deo scenarija, a poema Santa Maria della salute, nnastala u poslednjoj deceniji pesnikovog života, poetski je izraz te tragične ljubavi, vapaj i žal za njom.\nGalerija istorijskih ličnosti iz kulturnog, političkog i državnog života Srbije, Crne Gore i Vojvodine, još više doprinosi uverljivosti uzbudljive priče.\nKompozitor: Vojkan Borisavljevic\nGlumci: Aleksandar Berček, Nebojša Ilić, Vojin Ćetković, Svetlana Bojković, Dejan Lutkić, Vojislav Brajović, Vaja Dujović, Aleksandar Djurica, Miodrag Krstović, Ivan Đorđević, Bojan Žirović, Ljubomir Bulajić, Sloboda Mićalović Ćetković, Tamara Aleksić, Pavle Pekić, Milica Grujičić, Maja Šipovac


Može li ‘zeleni val’ preplaviti Balkan? – Haber.ba\nU Njemačkoj svaka treća mlada osoba glasa za zelene, u Britaniji su osvojili dvostruko više nego na prošlim evropskim izborima.\nU Njemačkoj trenutno svaka treća mlada osoba svoj glas daje zelenima, u Velikoj Britaniji osvojili su dvostruko više nego na prošlim evropskim izborima, dok su Francuskoj završili treći iza stranaka Marine Le Pen i Emmanuela Macrona, prenosi AJB.\nProšlog novembra, 16-godišnja Greta Thunberg počela je protest protiv klimatskih promjena ispred švedskog parlamenta. Danas je prate deseci hiljada učenika koji marširaju ulicama i pozivaju roditelje da na izborima glasaju za one koji će zaštiti okoliš.\nMoželi li “zeleni val” – kako su analitičari opisali uspjeh ovih stranaka na proteklim izborima za Evropski parlament – preplaviti i Balkan?\nMože li se zamisliti situacija u kojoj građani u regiji na izbornim listićima zaokružuju zelene stranke i njihove kandidate pored tradicionalnih partija koje se smijenjuju na vlasti od uvođenja višestranačkog sistema ili smo daleko od takvog scenarija?\n“Zeleni u politici trče maraton, oni nisu za prečice i sprintove koje obično koriste populisti. Obzirom na važnost klimatskih promjena koje su u centru politike zelenih, vrlo skoro one će u dobrom dijelu Europe postati stranke društvene većine”, objašnjava Vedran Horvat, izvršni direktor Instituta za političku ekologiju iz Hrvatske.\nOn kaže da ne treba zaboraviti da se uspjeh zelenih u Evropi nije desio preko noći niti je iznenadan. To je rezultat nekoliko decenija djelovanja u velikom broju zemalja Zapadne Evrope u kojima se od sedamdesetih godina prošlog stoljeća razvijao zeleni politički pokret.\n“To je ujedno i nagrada za upornu i konzistentnu politiku oko tema zaštite okoliša, društvene pravde i građanskih sloboda koju su sa usponima i padovima provodili, sve šira javnost to prepoznaje i budućnost je na strani zelenih stranaka”, ističe.\n‘I pitanje pomirenja je zelena politika’\nGoran Čabradi, predsjednik Zelene stranke u Srbiji koja ima dva poslanička mjesta u Skupštini, potvrđuje da je uspjeh ovakvih politika dugotrajan proces.\nU regiji, kaže, osim u Srbiji, Makedoniji i Hrvatskoj, nema ozbiljnijih zelenih stranka.\n“Prvo, postoji velika zabluda u regionu kod naših ljudi da su zeleni samo ekološke partije, ne shvataju da su zelene politike mnogo šire od toga i da se bave socijalnim pitanjima, regionalnim pomirenjem, nenasiljem, da su to sve politike koje su zelene koliko i ekologija i mislim da tu treba raditi na edukaciji građana. Kada oni prepoznaju širinu tih politika i zeleni će da ojačaju”, ističe Čabradi.\nZa ove stranke i njihove politike nije lako biti u centru pažnje javnosti, pored tradicionalnih stranka koje obično imaju i medije naklonjene njima. Također, njihovi predstavnici ne daju bombastične izjave koje bi namamile čitanost i gledanost.\n“Mi smo u Srbiji samostalni u parlamentu, ali to je i dalje borba, stisnuti smo što se tiče medija, pošto ne vičemo ni za vlasti ni protiv njih, guramo svoju politiku, teško je dobiti prostor i u medijima koji su pod kontrolom vlasti, a i u medijima koji su isključivoj naklonjeni opoziciji.”\nUspjeh zelenih u Hrvatskoj\nČabradi od regionalnih stranaka ističe uspjeh stranke ORaH u Hrvatskoj koja je prije tri godine bila treća stranka po snazi iza tradicionalno velikih partija kao što su HDZ i SDP.\nKontaktirali smo nekadašnju predsjednicu ove stranke Mirelu Holy, koja nažalost nije bila u prilici da govori o ovoj temi.\n“Negde postoje neke zelene partijice sa jednim čovekom koje pokušavaju da rade. Recimo, ORaH je imao veliku organizaciju pa je to sada palo. U Makedoniji postoje korektna zelena stranka i to je to. U BiH ne postoji – pokušavao sam sa nekim ljudima ostvariti saradnju, ali onda vidite da tu nema ni organizacije ali ni zelene ideologije. Nije to ‘šišam travu i skupljam smeće’, zelene ideologije su da napravimo istorijska pomirenja naroda u regionu, da napravimo neku ekonomsku zajednicu. Ja tu vidim zelene politike, ali mi smo na Balkanu ostrašćeni i to je jedan veliki proces”, kaže Čabradi.\nHorvat ističe da su u Istočnoj Evropi i na Balkanu zelene stranke daleko manje uspješne, i tek se trebaju “izvježbati”, jer su još uvijek u svojim formativnim godinama.\n“Međutim, uspjeh koji je u Hrvatskoj na bivšim europskim izborima postigao ORaH, a na lokalnim izborima municipalistička platforma Zagreb je naš, govori u prilog tome da sve veći broj građana treba novi politički model baziran na više demokracije, ekologiji i solidarnosti. Taj eksperiment često košta puno vremena i podrazumijeva ponekad i poraze i padove, ali za one koji ga provedu do kraja sasvim sigurno znači pouzdanu i stabilnu političku opciju na koju se može računati.”\nŠto se tiče Evropske unije, zeleni u Francuskoj i Nemačkoj su postale treće partije po popularnosti. Buduća koalicija u Evropskom Parlamentu ne može više da bude sastavljena od narodnih i socijalističkih stranaka, već moraju pozvati najvjerovatnije liberale iz ALDE, a možda i Zelene.\nTu je pitanje i utvrđivanja političkih prioriteta oko vrijednosti koje će zahtijevati Liberali i Zeleni kao dvije grupacije bez kojih neće moći da se uspostavi nova struktura evropskih institucija.\nNa pitanje da li će ovaj uspjeh biti podsticaj za zelene u regiji, Čabradi smatra da neki način hoće.\n“Direktan neće, u smislu da će se to preliti i odraziti na birače u našem regionu, ali na indirektan način hoće, jer će svi dobiti neku informaciju zašto su zeleni bitni i to će ljudima ostati u glavi. Ne znači to da će oni sutra zaokružiti zelene na izborima, ali će se u njihovoj percepciji to promeniti.”\nTeme:Balkan, EU, izbori, izdvojeno, pomirenje, Stranka zelenih, uticaj


Željko Komšić se ironično smijao i prevrtao očima dok je Milorad Dodik pričao o raspadu Bosne i Hercegovine, pa onda o dogovoru\nZanimljiva situacija dešavala se nakon verbalnog “okršaja” članova Predsjedništva BiH, kada je Dodik nakon priče o raspadu govorio o dogovoru političkih stranaka unutar naše zemlje.\nInteresantno je večeras bilo na konferenciji za medije koja je upriličena u zgradi Predsjedništva BiH, povodom sastanka članova ove državne institucije sa turskim predsjednikom Recepom Tayyipom Erdoganom.\nZa takvo nešto pobrinuo se, prevashodno, Milorad Dodik koji je i večeras iskoristio priliku da potegne priču o “mirnom raspadu” Bosne i Hercegovine.\nDodik je, podsjećamo, kazao kako je mirna disolucija najbolje moguće rješenja, na šta su oštro reagovali druga dva člana Predsjedništva BiH, Željko Komšić i Šefik Džaferović.\nOn je istakao da bi bilo dobro da u dogovorima između domaćih stranaka učestvuju turski predsjednik Recep Tayyip Erdogan, kao i srbijanski predsjednik Aleksandar Vučić.\nDok je kamera u tom momentu snimala Dodika, u pozadini se nalazio Željko Komšić koji je, svjestan Dodikovih “prenosa” sa raspada na dogovor, sve to popratio uz ironični osmijeh i prevrtanje očima – piše Oslobođenje.


Albanija dobila još 12 miliona evra zajma za strateški projekat za bezbednost brana\nAlbanija je obezbedila dodatni zajam od 12 miliona evra za projekat za bezbednost brana, zahvaljujući kom će biti produžen radni vek hidroelektrana na dve reke, uključujući kaskadu hidroelektrana na reci Drim, koje proizvode najveći deo električne energije u zemlji.\nTri hidroelektrane (HE) drimske kaskade – Fierza, Komani i Vau i Dejes – ukupne snage 1.350 MW, proizvode oko 70 odsto električne energije u Albaniji i igraju važnu ulogu u dostizanju ciljeva države koji se tiču jačanja povezanosti regionalnih tržišta električne energije, manjeg oslanjanja na termoelektrane u budućnosti i formiranja Regionalnog tržišta električne energije u jugoistočnoj Evropi, navodi se na portalu Svetske banke, koja je odobrila dodatni zajam.\nPrema Svetskoj banci, uloga drimske kaskade će postati još značajnija kada podvodni prenosni kabl između Crne Gore i Italije bude pušten u rad 2020. godine, što će omogućiti Albaniji i posebno njenoj elektroprivredi KESH da iskoristi prednosti cenovnih razlika u regionu.\nUz to, kada albanska berza električne energije i balansno tržište počnu sa radom, što se očekuje 2019. godine, razviće se tržišni cenovni sistem, koji će omogućiti hidroelektranama drimske kaskade da obezbede pouzdanu sekundarnu regulaciju susednim zemljama, pomoćne usluge i vršni kapacitet na regionalnom tržištu.\nDeo šireg programa za bezbednost brana\nProjekat za bezbednost brana, koji se takođe odnosi na Ulez i Skopet, dve manje HE na reci Maća koje su privatizovane 2012. godine, je deo šireg programa za bezbednost brana, koji su podržale i druge međunarodne finansijske institucije.\nPre nedavno odobrenog drugog dodatnog zajma vrednog 12 miliona evra, Svetska banka je obezbedila prvi kredit vredan oko 26,3 miliona evra i još jedan dodatni zajam od 15,5 miliona evra.\nProgram su takođe podržali i švajcarski Državni sekretarijat za ekonomske poslove (SECO), donacijom od 6,4 miliona švajcarskih franaka, Evropska banka za obnovu i razvoj (EBRD), kreditom od 15,7 miliona evra, i nemačka razvojna banka KfW, kreditom od 20 miliona evra i donacijom of 0,32 miliona evra.\nKESH je za program obezbedio deset miliona evra iz sopstvenih izvora.\nTagovi: APEX, EBRD, hidroelektrane, KESH, KfW, kredit, regionalno tržište električne energije, SECO, Svetska banka\nPočetna » Vesti » Električna energija » Albanija dobila još 12 miliona evra zajma za strateški projekat za bezbednost brana


