Dačić u SB UN: Prištinske vlasti spremaju napad na sever Kosova - Politika - Dnevni list Danas\nPočetna » Vesti » Politika » Dačić u SB UN: Prištinske vlasti spremaju napad na sever Kosova\nDačić u SB UN: Prištinske vlasti spremaju napad na sever Kosova\nSB UN Foto: MSP (arhiva)\n„Želim da toga svi ovde budete svesni i zaustavite prištinsku ratnu mašineriju pre nego što izazove novo krvoproliće“, dodao je Dačić.\nOn je pozvao na dijalog i rešavanje višedecenijskog kosovskog problema „mirnim putem uz pronalaženje kompromisnog rešenja“.\n„Nadam se da ćete svi podržati ovaj moj poziv, ali isto tako, nadam se da ćete jasno i nedvosmisleno reći šta je za uspešan dijalog potrebno. A potrebne su dve strane koje se racionalno i razumno ponašaju, koje su spremne da razgovaraju, a zatim dogovoreno i sprovedu“, rekao je Dačić.\nDačić je rekao da dešavanja na Kosovu proteklih nedelja, ali i proteklih meseci samo govore da je neophodan povećan oprez međunarodne zajednice, ulaganje više napora i aktivnije delovanje medjunarodnih organizacija.\n„Srbija je uverena da Misija (UN na Kosovu) mora u potpunosti da ostane angažovana po svim pitanjima od značaja za dosledno sprovođenje zadatih ciljeva, u nesmanjenom obimu i sa neizmenjenim mandatom. U suprotnom, poslala bi se poruka Srbima da neće moći da ostanu i da žive na tlu svojih predaka, a raseljenima da tamo nisu dobrodošli, što bi predstavljalo ispunjenje ciljeva Prištine“, ocenio je srpski ministar.\n„Međutim, naša predanost dijalogu i konstruktivno zalaganje za iznalaženje održivog i kompromisnog rešenja za pitanje Kosova i Metohije u ovom trenutku očigledno nije dovoljna za nastavak dijaloga. Kao što sam rekao, mi nemamo partnera za ozbiljan i odgovoran dijalog“, dodao je on.\nPrema njegovim rečima, ne sme se dozvoliti da se ova tema „ohladi“ ili da je zamene neki drugi gorući politički problemi sa kojima se međunarodna zajednica suočava, jer pitanje Kosova još uvek nije rešeno, kao što to Priština nastoji da prikaže.\nDačić je rekao da predstavnici Prištine ne samo da su „otvoreno rekli da neće sprovesti dogovoreno, oni su otvoreno zapretili Evropskoj uniji da će, pošto su nezadovoljni tretmanom koji imaju, razmotriti ujedinjenje sa Albanijom uz pripajanje još tri opštine sa juga Srbije“.\nDodao je i preteće poruke albanskog premijera Edija Rame o ujedinjenju Albanije sa Kosovom, na koje „niko ne reaguje i preko kojih se olako prelazi uz objašnjenje da one nisu ozbiljne“.\n„Srbija podržava borbu protiv organizovanog kriminala na celoj svojoj teritoriji, ali duge cevi, upotreba prekomerne sile i televizijski spektakl koji su pratili ovu akciju ukazuju na to da je njen cilj bio nešto sasvim drugo. Njen pravi cilj bio je zastrašivanje preostalog srpskog stanovništva, a u tu svrhu korišćeno je više od sedamdeset borbenih vozila. Srbi su tokom akcije brutalno prebijani, dok su Albanci privođeni bez upotrebe bilo kakve prinude“, rekao je Dačić.\nSrpski ministar je upozorio da prema saznjanima Srbije, prištinske vlasti spremaju napad na sever Kosova.\nDijalog između Beograda i PrištineIvica Dačićsavet bezbednosti unNjujork/Beograd


SIMPATIJE PO NOTAMA LIDERA: Na koji način i koliko rukovodioci velikih sila oblikuju odnos svog naroda prema drugima | Novosti.RS\nRuski sociolozi smatraju da je to zbog sve agresivnijih izjava američkih političara i medijske kampanje koja se vodi protiv Moskve. Tako "krajnje nagativan" odnos prema Rusima ima 36 odsto Amerikanaca, a pozitivan tek 22 odsto.\nKad su god rukovodioci velesila verbalno napadali svoje suparnike a mediji davali veliki publicitet, menjao se odnos naroda prema određenoj zemlji. Tako je bilo i u vreme Regana i Gorbačova kada je američki predsednik SSSR nazivao "imperijom zla". Ali kad je manje-više normalizovao odnose sa Gorbačovom, i mediji su krenuli sa drugom pesmom.