Bijeljina - Da li ste primijetili ove neobične motive? - NOVI GLAS\nPrva serija poštanskih maraka na kojoj se nalazi natpis “Republika Srpska” izdata je 1992. godine, a najstarija marka sa motivom iz Bijeljine je iz 1994. godine i na njoj je predstavljen manastir Tavna, rečeno je u preduzeću “Pošte Srpske”.\nTokom godina “Pošte Srpske” izdale su nekoliko izdanja poštanskih maraka čije su teme i motivi u vezi sa gradom Bijeljina, 1999. godine sa motivom Muzeja Semberije, naredne godine sa motivom Pavlovića mosta, u izdanju “Mostovi na Drini”.\nGodine 2002. izdata je poštanska marka sa motivom Banje Dvorovi, a 2007. godine sa motivom Trga u Bijeljini, u seriji izdanja “Gradovi Republike Srpske”.\nPovodom jubileja “75 godina Narodne biblioteke Filip Višnjić” u Bijeljini ova ustanova kulture našla se na poštanskoj marki 2007. godine, 2019. godine je na ovaj način obilježen jubilej “100 godina Gimnazije Filip Višnjić” u Bijeljini, a prošle godine i jubilarnih “50 godina Muzeja Semberije”.\nPoštanske marke su pravi mali “ambasadori” Republike Srpske, ističe portparol preduzeća “Pošte Srpske” Jadranka Berić.\n“Prijedlozi za izdavanje poštanskih maraka se prikupljaju tokom cijele godine za narednu godinu, te se Program izdavanja poštanskih maraka usvaja krajem godine na prijedlog Komisije Pošta Srpske, uz dalju obaveznu saglasnost Uprave preduzeća, Nadzornog odbora, te Agencije za poštanski saobraćaj BiH”, kaže Berićeva.\nPrema njenim riječima, program uglavnom sadrži 12 do 16 izdanja poštanskih maraka, a tematika na poštanskim markama je nacionalnog, ali i međunarodnog karaktera.\n“Svakako, akcenat je na nacionalnim temama, pa se tako svake godine na poštanskim markama nađu motivi naše flore i faune, motivi vezani za kulturno nasljeđe, tradiciju i običaje, kao i bitne jubileje, kulturne i sportske događaje”, navodi Berićeva.\nU samom početku, kaže ona, dizajn poštanskih maraka radila su treća lica, ali više od 10 godina unazad autori izdanja su dizajneri “Pošta Srpske”.\nBerićeva dodaje da “Pošte Srpske” svake godine objavljuju i izdanje pod nazivom “Evropa”, za koje temu bira Svjetski poštanski savez i vrijedi za sve poštanske operatere širom svijeta, a ove godine tema je “Nacionalni divlji svijet”.\nNoviGlas Bijeljina – Britanka “izvarala” Semberca i uzela mu 20 000 KM\nNoviGlas Bijeljina – “Trajaće najmanje dva dana” : Gradski funkcioneri najavljuju još jednu maratonsku sjednicu(VIDEO)


Traži se rešenje za radnike „Leonarda“ | (Vesti - 12. 06. 2020) Subotica.com\nTraži se rešenje za radnike „Leonarda“\n12.06.2020. u 15:23h\nNakon što je u medijima odjeknula vest da je kompanija „Leonardo“ otpustila sve radnike u Subotici i to bez prethodnog upozorenja, javio se vlasnik iz Italije. On je juče u razgovoru sa Sindikatom istakao da je u finansijskim problemima zbog krize izazvane korona virusom i tražio rok od nedelju dana da da predlog rešenja. Radnici su, s druge strane, prihvatili da pričekaju.\nRešenje za otpuštene radnike „Leonarda“ se traži i zbog toga je juče obavljen razgovor sa vlasnikom, kaže predsednik Saveza samostalnih sindikata, Ištvan Huđi, koji je upoznat sa situacijom od početka. Kako kaže, vlasnik je istakao da želi da nastavi proizvodnju u oktobru i ponovo zaposli oko 40 radnika, kao i da izmiri obaveze, ali da trenutno nije u mogućnosti. Sindikat je, s druge strane, istakao da nisu ispoštovali Zakon o radu oko isplate otpremnina i aprilske plate i da ova situacija treba da se razreši.\n- Traženo je od vlasnika da napravi jedan predlog sporazuma ili predlog rešenja ove situacije na koji način bi mogao da izmiri obaveze prema radnicima, što im je i predočeno. Radnici koji su dobili rešenje o prestanku radnog odnosa su prihvatili ovo rešenje, zbog toga što su sudski troškovi veliki, a i oni bi želeli dalje da rade. Kao što sam i ranije rekao, nikome nije cilj da se ta firma zatvori i da ljudi ostanu bez posla, nego da se vrate na posao i rade. Vlasnik je takođe iskazao da je od ove godine počelo sa problemima sa pojavom korona virusa i da su njegovo najjače tržište Rusija i Kina. Sve to možemo da razumemo, blokadu sredstava i robe, ali Sindikat je uvek bio na strani radnika i on traži od poslodavca da se izmire te obaveze - kaže Huđi.\n„Leonardu“ je predloženo i da se obrati Privrednoj komori i Regionalnoj razvojnoj agenciji „Panonreg“, da se razmotri da li postoje neka namenska sredstva za one koji su pogođeni koronom, ali uz garanciju.\n- Ta garancija bi trebalo da podrazumeva da se proizvodnja želi obnoviti, da se vlasnik obaveže na to, a sav novac koji bi eventualno država ili bilo ko mogao da da kao pomoć, da isplati radnicima na žiro račun. Tako da je ovo jedna vrlo kompleksna priča, jedna vrlo loša i nezgodna situacija i to je nešto što se ne bi smelo dozvoljavati i što bi na vreme trebalo da se reguliše, ali smatram da ovim putem kako radimo, a to je mogućnost da se dogovoraju, pregovaraju i potpišu sporazum, da je to najbolje rešenje u interesu vlasnika i radnika - ističe Huđi.\nPred radnicima su sada dve mogućnosti - da sačekaju, na šta su pristali, ili da tuže firmu, što podrazumeva visoke troškove i neizvestan ishod. Šta će se dogoditi, biće izvesnije kada vlasnik Antonio Brotini dođe u Suboticu, što je najavio da će učiniti u narednih mesec dana.\n- Želimo da se gospodin Antonio Brotini vrati u Suboticu, da sednemo svi zajedno, da se dogovorimo i premostimo ovaj problem, jer smatram da samo dogovorom, sporazumom i da se pogledamo u oči, ova situacija može da se prevaziđe i uspostavi neko novo poverenje, ako ga bude bilo moguće povratiti - dodaje Huđi.\nInače, „Leonardo“ posluje u Subotici od 2003. godine i nikad nije bio u centru pažnje, budući da je uvek redovno izmirivao obaveze prema državi i radnicima, i širio proizvodnju. Ova kompanija bavi se proizvodnjom obuće visokog kvaliteta, a glavna tržišta su im Rusija i Kina.\nTržište rada u vreme pandemije - ko je najviše pogođen, ko "pliva", a ko je profitirao?\nDeo radnika "Leonarda" naplatio zaostale zarade\n„Leonardo“ nastavio proizvodnju i vratio deo radnika\n"Leonardo" otpustio sve radnike\nleonardo savez samostalnih sindikata subotice radnička prava\nIsključenja struje za 21. januar (četvrtak)\npre 23 časova i 36 minuta


Ova izjava o privatnosti objašnjava prakse prikupljanja podataka i korišćenja aplikacije Microsoft SharePoint 2013 OneDrive za posao ili školu za iOS mobilne uređaje („OneDrive za posao ili školu“). Ne odnosi se na druge Microsoft lokacije, proizvode ili usluge na mreži ili van mreže.\nImajte na umu da se na podatke kojima pristupate i koje prenosite putem aplikacije OneDrive za posao ili školu mogu primeniti druge izjave o privatnosti, na primer izjava o privatnosti organizacije ili preduzeća koje vam obezbeđuje pristup sistemu Microsoft SharePoint ili izjava o privatnosti povezana sa vašim uređajem.\nAplikacija OneDrive za posao ili školu dizajnirana je da omogući korisnicima iOS mobilnih uređaja da pristupaju aplikaciji OneDrive za posao ili školu u Microsoft SharePoint vlasničkom okruženju svoje organizacije. Samo radi potvrde identiteta aplikacija OneDrive za posao ili školu prikuplja i prenosi informacije sa ličnim podacima koji se mogu identifikovati, na primer e-adresu i lozinku korisnika, kao što je opisano u dokumentaciji aplikacije. Kako bi se izbegle nedoumice, Microsoft ne koristi ove informacije u druge svrhe. Osim ukoliko vaša organizacija koristi SharePoint Online, informacije sa ličnim podacima koji se mogu identifikovati ne prenose se korporaciji Microsoft putem upotrebe aplikacije OneDrive za posao ili školu. Ako vi ili vaša organizacija koristite SharePoint Online, Microsoft ne obrađuje informacije sa ličnim podacima koji se mogu identifikovati u svojstvu kontrolera podataka. Za više detalja obratite se administratoru organizacije ili dokumentaciji za pomoć lokacije SharePoint Online odnosno aplikacije OneDrive za posao ili školu.\nViše informacija o funkcijama aplikacije OneDrive za posao ili školu, na primer informacije o potvrdi identiteta i keširanju, možete pronaći u dokumentaciji za ovu aplikaciju.


Izvor: Politika, 27.Dec.2008, 01:37\nLjubitelji klizanja sa Zvezdare dobili su juče ledenu površinu na kojoj će moći da uživaju. U sportskom centru „Olimp” Milan Popović, predsednik opštine Zvezdara, otvorio je klizalište i pozvao klince iz ove gradske opštine da dovedu drugare iz drugih delova grada na zabavu.\nNa ledu se prva oprobala Zona Apostolović, devojčica iz klizačkog kluba K07, a zatim su na ledenu ploču stupili animatori za decu i mali hokejaši Crvene zvezde.\nZa školarce koji >> Pročitaj celu vest na sajtu Politika << nisu vešti na ledu u toku zimskog raspusta biće organizovana besplatna škola klizanja, a ulaz će uz đačku knjižicu do kraja decembra biti besplatan, svakog dana od 16 do 17.30 časova.\nKlizalište će radnim danima raditi od 16 do 21.30 časova, a vikendom će Zvezdarci i njihovi gosti moći da se oprobaju na ledu od 10 časova.\nCena ulaza je 200 dinara, a sugrađani koji nemaju klizaljke, moći će da ih iznajme za 150 dinara. Organizatori kažu da će klizalište raditi sve dok to vremenski uslovi budu dozvoljavali.\nOsim klizanja, za đake će se u toku zimskog raspusta organizovati i turnir u malom fudbalu, a mladim fudbalerima treneri će davati stručne savete i pokazati im kako da poboljšaju tehnike igre.\nKlizalište na “Olimpu”\nIzvor: RTS, 26.Dec.2008, 19:37\nOpština Zvezdara otvorila zimsku sezonu klizanja na ledu. Klizalište u Sportskom centru “Olimp” je otvoreno za decu i odrasle svakog radnog dana. ..Zvezdarska opština otvorila je zimsku sezonu klizanje na ledu u Sportskom centru "Olimp", na radost velikog broja dece...Svakog radnog dana od 10...\nDan pre: 26.Dec.2008\nDan posle: 28.Dec.2008


Nova „Potkovica“: Bugari opet uperili „nož u leđa“ Srbiji — po čijem zadatku - 07.07.2019, Sputnik Srbija\nNova „Potkovica“: Bugari opet uperili „nož u leđa“ Srbiji — po čijem zadatku\nIzjava bugarskog premijera Bojka Borisova o odnosu budućeg šefa evropske diplomatije u pogledu dijaloga Beograda i Prištine i podrška nezavisnom Kosovu može da... 07.07.2019, Sputnik Srbija\n19:36 07.07.2019 (Osveženo: 13:48 11.10.2021)\n© AP Photo / Petar PetrovZastave Bugarske i NATO-a na ceremoniji obeležavanja stupanja Bugarske u ovaj vojni savez\nIzjava bugarskog premijera Bojka Borisova o odnosu budućeg šefa evropske diplomatije u pogledu dijaloga Beograda i Prištine i podrška nezavisnom Kosovu može da zazvuči kao odjek starih vremena i konstantnih sukoba Srba i Bugara. Zbog takve istorijske vertikale, balkanski političari bi trebalo pažljivije da odmeravaju reči.\nŠpanski ministar spoljnih poslova Hosep Borelj još nije ni seo u stolicu visokog predstavnika za bezbednost i spoljnu politiku EU, a već stižu upozorenja o njegovoj (ne)pristrasnosti povodom rešenja kosovskog pitanja.\nKao etnički Katalonac, koji je oštar protivnik katalonskog separatizma, a uz to još i šef diplomatije države koja ne samo da odbija da prizna nezavisnost KiM, već i sprovodi mere protiv „kosovske države“, odbijajući da učestvuje na skupovima na kojima se kosovska nezavisnost uzima kao datost, Borelj u krugovima onih članica EU koje su priznale nezavisnost južne srpske pokrajine, izaziva bojazan da će biti „neobjektivan“ u posredovanju u dijalogu između Beograda i Prištine.\nKao što Španija ne želi da učestvuje na skupovima na kojima je kosovska nezavisnost predstavljena kao datost, tako i predstavnici članica EU koje su priznale nezavisnost Kosova očekuju da ta datost ne bude dovođena u pitanje.\nBojko drži „lekciju“\nMeđu onima koji takav stav zastupaju prednjačio je bugarski premijer Bojko Borisov, za koga je zajednički stav zemalja Unije onaj koji kosovsku nezavisnost ne dovodi u pitanje, a tako tvrdim iskakanjem izazvao je diplomatski spor sa Srbijom.\n„Možda imamo pogrešnu percepciju razumevanja evropske politike, ali smatramo da je cilj da se tamo zastupa zajednički stav“, izjavio je Borisov nakon samita premijera zemalja Zapadnog Balkana u Poznanju, prethodno rekavši da bi Borelj, kao budući šef evropske diplomatije, trebalo da zastupa stav cele EU i da bez obzira što Španija ne priznaje nezavisnost Kosova, druge države-članice je priznaju, pa bi u skladu s tim trebalo da postupa.\n© AFP 2021 / JULIEN WARNANDBojko Borisov\n© AFP 2021 / JULIEN WARNAND\nIstorijsko iskustvo iz prošlog veka u srpsku tradiciju je uvrstilo i poslovicu „od Bugara nož u leđa“, a Borisovljeva izjava bi na prvi pogled mogla da se tumači i u ovom kontekstu.\nOd 1913. i Drugog balkanskog rata, preko Prvog i Drugog svetskog rata, do operacije „Potkovica“, navodnog plana za etničko čišćenje Albanaca sa KiM 1998. i 1999, za koji se ispostavilo da je izmišljotina bugarske obaveštajne službe, Bugarska je u odsudnim istorijskim trenucima za srpski narod stajala na suprotnu stranu. Postaje li sada Bugarska, u skladu sa istorijskim iskustvom iz prošlog veka, predvodnica borbe za nezavisno Kosovo, ili se samo radi o neopreznoj izjavi bugarskog premijera.\nZadatak za Sofiju\nPrema mišljenju istoričara Aleksandra Rakovića, ne radi se o slučajnoj Borisovljevoj izjavi — radi se o zadatku koji je on dobio da tako nešto izjavi.\n„To su vlasti koje nemaju slobodu samostalnog nastupa, osim ako im neko ne da smernice u kom će se pravcu njihovi nastupi kretati. Ovo je jedna od tih smernica“, tvrdi Raković.\nIako je stav bugarskih građana u kosovsko-metohijskom sporu naklonjen Srbima, bugarska politička elita se ne ponaša u skladu sa željama naroda, već u skladu sa smernicama imperijalnih sila, dodaje on.\nČetiri rata, plus operacije tipa „Potkovice“, bilans je srpsko-bugarskih odnosa krajem pretprošlog i u prošlom veku, kaže akademik Ljubodrag Dimić.\n„Ono što mislim da bi trebalo da bude pouka političarima na Balkanu, jeste da oprezno mere reči, jer su odnosi u istorijskoj vertikali izuzetno složeni; tako da možda ovo sve treba umiriti, možda ta trapava izjava Bojka Borisova može nekako da se amortizuje i nadam se da će naše i bugarske diplomate to i učiniti“, kaže Dimić.\nI Raković i Dimić podsećaju da zajedničkog stava EU o statusu KiM nema, ali, prema Dimićevim rečima, to ne znači da u Srbiji treba emotivno razmišljati o tome da će Borelj predsedavati dijalogu između Beograda i Prištine.\n„To će biti iskušenje i za njega, to će biti iskušenje i za Španiju, to će biti iskušenje i za Srbiju, na kraju krajeva. Ali, moje je duboko ubeđenje da će jedan Španac koji dolazi iz Katalonije imati mnogo više razumevanja za situaciju u kojoj se nalazi Srbija“, smatra Dimić.\nPlan bugarskih obaveštajaca\nKada je operacija „Potkovica“ kao navodni plan srpskih državnih organa da proteraju Albance sa KiM bila lansirana 1998, Nikola Šainović, tada potpredsednik vlade SRJ, bio je označen kao čovek koji taj plan treba da sprovede u delo.\nNaknadno se ispostavilo, prema priznanju tadašnje bugarske ministarke spoljnih poslova Nadežde Mejinski, da je plan smišljen u krugovima bugarske obaveštajne službe i prosleđen nemačkom Ministarstvu spoljnih poslova.\nOperacija „Potkovica“ bila je, pre Borisovljeve izjave, poslednji „nož u leđa“ Srbiji. Šainović, kako kaže za Sputnjik, istorijsku konstantu srpsko-bugarskih sukoba u 20. veku tumači ulogom velikih sila koje su Srbiju i Bugarsku dovodile na suprotne strane. I on naglašava potrebu da se novonastala situacija smiri.\n„Od Prvog i Drugog svetskog rata, do NATO bombardovanja, Bugarska je bila u funkciji neke druge sile koja je napadala Srbiju. To je istorijska konstanta. Naravno, naš odnos mora da bude dobar, jer mi smo isuviše vezani i kao što su se uticaji velikih sila posle ratova gubili i uspostavljali su se dobrosusedski odnosi, tako verujem da će se Bugarska potruditi da spusti loptu“, kaže Šainović.\nTeško je poverovati da je Borisovljeva izjava tek jedna u nizu neopreznosti karakterističnih za evropske političare. Ona može da bude povezana sa najmanje dve stvari.\nU prvom slučaju, Borisov je izjavu dao sa ciljem da u Vašingtonu zaradi dodatne poene. Bugarski premijer je postao provereni vašingtonski kadar još od 2014, kada je na američki nagovor blokirao izgradnju ruskog gasovoda „Južni tok“. U tom slučaju Borisov je izjavu dao kako bi pomogao „kosovsku stvar“ u Briselu i kosovsku nezavisnost još jače utvrdio kao neposrednu datost o kojoj više nema spora u Briselu.\nUdariti na Borelja\nDruga mogućnost je da je njegova izjava deo političkih igara oko raspodele uticajnih mesta u briselskoj administraciji nakon izbora za Evropski parlament. Videli smo da se raspodela uticajnih mesta u Evropskoj komisiji nije odvijala glatko i možda je Hosep Borelj, između ostalog i zbog svojih stavova o KiM, trn u oku nekim političkim strukturama. U tom slučaju, Borisov je predstavnik određenih evropskih lobija koji žele da kompromituju Borelja još pre nego što zauzme poziciju šefa evropske diplomatije.\n© AFP 2021 / MARCEL ANTONISSEŠpanski šef diplomatije i budući visoki komesar EU za spoljnu politiku i bezbednost Hosep Borelj. U krugovima koji podržavaju kosovsku nezavisnost postoji bojazan da će ovaj etnički Katalonac, koji je oštar kritičar katalonskog separatizma, naginjati na srpsku stranu u dijalogu Beograda i Prištine.\nŠpanski šef diplomatije i budući visoki komesar EU za spoljnu politiku i bezbednost Hosep Borelj. U krugovima koji podržavaju kosovsku nezavisnost postoji bojazan da će ovaj etnički Katalonac, koji je oštar kritičar katalonskog separatizma, naginjati na srpsku stranu u dijalogu Beograda i Prištine.\n© AFP 2021 / MARCEL ANTONISSE\nPoložaj Srbije i u jednom i u drugom slučaju nije lak, jer je naša država u obe varijante pretvorena u monetu za potkusurivanje, a u pozadini svega stoji jedinstven motiv — predstavljanje kosovske nezavisnosti kao nepromenjive realnosti.\nObe varijante pokazuju koliko se politika na nivou EU zakomplikovala nakon majskih izbora, ali i kako tako usložnjena politika dodatno komplikuje odnose među balkanskim državama.