\nU vreme vladavine Donalda Trampa veliki broj Amerikanaca je počeo da doživljava Rusiju kao neprijateljsku zemlju. To potvrđuje istraživanje "Ekonomista" objavljeno u decembru 2020. godine. Tada je procenat Amerikanaca koji smatraju Rusiju neprijateljskom zemljom porastao za 11 odsto u odnosu na 2017.\nDirektor Fonda za izučavanje SAD pri "Lomonosovu" Jurij Roguljev kaže da se stereotipi u SAD o Rusiji nisu promenili, pa se manipulacijama javnog mnjenja povećava broj onih koji Rusiju doživljavaju neprijateljskom državom.\nTa političko-medijska kampanja iz Vašingtona ima svoj eho u Rusiji, pa i odnos njenih građana varira od stanja političkih odnosa na vrhu. Fond javnog mnjenja Rusije je 2018. godine napravio sociološko istraživanje koje je pokazalo da 34 odsto Rusa ima loš odnos prema SAD, a polovina ispitanika im je kazala da ih Amerika ne zanima. Samo godinu dana ranije broj onih građana Rusije koji imaju negativan stav prema Americi bio je znatno manji - 22 odsto.\nŠto se tiče odnosa prema Kini, i tu se stavovi SAD i Rusije razlikuju.\nTako čak 79 odsto anketiranih Amerikanaca ima negativan stav prema Kini, a pozitivan tek njih 20 procenata. Samo 13 odsto republikanaca se dobronamerno odnosi prema Kini, a među demokratama ih je još manje, samo osam odsto.\nSa druge strane, Moskva smatra da su odnosi sa Pekingom trenutno na najvišem nivou. Poslednje veliko istraživanje u Rusiji o odnosu prema Kini je napravljeno 2018. i ono je pokazalo da 62 odsto Rusa smatra Kinu prijateljskom zemljom, dok 16 osto ima uzdržan odnos prema njoj. Posle toga, iz godine u godinu raste procenat ljudi koji smatraju da se odnosi Kine i Rusije poboljšavaju.\nKINESKE SIMPATIJE ZA PUTINA\nŠTO se tiče Kineza, oni u velikoj većini imaju pozitivan odnos prema Rusima, pogotovo prema predsedniku Putinu. Ruski lider je najpopularniji strani političar, pa su simpatije građana Kine prema Rusima porasle od 46 na 66 odsto. Zanimljivo je da su kineska istraživanja pokazala da negativan stav prema Putinu i Rusiji imaju oni Kinezi koji su studirali na Zapadu.\nRusija - Amerika Vladimir Putin Rusija Kina odnosi sa Rusijom


U dijalogu sa… razgovor i vizuelni prilozi unutar izložbe „Grupni portret: šezdeset godina Salona MSU” – Muzej savremene umetnosti u Beogradu\nU okviru izložbe „Grupni portret: šezdeset godina Salona Muzeja savremene umetnosti” dodatno će od 1. septembra do zatvaranja biti izložene skice, crtež i plakat, vizuelni prilozi kao najave za buduće izložbe i radove na temu istorije prostora Salona MSU umetnica Ivane Ivković, Mirjane Bobe Stojadinović i umetnika Nemanje Lađić.\nTakođe, od 1. septembra pa do poslednjeg dana izložbe 6. septembra unutar izložbe biće organizovana posebna prezentaciona celina imenovana U dijalogu sa… u okviru koje će se predstaviti skice, radni tizeri u formi crteža i plakata troje umetnika – Ivane Ivković, Mirjane Bobe Stojadinović i Nemanje Lađića.\nUmetnice i umetnik su pozvani da promisle rad koji će se tokom budućih meseci realizovati a na temu društvenog života galerije ili pak njenog prostornog rešenja, ali i da najave izložbe koje unutar koncepta jednim delom se osvrću i na istorijat Salona MSU.\nIvana Ivković plakatom/radom najavljuje svoju nastupajuću izložbu za Salon MSU koja će se realizovati tokom septembra i oktobra tekuće godine pri kojoj će između ostalog i arhiva galerije biti korišćena kao sastavni deo scenografije „a razna lična iskustva odrastanja u Beogradu na taj način se umrežavaju sa istorijskim kontekstom i memorijom prostora galerije”.\nFotografija: Mirjana Boba Stojadinović, Transformacije prostora, skica za prostornu instalaciju pri Salonu\n60 godina SalonaRazgovorSalon MSUBU dijalogu sa