Tači: Beograd stoji iza ubistva Ivanovića Đurić: Iza ubistva stoje Tači, Veselji - Glas Srpske\nTači: Beograd stoji iza ubistva Ivanovića Đurić: Iza ubistva stoje Tači, Veselji\nTanjug 15.03.2019 11:33\nPriština - Kosovski predsjednik Hašim Tači izjavio je da iza ubistva lidera Građanske inicijative SDP Olivera Ivanovića stoji šef kriminala na sjeveru Kosova i Metohije Milan Radoičić, kao i da je istraga pokazala da je Beograd naručilac ubistva, prenose prištinski mediji.\n“Sve indicije kosovskih bezbjednosnih organa vode do organizatora atentata na Olivera Ivanovića”, rekao je Tači je u Debatnoj zoni, izvještava Gazeta Metro.\nPrema njegovim riječima, za Kosovo je ključno da se Ivanovićevo ubistvo rasvijetli.\n“Za državu Kosovo je od vitalne važnosti da se to ubistvo rasvijetli, a sve ukazuje i tragovi vode do aktuelne vlasti u Beogradu i činjenice da je naredila Ivanovićevo ubistvo. Cijeli svijet treba da zna tu činjenicu”, kazao je Tači.\nPrištinski međi dodaju da je Milan Radoičić poznat kao lider Srba na sjeveru i šef kriminalnog miljea koji sarađuje s paralelnim srpskim strukturama i da je poznat po veoma dobroj koordinaciji sa Vladom u Beogradu.\nTužilaštvo Kosova je za Radoičićem izdalo potjernicu jer je osumnjičen da je Ivanovićev glavni ubica.\nRadoičić je poznat i kao osoba vrlo bliska aktuelnom kosovskom premijeru Ramušu Haradinaju, čak i da ga posjećuje u njegovom kabinetu, prenosi Zeri.\nOliver Ivanović je ubijen 16. januara 2018. u Kosovskoj Mitrovici, sa šest metaka u leđa.\nĐurić: Iza ubistva Olivera Ivanovića stoje Tači, Veselji..\nDirektor Kancelarije Vlade Srbije za Kosovo i Metohiju Marko Đurić izjavio je danas da ima sve više potvrda da iza ubistva jednog od lidera kosovskih Srba Olivera Ivanovića stoje kosovski predsjednik Hašim Tači i predsejdnik kosovske skupštine Kadri Veselji i sadašnje vlasti u Prištini.\n“Sve smo sigurniji da Tači, Veselji i sadašnje vlasti u Prištini stoje direktno iza ubistva Olivera Ivanovića i očekujem da će naši istražni organi uskoro biti u prilici da pruže više podataka o ovom slučaju, jer to je nešto što ceo svet treba da zna”, naveo je Đurić u saopštenju za javnost.\nOn je istakao da “Srbija nikome ne prijeti i, za razliku od Prištine, poštuje sve svoje građane, a Srbi na Kosovu i Metohiji svakako ne treba da brinu zbog Tačijevog zveckanja oružjem”, jer će se država Srbija na odgovoran način starati o njihovoj budućnosti i bezbednosti.\n“Tačijeva puška je prazna, baš kao što je lažna i prozirna njegova gluma želje za nastavkom dijaloga s Beograda, koja traje jedva koliko i sastanci sa stranim predstavnicima. Prištinske pretnje su pravo lice njihove politike. Duge cevi, pritisci, antcivilizacijske takse, stotine napada na Srbe bez kazne, to je njihova politika - politika prošlosti”, rekao je Đurić.\nOn je dodao da će nasuprot tome, Srbija nastaviti da se bori za budućnost svih svojih građana, uključujući i građane na Kosovu i Metohiji, bez obzira na prebivalište, veru i nacionalnost.\n“Borićemo se i za budućnost i bolji život naših građana Albanaca u opštinama Preševo, Bujanovac i Medveđa, koji nikada u centralnoj Srbiji neće biti nepoželjni i diskriminisani onako kako su nepoželjni i diskriminisani Srbi na Kosovu i Metohiji od strane prištinskog režima”, zaključio je Đurić.\n11. 07. 2020 21:40\nPred Skupštinom građani, litija, saobraćaj zaustavljen\n11. 07. 2020 21:05\nSrbija zasad ne planira pooštravanje mjera na granicama\n11. 07. 2020 18:32\nU Srbiji još 12 osoba preminulo, zaraženo 345\n11. 07. 2020 15:21\nVulin: Oštra osuda što nije rasvijetljen pokušaj ubistva Vučića\n11. 07. 2020 15:20\nDržavljanin BiH među uhapšenima u beogradskim protestima\n11. 07. 2020 13:52\nLončar: Podaci o broju zaraženih ne ohrabruju\n11. 07. 2020 09:01\nOtkriven još jedan stranac koji je učestvovao u protestima\n11. 07. 2020 08:00\nVučić: Već se isplate napori Berlina i Pariza\n10. 07. 2020 21:31\n10. 07. 2020 21:02\nU Beogradu ponovo okupljanje, jedan uhapšen, u Novom Sadu traže ostavke\n10. 07. 2020 20:36\nTiodorović: Novi pik imaćemo sredinom sljedeće sedmice\n10. 07. 2020 19:00\nStižu dojave o zaraženima, svi granični prelazi Srbije “na nogama”\n10. 07. 2020 14:15\nU Beogradu popunjeni kapaciteti bolnica\n10. 07. 2020 13:54\nOdloženo suđenje Zoranu Marjanoviću za 24. septembar\n10. 07. 2020 13:16


U najnovijem štampanom izdanju "Blica" čitajte istraživanje - Kako zaustaviti eksploziju nasilja u Srbiji?\nNasilje u Srbiji je do te mere eskaliralo da se praktično više ne zna da li je to individualni, društveni ili institucionalni problem. Jedno je sigurno, da bi se nešto promenilo, moraćemo da se promenimo kao ljudi, a to će ići znatno teže od promene zakona ili efikasnosti policije i pravosuđa, a više o tome čitajte u novom štampanom izdanju.\nOtkrivamo - Zašto izaslanik predsednika SAD dolazi u Srbiju? Ričard Grenel, specijalni izaslanik predsednika SAD za dijalog Beograda i Prištine, stiže u Beograd, gde će razgovarati sa predsednikom Srbije Aleksandrom Vučićem i premijerkom Anom Brnabić, a sa njim dolazi još 13 američkih zvaničnika.\nNa stranicama Sveta pročitajte kako su biznismeni oprali bilione dolara preko najpoznatijih banaka, a na stranama Hornike pogledajte sve detalje eksplozije automobila na Novom Beogradu. Pripadnici policije raspisali su međunarodnu poternicu za Milivojem L. (50) iz Gradiške zbog sumnje da je 13. septembra postaviobombu pod automobil Strahinje Stojanovića, koji je od povreda u eksploziji preminuo.\nPop kultura donosi intervju sa Zoranom Simjanovićem, dok na stranicama Zabave možete pročitati sve detalje razloga prekida saradnje Jovane Joksimović i Srađana Predojevića sa TV Prva.\nPogledajte i šta je Isidora Bjelica ostavila Zorani Pavić u amanet.


Obeležavanje godišnjice oslobođenja Kovina - ePancevo\nOpština Kovin, u saradnji sa Udruženjem potomaka ratnika oslobodilačkih ratova Srbije 1912-1918. i poštovalaca Kovin, Centrom za kulturu Kovin i Bibliotekom „Vuk Karadžić“ Kovin obeležiće Dan oslobođenja Kovina u Prvom svetskom ratu u četvrtak, 12. novembra 2020. godine. Od 11h na Vojničkom groblju biće služeno opelo stradalnicima, a potom će biti položeni venci kraj spomenika Mira i razumevanja. Delegacija lokalne samouprave će položiti cveće i kraj spomen-obeležja internircima stradalim u požaru u tranzitnom logoru Svilara u Kovinu krajem Velikog rata.\nS obzirom na epidemiološku situaciju, kao i na činjenicu da je za učenike osnovnih i srednjih škola proglašen raspust u periodu od 11. do 15. novembra, ove godine izostaće organizovano okupljanje, pa građani mogu prisustvovati ceremoniji samoinicijativno.\nObeležavanje datuma biće nastavljeno u Centru za kulturu Kovin od 15h , promocijom istoriografske studije „Banat – novembar 1918“, autora Dr Milana Micića i Dr Ferenca Nemeta koji će prisustvovati ceremoniji na Vojničkom groblju a potom i govoriti na predstavljanju knjige. Sve aktivnosti organizovane povodom 12. novembra, Dana oslobođenja Kovina u Velikom ratu, biće sprovedene u skladu sa preporučenim merama zaštite od zaraze Kovidom 19.\nSlovo o knjizi „Banat – novembar 1918“\nIstoriografska studija Banat novembar 1918. autora dr Milana Micića i dr Ferenca Nemeta 2019. godine objavljena je na srpskom, a 2020. godine na mađarskom jeziku. Reč je o specifičnoj knjizi u kojoj srpski i mađarski autor sagledavaju burne i radikalne događaje u Banatu novembra 1918. godine koji su doveli do raspada austrougarske države, čina proglašenja prisjedinjenja vojvođanskih krajeva Kraljevini Srbiji i stvaranja jugoslovenske države 1. 12. 1918. godine.\nStudija se sastoji od tri dela: autorskih tekstova dr Nemeta i dr Micića i prevoda sa mađarskog na srpski jezik tekstova iz velikobečkerečkog lista na mađarskom jeziku Torontal koji govore o zbivanjima u Banatu u jesen 1918. godine anarhiji i neredu, vakuumu vlasti, dramatičnom povratku austrougarskih vojnika sa fronta, povlačenju nemačke vojske i ulasku u Banat srpske vojske, odnosno 2. puka Moravske divizije („Gvozdeni puk“). Prvi put u srpskoj istoriografiji imamo pogled mađarske banatske političke, društvene i kulturne elite na događanja iz jeseni 1918. godine, jer prevedeni tekstovi odražavaju njene stavove.\nPoseban značaj imaju tekstovi koji se odnose na to kako su banatski Mađari videli ulazak srpske vojske novembra 1918. godine na prostor Banata. Njihove strahove, strepnje, iluzije i opise srpskih jedinica čiji su vojnici širom Banata poštovali živote i imovinu svih stanovnika bez obzira na veru, jezik, nacionalnost i klasu.


Posjeta povratničkim obiteljima u Odžaku - PotocaniPotocani\nMinistar za izbjeglice i raseljena lica Republike Srpske Davor Čordaš i dopredsjednik Republike Srpske iz reda hrvatskog naroda Josip Jerković posjetili su danas na poziv humanitarne i razvojne agencije CRS (CRS – Catholic Relief Services), općinu Odžak koja je uključena u Regionalni program stambenog zbrinjavanja (RSP), primio ih je u svom uredu općinski načelnik Jakov Ivanković.\nU okviru posjete općini Odžak, ministar Čordaš i dopredsjednik Jerković razgovarali su s Načelnikom o položaju povratnika i projektima stambene izgradnje za povratničku populaciju.\nMinistar Čordaš je podsjetio da je Ministarstvo u prethodnom periodu već izdvojilo oko 200.000 KM za projekte održivog povratka, u okviru kojih su obnavljani vjerski objekti i podržavani projekti u zanatstvu i poljoprivredi, kako bi se osigurali kvalitetniji životni uvjeti kako povratnika, tako i domicilnog stanovništva u ovoj Općini. Značajna sredstva su osigurana i za projekte obnove i rekonstrukcije stambenih jedinica, nakon toga svi zajedno su se uputili na zajednički sastanak koji je organizirala razvojne agencije CRS (CRS – Catholic Relief Services).\nZajedno sa ministricom za ljudska prava i izbjeglice BiH Semihom Borovac i delegacijom Odjela Vlade SAD-a za populaciju, izbjeglice i migracije (PRM), obišli dvije povratničke obitelji koje su podržane u plasteničkoj proizvodnji u okviru projekta „Integrirana podrška raseljenim licima, izbjeglicama u BiH, Crnoj Gori i Srbiji“, a ujedno su uključeni i u RSP.\nCilj današnje posjete je bilo predstavljanje postignutih rezultata suradnje s predstavnicima javnog sektora na uspostavljanju održivog sistema socijalnog stanovanja, kao i dobre prakse na terenu koje su primjenjivane na polju socijalnog stanovanja i ekonomskog osnaživanja obitelji kojima je osigurana rekonstrukcija njihovih stambenih jedinica kroz implementaciju Regionalnog stambenog programa.


Bakota: Proširenje prioritet Hrvatske - Politika - Dnevni list Danas\nPočetna » Politika » Bakota: Proširenje prioritet Hrvatske\nBakota: Proširenje prioritet Hrvatske\nAmbasador Hrvatske u Srbiji Gordan Bakota izjavio je danas, pre diskusije „Od Finske do Hrvatske: Predsedavanje u vremenima promena – gde je tu zapadni Balkan“, da će Hrvatskoj tokom predsedavanja Evropskoj uniji jedan od prioriteta biti proširenje EU i da će nastojati da daju dodatni zamah procesu proširenja.\n0Piše: FoNet 19. decembra 2019. 11.15\nOn je rekao da se nada da će Severna Makedonija i Albanija pregovore otvoriti već u martu i da će zemlje zapadnog Balkana imati jasnu perspektivu.\nKada je reč o predlozima promene metodologije za pristupanje EU, Bakota je istakao da se nada da se neće menjati pravila igre za procese koji traju. Ambasador Finske u Srbiji Kimo Lahdevirta rekao je da je dobro da je proširenje ponovo vraćeno na dnevni red EU.\nOn je rekao i da će Finska svoje iskustvo u predsedavanju podeliti sa Hrvatskom.\nPredsednik Upravnog odbora Centra za evropske politike (CEP) Srđan Majstorović kazao je da će glavna tema biti kako vratiti poverenje u politiku proširenja posle odlaganja otvaranja pristupnih pregovora sa Severnom Makedonijom i Albanijom i da je pitanje kako da se postigne konsenzus da se ti pregovori otvore i ukinu vize za građane Kosova.\nOn je rekao da će predsedavanje Hrvatske biti opterećeno i velikim evropskim temama – realizacija Bregzita i početak dijaloga o budućnosti EU i dodao da će to biti izazivan period. Šef Delegacije EU u Srbiji Sem Fabrici reakao je da je još jedno polugodište brzo završeno, kao i da je to bio važan period, a da će tokom predstojećeg hrvatskog predsedavanja biti održan Samit u Zagrebu tokom kojeg će se razgovarati o budućnosti.\nGovoreći o izveštaju o medijima i ljudskim pravima, Fabrici je rekao da je Evropska komisija u maju predstavila izveštaj o napretku u kojem je bilo komentara na rad parlamenta i da su neke od sugestija prihvaćene i podsetio da su sprovedene tri runde međustranačkog dijaloga čije se preporuke sada sprovode.\nEU, Goran Bakota, proširenje, Sem Fabrici\nOrban zaposlio bivšeg komesara EU


15/12/2015 | Filed under: ArtScena | Posted by: avantart\nSrednjovekovna baština Kosova i Metohije, Ohillusions\nKulturizacija, novi pojam za digitalnu umetnost koja predstavlja prave vrednosti\nTokom dva dana novembra 2015. godine, na zgradi Skupštine grada Beograda smenjivale su se ogromne digitalne slike i citati ljudi koji su ostavili traga u našem društvu. Projekat Znameniti Beograđani koji je napravila grupa „Ohillusions“ izmamila je različite emocije na licima prolaznika i podsetila na one nezaboravne ličnosti čija dela imaju neprolazne vrednosti, a koji su dali duh i dušu gradu. Oduševljeni sugrađani tako su se uz pomoć moderne tehnologije i Skupštine grada koja je primenjena kao scenografska podloga podsetili naših velikana Nušića, Dušana Radovića, Andrića i drugih.\nGrupa Ohillusions priprema novi projekat koji će tokom tri dana, 25, 26. i 27. decembra 2015. godine, od 18.30 do 21.30 sati, biti održan na istom mestu, na fasadi Skupštine grada Beograda, sa kojom je ova kompanija potpisala ugovor o saradnji na godinu dana. Projekat „Kulturizacija“ u potpunosti je donacija grupe „Ohillusions“, a Grad Beograd dao je podršku u pružanju mogućnosti da se projekcije prezentuju na Skupštini grada.\nDecembarski projekat posvećen je srpskoj srednjovekovnoj umetnosti na Kosovu i Metohiji, a autor projekta je dr Dušan Jovović. Kroz 4D mapiranje, organizatori će prikazati srpsko nacionalno blago od fresko-slikarstva do arhitekture manastira i crkava. Ovo je ujedno i doprinos globalnoj akciji #NoKosovoUneso a Ohillusions ovim projektom želi da podseti javnost koliko je važno očuvanje srpske kulturne baštine na Kosovu i Metohiji.\nSve do oktobra 2016. godine Ohillusions će prikazati šest premijera i trideset projekcija kojima će ispričati priču o Beogradu, Srbiji i ljudima i događajima koji su ostavili pečat.


Nakon dramatičnog upozorenja Mlađana Dinkića, kandidata za ministra finansija i privrede u novoj vladi Srbije, da u budžetu ima novca za isplatu plata i penzija samo do kraja avgusta, oglasilo se odlazeće ministarstvo finansija, koje je opovrglo ovu Dinkićevu tvrdnju.\nJavne finansije Srbije su stabilne i država će i u narednom periodu nastaviti da na vreme izvršava sve svoje obaveze.\n"Trenutno se na računima izvršenja Republike Srbije nalazi više od 35 milijardi dinara, a do kraja meseca se očekuje dodatni priliv od oko 10 milijardi dinara od emisije obveznica", navodi se u saopštenju ovog ministarstva.\nIako je državni buđelar u dubokom minusu, na šta su upozoravale i međunarodne institucije, ekonomski stručnjaci, sagovornici Radija Slobodna Evropa, ocenjuju da je upozorenje budućeg čuvara državnog novca, ipak, melodramatično preterivanje.\nBudući ministar privrede i finansija Dinkić izjavio je da je stanje u državnoj kasi katastrofalno, da je budžetski deficit koji je ostavila prethodna vlast, predvođena Demokratskom strankom, 7 posto bruto društvenog proizvoda i da će para za plate i penzije biti samo do avgusta. Međutim, njegova najava novih zaduživanja, uz podršku Međunarodnog monetarnog fonda i Svetske banke, kao i kod Ruske Federacije, kako bi se do novca u budžetu došlo, za ekonomskog novinara Mišu Brkića predstavlja najmračniji scenario koji nova vlada može da ponudi.\nI MMF, i Svetska banka, i sve druge međunarodne institucije, upozoravale su u poslednjim mesecima odlazeće vlade da je Srbija u ozbiljnoj dužničkoj krizi i da se ne sme dalje zaduživati već da mora da napravi kredibilan plan štednje, podseća Brkić.\n“Zaista je najstrašniji scenario da država nastavi da se zadužuje da bi isplaćivala plate i penzije zaposlenih u državnoj administraciji, koji su i do sada, u protekle četiri godine krize, živeli odlično – podsetiću da su njihove plate gotovo za 200 evra veće od proseka plata u privatnom sektoru privrede. Zato ne vidim u čemu je problem da se njihove plate smanje”, ističe Brkić.\nSuprotnost logici zaduživanja\nSaradnik Centra za slobodno tržište Aleksandar Stevanović tvrdi da uopšte nije tačno da se na ovom nivou budžetskog deficita ne mogu finansirati plate i penzije, odnosno, da je ta Dinkićeva tvrdnja pomalo melodramatizovana.\n“Sa ovim nivoom budžetskog deficita i nivoom deficita koji je projektovan moglo bi se u vrh glave desiti da zafali novca da se isplati jedna plata ili jedna penzija u javnom sektoru, a to se kod nas obično radilo tako što prebace u narednu budžetsku godinu, pa se prave da toga uopšte i nema, pošto je naš budžet prikaz tokova gotovine, a ne prihoda i rashoda. Dakle, uopšte nije tačno da od 1. septembra neće biti para za plate i penzije. Tako budžet ne funkcioniše”, podseća Stevanović i naglašava da Srbija, umesto da se zadužiuje za plate i penzije u javnom sektoru mora da nađe način da ih smanji.\nMiša Brkić kritikuje i Dinkićevu najavu da se deo ruskog kredita namenjenog železnicama preusmeri u budžetsku potrošnju.\n“Dakle, dobijete kredit da javnu infrastrukturu, kao što je železnica, popravite jer je najgora ne u Evropi nego na planeti možda - samo Bangladeš ima sličnu železnicu našoj - a vi ćete te pare namenjene razvoju ponovo da pojedete i potrošite na plate i penzije”, upozorava Brkić.\nI Aleksandar Stevanović smatra da je pogubno budući ruski kredit namenjen železnici preusmeriti u budžet, odnosno, u tekuću potrošnju.\n“Ne postoji zaduženje koje ima smisla ako to zaduženje ide u tekuću potrošnju. Dakle, to je potpuno iskrivljena slika državnog zaduživanja. Jedini smisao koji ima državno zaduživanje jeste da se finansira upravo infrastruktura i drugi projekti koje privatni sektor u datom momentu ne može da isfinansira ili to što država može da obezbedi njihovo finansiranje pod boljim uslovima. Dakle, ovo je svaka suprotnost smislenoj logici državnog zaduživanja", kategoričan je Stevanović.


Amerikanci dovlače tenkove u Siriju - 24.10.2019, Sputnik Srbija\nSjedinjene Američke Države planiraju da pošalju tenkove „Abrams“ radi zaštite naftnih polja na istoku Sirije, piše portal „Njuzvik“, pozivajući se na neimenovanog... 24.10.2019, Sputnik Srbija\n© AFP 2021 / PETRAS MALUKASPripadnici 1. američke divizije 9. puka, 1. bataljona istovaruju tehniku, među kojima i tenkove "Abrams"\nPrema njegovim rečima, nakon odobrenja Bele kuće Sjedinjene Američke Države mogu da pošalju polovinu bataljona američke tenkovske brigade (u američkoj tenkovskoj brigadi je 90 tenkova, brigada se sastoji od tri bataljona), odnosno 15 tenkova „Abrams“ i vojnike na istok Sirije. Izvor je dodao da će arapsko-kurdske jedinice Sirijskih demokratskih snaga nastaviti da učestvuju u obezbeđivanju tih naftnih polja.\nRanije je američki predsednik izjavio da će manji broj vojnika ostati u Siriji, i to u oblasti gde se nalaze naftna polja.\nIstog dana, nakon pregovora predsednika Rusije i Turske, Vladimira Putina i Redžepa Tajipa Erdogana potpisan je memorandum o razumevanju u deset tačaka. Njime se, između ostalog, predviđa da na sirijsku stranu sirijsko-turske granice izvan zone turske operacije „Izvor mira“ uđu jedinice ruske vojne policije i sirijske pogranične službe i da se snage samoodbrane Kurda povuku na 30 kilometara od granice sa Turskom na zapad i istok od zone operacije „Izvor mira“.\nRuske i sirijske snage će pomagati pri povlačenju kurdskih jedinica i njihovog naoružanja, što bi trebalo da bude završeno u roku od 150 sati. Od tog trenutka počeće zajedničko rusko-tursko patroliranje u dubini od 10 kilometara od granice prema zapadu i istoku od oblasti u kojoj se izvodi operacija „Izvor mira“, osim grada Kamišlija.


Podrška svim privrednim subjektima – posebna praksa lokalne samouprave – Kikinda Online News – Kikinda Online News\nKao svoju posebnu praksu, Grad Kikinda nastaviće da pruža podršku svim privrednim subjektima koji posluju na teritoriji našeg grada. To je danas prilikom radne posete porodičnoj firmi ,,Šole” d.o.o. koja se bavi proizvodnjom i izradom metalnih kontejnera poručio gradonačelnik Kikinde Nikola Lukač nakon što je obišao pogon fabrike koja uspešno posluje već gotovo tri decenije, i koja se u godini nezapamćene epidemiološke krize izdvojila među petnaest najuspešnijih firmi prema odluci Privredne komore Srbije:\n-” Ovo porodično preduzeće napreduje iz godine u godinu i zapošljava sve veći broj radnika. Čestitao bih im na izuzetno velikom uspehu u 2020. godini, jer svakako da nije mala stvar dobiti nagradu Privredne komore Srbije i naći se među petnaestak firmi koje su zabeležile izuzetan uspeh u 2020. godini. Grad Kikinda nastavlja praksu da bude pouzdan partner svim privrednicima sa teritorije našeg grada, tako da ćemo i u narednom periodu učiniti sve da porodično preduzeće ,,Šole“ koje zapošljava više od 60 radnika, dodatno proširi svoje kapacitete i tržišta kako bi zaposlili još više naših sugrađana. Kako smo mogli da čujemo od samih radnika, ovde su izuzetni uslovi za rad, uz redovne plate i to je ono što je najvažnije za građane Kikinde” – poručio je tom prilikom Lukač.\nFirma ,,Šole” d.o.o. koja je osnovana pre skoro trideset godina svoje poslovanje je započela devedesetih godina prodajom prehrambenih proizvoda, da bi se od 2000. godine, pa sve do danas, veoma uspešno bavilo izradom metalnih kontejnera. U poslovanju ih nije omela ni korona, a u ovu godinu ulaze ambiciozno:\n-” Protekla godina za nas je bila veoma uspešna uprkos epidemiji i zadovoljstvo nam je što smo dobili laskavo priznanje Privredne komore Srbije. Zadovoljni smo kako nam je počela 2021. godina, a najvažnije od svega da radnici ostanu na pozicijama na kojima se već nalaze i da ukoliko to bude moguće, dodatno uposlimo novu radnu snagu” – izjavio je Nikola Šoklovački, direktor fabrike.


Rekonstrukcija javne rasvete oko sportskog centra: Praktičnije i jeftinije - Portal Moj Bečej - Bečejske opštine iz ugla građana!\nRekonstrukcija javne rasvete oko sportskog centra: Praktičnije i jeftinije\nPosle rekonstrukcije javne rasvete na Tiskom keju, gde je postavljeno 57 novih stubova i isto toliko živinih sijalica zamenjeno štedljivim led svetiljkama, u toku je i rekonstrukcija javne rasvete oko sportskog centra. Međutim, ovde neće biti postavljeni novi stubovi, već će se postojeći očistiti, zaštititi i ofarbati.\n-Ovo je sufinansirajući projekat sa Pokrajinskim sekretarijatom za energetiku i mineralne sirovine, koji je obezbedio nešto preko milion dinara, a naš udeo je oko 300.000 dinara, rekao nam je direktor Direkcije za izgradnju Bečeja Goran Matić. Posao je poveren bečejskoj firmi „Elektroliv“ i firmi iz Bačkog Petrovog Sela, koje su na javnoj nabavci dali zajedničku ponudu, a radovi bi trebali da budu gotovi do kraja ovog meseca. U pitanju je zamena postojećih živinih sijalica od 125 vati na velikom parkingu i oko „hrama sportova“ kraj Tise, novim štedljivim led svetiljkama od 30 vati. Znajući da je velelepni objekat pušten u rad 1987. godine, te da je javna rasveta urađena nešto ranije, to znači je rekonstrukcija stigla posle tri decenije. Ono što posebno raduje, ovo neće biti jedini posao vezan za osvetljenje u bečejskom sportskom centru. Odobren je i projekat adaptacije unutrašnjeg osvetljenja objekta, koji će se realizovati u dve faze.\n-Prva faza podrazumeva adaptaciju, izuzev zatvorenog bazena, osvetljenja svih sadržaja objekta pod krovom. Osvetljenje unutrašnjeg bazena će biti obavljena u drugoj fazi, kada će se raditi i osvetljenje na kompleksu otvorenih bazena. Investicija prve faze iznosi 8,9 miliona dinara, od čega je 5,9 miliona obezbedila pokrajina, a po 1,5 milion lokalna samouprava i naša ustanova, saznali smo od direktora sportskog centra u Bečeju Dejana Stanojeva. Efekat aktuelnih radova bi trebalo videti već prilikom plaćanja prvih računa za električnu energiju, jer stručnjaci kažu da će oni biti upola manji.


A1 Srbija pokrenula je društveno odgovorni program „Svet kakav želiš“ u okviru kojeg građani odlučuju kako će se rasporediti 10 miliona dinara namenjenih za realizaciju odabranih projekata. U trci u kojoj niko ne gubi glasa se za projekte „Budi data driven“ Fondacije Petlja, koji se bavi interpretacijom i vizuelizacijom podataka, zatim „Mama, kako si?“ Centra za mame, koji se fokusira na mentalno zdravlje majki u našem društvu, kao i inicijativu „Bolji vazduh građanima“ iza koje stoji Internet društvo Srbije sa idejom o produkciji low-cost uređaja za merenje kvaliteta vazduha.\n„A1 Srbija, prepoznat je u društvu kao kompanija koja osluškuje potrebe okoline i nastoji da stvara pozitivne promene u zajednici u kojoj posluje. Tako je i naš program „Svet kakav želiš“ usledio kao prirodan nastavak takvog pristupa, ali smo sada otišli korak dalje okupivši struku koja je prvobitno selektovala projekte koji u ovom trenutku najadekvatnije odgovaraju na potrebe našeg društva. Tako su se izdvojili interpretacija velike količine podataka sa kojima se susrećemo svaki dan, borba za čistiji vazduh i mentalno zdravlje mama. Na tom putu podrške želeli smo da uključimo i naše sugrađane, koji su sjajno reagovali na ovu našu inicijativu, o čemu svedoči skoro 50.000 glasova koje su projekti do sada prikupili“, izjavio je Dejan Turk, generalni direktor A1 Srbija i A1 Slovenija.\nA1/društveno odgovorni program/projekti


Razvoj turističkih potencijala u Lazarevcu - Novosti - Turistički svet\nRazvoj turističkih potencijala u Lazarevcu\nBeogradska opština Lazarevac mogla bi da dobije sportsko-rekreativnu zonu na 41,63ha. Na području oko jezera Očaga planirana je privatizacija i modernizacija postojećih objekata, kao i povećanje smeštajnih kapaciteta i pratećih sadržaja. Tu će, prema planovima, biti izgrađen hotelski kompleks za smeštaj prevashodno sportista, zatim sportsko-rekreativni objekat "Očaga", kao i kamp i vikend odmaralište sa svim pratećim sadržajima.\nPodručje je izvan izgrađene urbane zone, zauzima ravničarski prostor uz reku i jezero Očaga. U neposredom okruženju jezera nalaze se manji ugostiteljski objekti, dečja i sportska igrališta. Ceo prostor čini prirodnu ambijentalnu celinu izuzetnih odlika i rekreativnog značaja. Iz tih razloga se javila potreba za proširenjem i oplemenjivanjem prostora dodatnim sportskim sadržajima.\nSve to predviđeno je Nacrtom plana detaljne regulacije sportsko-rekreativne zone "Očaga", koji je rezultat inicijative JP "Direkcija Lazarevac", po zahtevu Gradske opštine Lazarevac, a radi formiranja planske i pravne osnove za izgradnju sportsko rekreativne zone. Osnovni cilj izrade Plana je uređenje prostora i stvaranje planskih uslova za privođenje prostora planiranoj nameni koja je definisana Prostornim planom gradske opštine Lazarevac.\nPlanom je obuvaćen deo teritorije katastarskih opština Petka, Šopić i Lazarevac, ukupne površine 41,63ha, zahvatajući prostor od novoplanirane saobraćajnice sa kružnom raskrsnicom, korito reke Male Očage sa jezerom Očaga i poljoprivrednim zemljištem u neposrednim okruženju do Ibarske magistrale.\nBudući da jezero sa plažom predstavlja postojeći kompleks, planom je predviđeno proširenje i oplemenjivanje prostora na ukupnoj površini od 5,36 ha. Ovaj sadržaj se nameće kao dominantna namena u okruženju i uklapa se u širi koncept višenamenskih sportsko-rekreativnih i turističkih površina koji bi zbog svoje estetike bile atrakcija. Atraktivan prostor predstavlja i celina sporta i rekreacije na površini od 5,70 hektara. Planira se izgradnja fudbalskog terena sa pratećim objektima i terenima.\nU planu su i hotelski sadržaji, čime bi se zaokružila turistička ponudu celog prostora. Hotelski smeštaj, bazeni i slični sportsko-rekreativni objekti, grupišu sve sadržaje na jednom mestu, aktiviraju svoje neposredno okruženje, ali i postaju prepoznatljivi u okruženju, simbol rekreatvnog centra. Za to je planirana površina od 4,38 ha koja osim osnovne ponude može ponuditi i prateće kompatibilne sadržaje.\nOsim toga, plan obuhvata i parkovsko zelenilo sa bungalovima, a za uređenje te celine planira se izrada Urbanističkog projekta koji bi detaljnije razradio potrebe i mogućnosti sa aspekta sagledavanja modernog turizma, istovremeno pružajući doživljaj tradicionalnog u projektovanom okruženju, narodnog neimarstva i stvaralaštva, lepote prirode, sporta i rekreacije. Uz sve navedeno, biće zadržane sadašnje lokacije stanica za snabdevanje tečnim gorivom, a planira se dodatno njihovo uređenje.\nOsnovni problem koji se javlja u planiranju saobraćajnog rešenja sportsko rekreativne zone "Očaga" je obezbeđenje adekvatnog pristupa gradskoj uličnoj mreži, imajući u vidu da je predmetna zona od gradskog naselja Lazarevac razdvojena državnim putevima prvog reda.\nProstornim planom Gradske opštine Lazarevac predviđeno je izmeštanje postojeće trase državnog puta prvog reda broj 23 (raniji M4) iz centralnog dela grada, a samim tim i novo ukrštanje državnih puteva broj 2 (M22) i broj 23 (M4) na poziciju udaljenu oko 425 metara južno od postojećeg ukrštanja. Novi ukrštaj državnih puteva je planiran kao denivelisan, a veza Očage i gradske ulične mreže na ovoj poziciji nije planirana. Pristup sportsko rekreativnoj zoni Očaga iz pravca Lazarevca predviđen je na poziciji postojećeg ukrštanja državnih puteva izgradnjom rampe preko Ibarske magistrale.\nImajući u vidu da izgradnja planiranog denivelisanog ukrštanja državnih puteva iziskuje znatna materijalna sredstva, kao prva faza realizacije planirana je izgradnja kružne raskrsnice koja bi omogućila kako novi ulaz u Lazarevac sa Ibarske magistrale, tako i pristup sportsko-rekreativnoj zoni "Očaga". Na ovakvu odluku utiče i činjenica da će u neposrednoj blizini predmetnog područja u skorijoj budućnosti biti izgrađen autoput Beograd – Južni Jadran i da će Ibarska magistrala u novim okolnostima izgubiti sadašnji značaj, a da će njeno saobraćajno opterećenje biti znatno umanjeno.\nOsim glavne saobraćajnice, u granicama sportsko-rekreativne zone "Očaga" planom je predviđena i izgradnja javnih integrisanih kolsko-pešačkih ulica koje će omogućiti pristup do pojedinih objekata kako pešacima, tako i vozilima za snabdevanje, komunalnim službama i vozilima za hitne intervencije. Osim kolsko-pešačkih ulica kao i trotoara koji su predviđeni u koridorima svih kolskih saobraćajnica, na predmetnoj teritoriji planira se i izgradnja pešačko biciklističkih staza uz levu obalu Male Očage.\nJavni uvid do 3. novembra 2015.\nJavni uvid u Nacrt plana detaljne regulacije sportsko-rekreativne zone "Očaga" u Lazarevcu omogućen je u zgradi Gradske uprave grada Beograda i u Gradskoj opštini Lazarevac, u periodu od 5. oktobra do 3. novembra 2015. godine.\nNacrt, koji je utvrdila komisija za planove Skupštine grada Beograda na sednici održanoj 24. septembra 2015. godine, u skladu je sa Zakonom o planiranju i izgradnji. Javna sednica te komisije održaće se u zgradi Gradske uprave grada Beograda 26. novembra 2015. godine, a u toku sednice će sva prisutna fizička i pravna, lica koja su podnela primedbe u vezi sa Nacrtom plana u pisanom obliku, moći da obrazlože primedbe pred komisijom.\nDetaljne informacije o projektu možete naći OVDE.


provale u medijima\nNaslov: provale u medijima Čet 9 Nov - 0:02\nIZJAVE, KOLEKCIJA 004. - 005.\n"Nije bitno što je ubijen Zoran Điniđić, nego što je ubijen premijer."\nDragan Jočić, ministar policije Srbije, 23. aprila 2004.\n"Moj mladalački duh i državnička energija su potrebni Srbiji."\nIvica Dačić, Kurir, 23. 04. 2004.\n2. DNEVNIK, TV Bastilja, povodom dodele nagrade za svetski dan medija u Beogradu, 3. maja\n"Amerikanci su samo produžena ruka Boga, koji pomaže samo onim narodima koji se ozbiljno i uporno zalažu za svoju slobodu i nezavisnost."\n"Moja pobeda na izborima biće signal zapadu da investira u Srbiju."\nTomislav Nikolić, lider SRS i predsednički kandidat, 21. maja 2004.\nTomislav Nikolić, predsednički kandidat, 23. maja 2004.\n"Mi smatramo da je pametno i razložno da ovo bude naš jasan i odlučan stav, koji dovoljno govori. Ja punim srcem stojim iza ovog stava i između ostalih sam to i predlagao. To je dobar i razložan stav ".\nNebojša Bakarec, funkcioner DSS, na novinarsko pitanje zašto je DSS-u teško da izgovori ime predsedničkog kandidata kog podržava, 16. juna 2004.\n"Ako Tadić misli da pobedi, onda treba zaboraviti na reč DS."\nVuk Drašković, političar, pisac i ministar, 22. juna 2004.\n"Zbog lepog vremena, birači SRS-a su morali da idu na njive, da beru višnje koje bi propale da nisu to juče uradili, a sunce je nateralo birače Borisa Tadića, mlađi svet, da glasa za kandidata demokrata."\nTomislav Nikolić, predsednik SRS, nakon izbornog poraza\nAleksandar Vučić, kandidat SRS za gradonačelnika Beograda, 15. avgusta 2004.\n"Mi još uvek plaćamo dugove Turske, dugove koje smo nasledili zato što smo dobili delove Turske."\nVojin Dimitrijević, pravnik, u intervjuu za B92, 24. avgusta 2004.\n"Dragi gledaoci, danas je ponedeljak, 4. maj. Ne, izvinite, danas je utorak, 5. septembar, odnosno oktobar"\nTelefakt BK, 5. oktobra 2004.\n"Drago mi je što sam se sastala s prijateljem i saveznikom, i posebno sam srećna što uopšte imam saveznike u Beogradu."\nKarla del Ponte, posle susreta s Vukom Draškovićem, 7. oktobra 2004.\nNovica Simić, književnik i prevodilac, TV B92, 17. oktobra 2004.\n"Sad je samo važno da smo mi pobedili, da nismo izgubili i da smo osvojili 3 poena i da nismo propustili priliku da pobedimo a da ne izgubimo."\n"Kandidatura filma 'Jesen stiže, Dunjo moja' za Oskara tolika je naša nacionalna sramota da se može prediti s masakrom u Srebrenici. Da ima pravde, nadležne bi trebalo privesti u Hag."\nDejan Novčić, filmski kritičar, 3. novembra 2004.\n"Crno-beli gube sa čitavih 15 poena prednosti", TV B92, utakmica Cibona - Partizan, 18. novembra 2004.\n"U kik-boksu imam tačno okruglo 100-150 mečeva."\nDragan Janušević, bokserski as, TV Studio B, 30. novembra 2004.\n"Što se on (Tadić) uostalom vozika po Beogradu u 9 sati uveče,\nšto ne sedi kod kuće ko čovek?"\nTomislav Nikolić, Zamenik predsednika SRS-a, povodom nesreće koja je ličila na atentat, 2. novembra 2004.\n"Voleo bih da me na filmu igraju Dragan Nikolić ili Robert Redford, ako je reč o fizičkoj sličnosti."\nNovak Kilibarda, crnogorski književnik i političar\nLjiljana Habjanović-Đurović, na pitanje da li je Srbija pod protektoratom, 18. januara 2005.\n"Uleteli su neki hrvatski navijači u dvoranu, dole, da podele radost sa reprezentativcima Srbije i Crne Gore."\n"Taman sam bio rešio da idem peške u London, ali sam shvatio da moram da pređem Lamanš i da ne mogu peške preko vode."\n"Čini mi se da su sve ove devojke lepe."\n"Zbog ubistva dečaka u prodavnici i napada i probadanja nožem drugog u Knez Mihajlovoj ulici, rešili smo da preduzmemo mere za bezbednost u školama."\nSlobodan Vuksanović, ministar prosvete i sporta, 23. marta 2005.\n"Najveća zasluga Jovana Pavla II je u tome što je ukinuo istočnu Evropu."\n"Opasnost za Srbiju je rangirana ovako: Al kaida, ja, Albanska nacionalna armija."\nŽarko Korać, predsednik SDU, 14. aprila 2005


Jens Stoltenberg (D) i Aleksandar Vučić (L), u sedištu NATO-a u Briselu (Foto: Tviter profil Jensa Stoltenberga)\nJens Stoltenberg, generalni sekretar Severnoatlantske alijanse (NATO) izjavio je da Alijansa poštuje vojnu neutralnost Srbije i da je NATO posvećen miru i stabilnosti na Zapadnom Balkanu.\nStoltenberg je ukazao da je misija Kfora raspore]ena na Kosovu najbolji dokaz takvog opredeljenja.\n"Ta misija obezbeđuje mirno okruženje, slobodu kretanja za sve na Kosovu na osnovu mandata Saveta bezbednosti UN", rekao je Stoltenberg na zajedničkoj konferenciji posle razgovora sa predsednikom Srbije Aleksandrom Vučićem.\n"Misija KFOR-a zasnovana je na jasnom mandatu Ujedinjenih nacija i nema promena u posvećenosti NATO-a u posvećenosti misiji KFOR", rekao je generalni sekretar NATO-a.\nUpitan da li je tačno da će biti povećan broj vojnika iz Hrvatske u misiji KFOR-a, Stoltenberg je odgovorio da ti brojevi variraju između NATO saveznika, ali da bez obzira na to vojnici iz svih zemalja moraju da deluju na osnovu istog, dogovorenog mandata i smernica svih NATO saveznika.\nNaglasio je da sve trupe NATO i partnerskih zemalja na Kosovu deluju po jasno utvrđenim smernicama Ujedinjenih nacija Rezolucijom 1244.\nNa pitanje da li će Sjedinjene Države insistirati na bilateralnom sporazumu Beograda i Prištine i povlačenju NATO sa Kosova, Stoltenberg je kratko odgovorio da nema promene.\nDodao je da je NATO, uključujući Sjedinjene Države, posvećen misiji Kfor koja je, kako je ukazao, najkonkretniji izraz posvećenosti NATO regionu.\nGovoreći o mogućem pristupanju Srbije Alijansi - Stoltenberg je rekao da Srbija ima pravo da sama bira svoj put.\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić rekao je da je zadovoljan razgovorima sa generalnim sekretarom NATO i da je Stoltenberg, kako je ukazao predsednik Srbije, dao jasan odgovor o očuvanju mira i stabilnosti u regionu.\n"On je istakao važnost Kfora i mislim da će to donesti smirenje ne samo na Kosovu i Metohiji, već u celom regionu", rekao je Vučić tokom zajedničkog obraćanja medijima sa generalnim sekratarom NATO-a.\nTvrdeći da je od Stoltenberga dobio, kako se izrazio, mnogobrojna uveravanja o svim bezbednosnim pitanjima na Zapadnom Balkanu, Vučić je rekao da je, kako je naveo, imao neka pitanja u vezi sa određenim glasinama, ali da su ga Stoltenbergove reči, precizirao je, u velikoj meri umirile.\nPredsednik Srbije je najavio da će početkom novembra 2021. biti obeležena petnaesta godišnjica osnivanja Partnertsva za mir i rekao da je pozvao Stoltenberga na tu proslavu.\n"Mislim da bi njegova poseta bila sjajna potvrda naših dobrih odnosa i da će to podstaći naše odnose u budućnosti. To će biti u korist male Srbije i srpskog naroda. To je moj posao, ali mislim da će to biti dobro i korisno i za NATO", ocenio je Vučić.\nOn je rekao da je sa Stoltenbergom posebno razgovarao o pitanjima vezanim za Kosovo, o dijalogu Beograda i Prištine i da je učinio sve što je u njegovoj moći da uveri Stoltenberga da je Srbija stopostotno posvećena procesu dijaloga i da će dati sve od sebe da bude postignuto kompromisno rešenje.\n"U svakom slučaju moramo očuvati mir i stabilnost koji su uvek bolja opcija od nasilja, incidenata i nemira", ukazao je predsednik Srbije.\nTeme razgovora dvojice zvaničnika bili su politički dijalog, partnerski i praktični mehanizmi saradnje Srbije i NATO, kao i misija KFOR i njena uloga u očuvanju bezbednosti na Kosovu.


WHO POZIVA DA SE NE ZAUSTAVI VAKCINACIJA ASTRAZENECOM KOJA JE PODIJELILA EVROPU | Hayat.ba\nWHO POZIVA DA SE NE ZAUSTAVI VAKCINACIJA ASTRAZENECOM KOJA JE PODIJELILA EVROPU\nSvjetska zdravstvena organizacija (WHO) pozvala je u ponedjeljak vlasti da nastave primjenu AstraZenecine vakcine pošto su se dvije države u Evropi i jedna u Aziji pridružile skupini koja je prekinula upotrebu te vakcine iz sigurnosnih razloga.\nTajland je u ponedjeljak objavio da će nastaviti primjenjivati vakcinu anglo-švedskog farmaceutskog laboratorija, ali je Indonezija odlučila privremeno prekinuti što su dan ranije učinile već Irska i Nizozemska.\nDanska i Norveška prijavile su izolirane slučajeve krvarenja, tromboze ili trombocitopenije nakon ubrizgavanja AstraZenecine vakcine. Island i Bugarska ranije su prekinule imunizaciju tom vakcinom, a Austrija te Italija odbacile su vakcinaciju nekim serijama vakcina tog proizvođača.\nFrancuska i Velika Britanija objavile su da nastavljaju primjenu AstraZenecine vakcine.\nSavjetodavno tijelo Svjetske zdravstvene organizacije (WHO) analizira izvještaje o incidentima i objavit će zaključke čim prije bude moguće, ali je reklo da je mala vjerojatnost da će izmijeniti svoje preporuke iz februara kada je dalo zeleno svjetlo za široku upotrebu AstraZenecine vakcine.\nDo danas nema dokaza da su prijavljeni incidenti izazvani vakcinom i važno je da se kampanje vakcinacije nastave kako bismo mogli spašavati živote i obuzdati ozbiljna oboljenja izazvana tim virusom – rekao je glasnogovornik WHO-a Christian Lindmeier.\nTajland je bio prva država izvan Evrope koji je privremeno prekinuo vakcinaciju u petak, no u ponedjeljak je rekao da će nastaviti.\nWHO je i ranije rekao da nema indikacija o tome da su incidenti izazvani vakcinom, a takvo je mišljenje dala i Evropska agencija za lijekove (EMA).\nNizozemska je u ponedjeljak prijavila 10 slučajeva većih nuspojava AstraZeneca vakcina, a Danska je prijavila da je šezdesetogodišnja Dankinja koja je umrla nakon vakcinacije AstraZenecinom vakcinom protiv koronavirusa imala “vrlo neobične” simptome.\nAstraZeneca objavila je u nedjelju da pomna analiza svih raspoloživih sigurnosnih podataka više od 17 miliona ljudi vakcinisanih u Evropskoj uniji i UK-u njenom vakcinom protiv covida-19 nije pokazala dokaze povećanog rizika za plućnu emboliju, duboku vensku trombozu ili trombocitopeniju.


fajzerova vakcina za decu od 12 do 15\nivana radojcic\t 12.06.2021. 09:09h\nAgencija za lekove u Srbiji odobrila je "Fajzerovu" vakcinu za decu od 12 do 15 godina. Pavle Zelić iz te Agencije rekao je da slede koraci koji se odnose na republičke stručne komisije, odgovarajuća tela i institucije, pre svega na Batut, koji moraju da urede sve oko primene vakcine i da definišu sve parametre.\nMagistar farmacije Pavle Zelić iz Agencije za lekove i medicinska sredstva rekao je da je nakon EU i SAD i naša Agencija za lekove je uz maksilalno poštovanje najviših standarda u regulatornoj praksi odobrila vakcinu Fajzer-Biontek za uzrast od 12 do 15 godina.\n"Posmatrali smo podatke iz kliničkih ispitivanja u drugim državama obavljenih na ovoj populaciji, kada su se stekli svi uslovi, doneta je odluka na osnovu pozitivnog mišljenja Komisije za humnane lekove koja je juče zasedala, a juče je i Agencija odobrila primenu vakcine na ovoj populaciji", rekao je Zelić.\n"Lično sam imao priliku da razgvaram sa roditeljima čija su deca ugrožena zbog raznih drugih pridruženih stanja ili bolesti i koji jedva čekaju ovu vakcinu. Zato ne smemo da im uskratimo tu mogućnost, kada postoji zaštita od kovida i za mlađe pacijente koji su ugroženi od novih varijanti virusa - mi im šansu moramo dati", rekao je Zelić.\nPavle Zelić podvlači da je Ministarstvo zdravlja "koje sve nas koorodniše pokazalo kvalitet i odlučnost i u ovoj situaciji".\n"Očekujemo da će se pitanje rešiti u najskorijem roku i da će deca kojima je potrebno da se vakcinišu protiv kovida doći do prilike, a važno je da se i svaka serija kontroliše od strane Agencije", istakao je Zelić.\n"Radimo na tome da podignemo svest i razgovaramo sa svim onima koji imaju strahove, da ih razvejemo", rekao je Zelić.\nDR ĐERLEK ZA KURIR: Još je preuranjeno da raspravljamo da li ćemo vakcinisati i decu stariju od tri godine\nPavle Zelićvakcinakorona virusAgencija za lekove


Bisljimi: U izjavi Petkovića bilo mnogo laži - Kosovo Online\n23. Jun 2022. • 22:23 > 22:35\nZamenik kosovskog premijera Besnik Bisljimi izjavio je da je u izjavi direktora Kancelarije za KiM Petra Petkovića koji je rekao da je postignuti sporazum o energetici otvorio put ka formiranju ZSO, bilo mnogo laži, prenosi Ljajmi.\nOn je gostujući na tv Dukađini nabedio novinara koji ga je pitao za to da više veruje Petkoviću i daje mu kredibilitet.\n"Uvredljivo je kada se u kontekstu dijaloga ne pozivate na moje izjave, već na izjave mog protivnika. Ne tražite od mene da posvetim vreme Petkovićevim izjavama. Znam šta govori Petković. Ne tražite od mene da trošim vreme na njegove izjave", rekao je Bisljimi.\nNa pitanje da li se "nešto radi" za ZSO, a povodom izjave nemačke evroposlanice Viole Fon Kramon, Bisljimi je i to negirao.\nOn je rekao da će se o pitanju manjina razgovarati tek kada Srbija prizna Kosovo, prenosi Reporteri.\n"Razgovaraćemo o pitanju manjina kada se ne budu dovodili u pitanje suverenitet, teritorijalni integritet i funkcionalnost Kosova. Nijedan od ovih uslova nije ispunjen. Kada Srbija prizna Kosovo i objavi da je ne interesuje nikakav mehanizam koji ima izvršna ovlašćenja", rekao je Bisljimi.\nBisljimi je dodao da je rekao fon Kramon da ne želi "Udruženje koje izoluje", već "Fond koji integriše".\n"Smislio sam fond koji omogućava integraciju srpske zajednice. Udruženje ih izoluje jer je to asocijacija opština sa srpskom većinom. Rekli smo da nam je potreban fond koji stvara mogućnosti za saradnju opština sa različitim subjektima", dodao je on.\nSrbija Kosovo dijalog ZSO Besnik Bisljimi Petar Petković\n23. Jun 2022. • 22:23\nPetković: Otvorili smo put za razgovor o formiranju ZSO, nismo predali Valač\nUsvojili smo mapu puta o realizaciji Sporazuma o energetici iz 2013. godine, pa će ovaj sporazum konačno i početi da se primenjuje. Nakon ovog dogovora, otvoren je put za razgovor o formiranju Zajednice srpskih opština, a to je preneo i predstavnik Evropske unije za dijalog Beograda i Prištine Miroslav Lajčak, rekao je u Briselu Petar Petković, glavni pregovarač srpske strane.


Analiza medijskog izveštavanja o domaćim suđenjima za ratne zločine i Analiza političkog i institucionalnog diskursa o domaćim suđenjima za ratne zločine | Medija centar Beograd\nAnaliza medijskog izveštavanja o domaćim suđenjima za ratne zločine i Analiza političkog i institucionalnog diskursa o domaćim suđenjima za ratne zločine\nPetak, 21/11/2014, 10:30, II sprat, Mala sala\nAnaliza medijskog izveštavanja o suđenjima za ratne zločine pokazuje da mediji u Srbiji nedovoljno koriste mogućnost da kroz objektivno i nepristrasno izveštavanje o suđenjima za ratne zločine doprinesu pokretanju šire društvene debate o prošlosti. Upadljiva je razlika u izveštavanju o suđenjima za ratne zločine koje su počinile srpske snage i suđenjima pripadnicima drugih naroda. Dok su u prvom slučaju mediji uzdržani i oprezni, a izveštaji sa suđenja šturi i kratki, u drugom slučaju mediji pokazuju veće interesovanje i za žrtve i za politički kontekst i podršku procesuiranju zločina.\nAnaliza političkog i institucionalnog diskursa o suđenjima za ratne zločine u periodu 2003 -2013. godine prikazuje kako se odnos političkih elita vremenom menjao, od neskrivanog otpora procesuiranju ratnih zločina do zahteva za kažnjavanjem svih zločina. Međutim, on nikada nije prerastao u jasnu političku podršku suđenjima i institucijama koje su angažovane na procesuiranju ratnih zločina, da bi danas vidljivo ignorisao ovaj proces.\ndr Katarina Ristić, autorka izveštaja, istraživačica, Center for Area Studies, University Leipzig\nRadni jezik srpski\nIzostalo suoačavanje sa prošlošću\n(FoNet) - Mediji su u protekloj deceniji vrlo retko verno izveštavali o onome što se dešava u predmetima ratnih zločina i posebno je uočljivo da je u tim izveštajima retko kada bilo nekih katarzičnih elemenata, koji bi mogli da podstaknu društveni dijalog o suočavanju sa prošlošću, izjavila je danas izvršna direktorka Fonda za humanitarno pravo Sandra Orlović. Na predstavljanju dva izveštaja o političkim i medijskim diskursima o domaćim suđenjima za ratne zločine 2003 - 2013. godine, Orlović je rekla da ni predstavnici institucija države nisu doživljavali ta suđenja kao mogući generator za pokretanje šireg dijaloga o odgovornosti za ratne zločine. Ona je istakla i da predstavnici državnih institucija nisu uvek u dovoljnoj meri podržavali sprovođenje procesa protiv optuženih za ratne zločine. Ova dva izveštaja Fonda za humanitarno pravo pokazuju da su suđenja za ratne zločine, kao jedini mehanizam tranzicione pravde dosad primenjen u Srbiji, pokazali očiglednu nemoć da pokrenu širu debatu o suočavanju sa prošlošću, ukazala je Orlović. Autorka izveštaja Katarina Ristić je ocenila da postoji velika razlika u izveštavanju domaćih medija o suđenjima za ratne zločine u slučajevima kada su Srbi žrtve i onim slučajevima kada su Srbi optuženi. Ona je ocenila da analiza medijskih izveštaja pokazuje da su u slučaju kada su Srbi optuženi za zločine mediji uzdržani i oprezni, a njihovi izveštaju šturi i kratki, dok se u drugom slučaju, kada su Srbi žrtve, pokazuje daleko veće interesovanje i empatija sa žrtvama.


Hongkong: Organizatori protesta predali peticije zemljama G 20\nOrganizatori protesta u Hongkongu zbog spornog nacrta zakona koji omogućava izručenje građana Kini, danas su obišli konzulate nekoliko zemalja Grupe 20 industrijski najrazvijenijih zemalja sveta i zemalja u razvoju (G20) kako bi im skrenuli pažnju da o tom pitanju razgovaraju sa Pekingom na predstojećem samitu, prenosi AFP.\nU bivšoj britanskoj koloniji nedeljama traju protesti, a nasilje i policijska represija su navele lokalne vlasti da suspenduju proceduru usvajanja zakona.\nMeđutim, demonstranti nastavljaju proteste zahtevajući da zakon bude u potpunosti povučen. Pored povlačenja zakona i ostavke šefice vlade Keri Lam, demonstranti traže oslobađanje osoba privedenih tokom protesta kao i istragu o policijskom nasilju.\nSamit G 20 počinje u petak u japanskom gradu Osaki.\nDemonstranti u Hong Kongu traže opoziv zakona o izručenju\nKinesko uzmicanje u Hongkongu


23.08.2017. 14:21h 23.08.2017. 15:23h\n"Ja sam fascinirana Radetom Šerbedžijom. Ja ga obožavam, i uvek ću ga visoko staviti na pijedestal ljudi koje sam upoznala u svom životu. Ja nisam gledala mnogo njegovih predstava, pre nego što sam ga upoznala, ali sam zato gledala dosta filmova. Međutim, to me nije fasciniralo, ja sam to poštovala", rekla je legendarna Una Vojvodić nakon snimanja pomenutog filma.\n"Hm, da! Ja imam neku sreću- čuješ koliko puta to spominjem da izgleda kao da stvarno imam mnogo sreće, a ja je, u stvari uopšte nemam; ja sam jedan nesrećna devojka. Družim se sa širim krugom ljudi s kojima sam odrasla negde petnaest godina", izjavila je Sonja jednom prilikom.\nNakon toga snima brojne filmove kao što su: "Živeti kao sav normalan svet", "Kako je propao rokenrol", "Šećerna vodica", "Davitelj protiv davitelja", "Balkanski špijun", "Čavka" i mnogi drugi. Vremenom je započela druženje sa Milanom Mladenovićem i čitavim sastavom grupe “EKV”. Mnogi kažu da upravo tada dolazi prvi put u kontakt sa narkoticima, ali i upoznaje svoju veliku i jedinu ljubav džez muzičara Vlajka Lalića. Mnogi kažu da je maštala da postane njegova supruga.\nZnala je da kaže da jedna od najtežih trenutka u njenom životu pored smeti oca, jeste dan kada je Vlajko preprano napustio ovaj svet 1990. Usled velike oluje, njegov jedrenjak je potonuo, a Sonja je mesecima kasnije bila u depresiji zbog njegove smrti. Otišla je odmah potom u Sloveniju gde je ostala skoro deset godina, vratila se u Srbiju i vratila se filmu, ali ne u toj meri u kojoj je to pre činila.\nSahranjena je u selu Donja Gorevnica kod Čačka gde je njena porodična kuća. Komšije, nekada jedne od najtalentovanijih srpskih glumica, tvrdili su da u njenom stanu nije bilo nameštaja, spavala je na dušeku na podu, a svuda okolo bili su razbacani upotrebljeni špricevi.\nTEŠKA TRAGEDIJA: Bila je najlepša glumica Jugoslavije, a umrla je od HEROINA u stanu bez nameštaja!\nŠOKANTNO Kristijan: Sonja Savić mi je za 1.000 evra nudila stan od 100.000!