ŠK “Bosna” Kalesija uzeo učešće na KUP takmičenju TK – Radio Feral\n22/03/2018 22/03/2018 Mirsad Zulic\t0 Comments\nU organizaciji Šahovskog saveza Tuzlanskog kantona i Šahovskog kluba ”Inzo-Tušanj” krajem prošlog mjeseca u Tuzli je održano Kup takmičenje Tuzlanskog kantona u šahu, koje po propozicijama Šahovskog saveza Bosne i Hercegovine određuje plasman za dalje učešće u ovom takmičenju na nivou Bosne i Hercegovine. Učešće u takmičenju mogli su prijaviti klubovi registrirani u ŠS Tuzlanskog kantona, firme, ustanovei DPO sa sjedištem u Tuzlanskom kantonu, a klubovi mogu su mogli prijaviti više ekipa.\nU ovom takmičenju na nivou Tuzlanskog kantona prijavilo se četrnaest ekipa članica Šahovskog saveza Tuzlanskog kantona, među kojima je bilo i dvije ekipe iz Šahovskog kluba Bosna Kalesija, predvođene šahovskim velemajstoom Suljom Tupkovićem.\nŠK Bosnu, predstavljale su dvije ekipe, od kojih jedna seniorska i jedna juniorska u takmičenju od ukupno četrnaest ekipa drugih šahovskih klubova sa područja Tuzlanskog kantona. Seniorska ekipa ŠK Bosna zauzela je deveto mjesto, a juniorska ekipa bila je dvanaesta u konačnom redosljedu uspiješnosti svih ekipa na takmičarskom turniru za dalji plasman klubova u istom takmičenju za nivo Bosne i Hercegovine.\nSeniorska ekipa je imala četri pobjede iz kojih je ostvarila 15⅟2 poena i osvojila sedam bodova. Također, šahovski poletarci iz Kalesije su zabilježili svoje prve pobjede u karijeri, pa su tako ostvarili 10 poena i pet bodova iz dvije ekipne pobjede.\nOvim su kalesijski šahisti ostvarili značajan uspijeh u predstavljanju Općine na ovom takmičenju, na kojem su redovni učesnici, a od prošle godine učešće uzimaju i mlađi šahisti sa juniorskom ekipom.\nKalesijska sportska javnost nije iznenađena radom i učešćem u takmičenju Šahovskog kluba Bosne na bilo kojem takmičenju gdje se pojavljuju, jer ova drevna igra u Kalesiji, kroz organizovanu klupsku igru, datira još od početka sedamdesetih godine prošlog vijeka i ima svoju svijetlu tradiciju. Šahovski klub u Kalesiji je osnovan 1973. godine i zvao se Šahovski klub ”Kalesija” koji je u prijeratnom periodu bio član i većeg nivoa takmičenje i iz kojeg je iznjedreno nekoliko majstora i velemajstora šahovske igre.\nU novijoj eri egzistiranja kluba svoj talenat za šahovsku igru iskazali su mlađani Šemso Požegić, Ramiza Hujdur i drugi koji tek dolaze, Nermin Hujdur, Ahmet Hujdur, Emir Hujdur, Ibrahim Music i Rasim Muharemovic.\n← Ministar Gluhić otvorio regionalnu konferenciju o poduzetništvu u turizmu\nTri medicinske oblasti u kojima Bosni i Hercegovini nedostaje ljekara →\nMajka djevojke koja je bila zatočena kod Kalesije osuđena na šest godina zatvora\n16/03/2016 16/03/2016 Mirza Musanovic\t0\nProtokol obilježavanja Dana državnosti na području Kalesije


Zbrka.com - Greh njene majke od 20. novembra na RTS-u - Zanimljivosti i Jet Set\nNovi potencijalni hit RTS-a snimljen je u rekordnom roku od osamdesetak dana, a na jučerašnjoj konferenciji za štampu u RTS-u premijerno je prikazana prva epizoda „Greha njene majke".\nScenarista i reditelj serije Zdravko Šotra rekao je da je snimanje bilo rekordno brzo:\n- Serija je snimljena veoma brzo, svaka epizoda snimana je u proseku pet dana. Imao sam lepa iskustva sa ljudima sa kojima sam prvi put radio. Nebojša Dugalić mi je bio pravo otkriće. Ivanu Jovanović sam angažovao na kastingu, na kome sam na njenom licu video jednu čistoću u koju ljudi mogu da poveruju - naveo je autor „Greha njene majke".\nIvana Jovanović, koja u seriji tumači glavnu žensku ulogu, rekla je da je oduševljena prilikom koju je dobila.\n- Presrećna sam zbog toga što mi je pružena prilika da sarađujem sa profesionalcima iz ove ekipe, i drago mi je zbog glavne uloge. Najveće zadovoljstvo mi je to što sam naučila dosta stvari i što su kolege glumci i svi oko mene zaista potrudili da se osetim prijatno u trenucima kada se nisam snalazila pred kamerama - rekla je Ivana.\nIvanin partner u seriji, Ivan Bosiljčić, rekao je da je snimanje pratila vedra atmosfera:\n- Moja sreća je velika zbog nove saradnje sa RTS-om, i što sam imao divnu partnerku i priliku da razvijem sa njom glumački odnos i da napravim nešto novo. Siguran sam da će ova moja sreća, kao i ona koju je osećala cela ekipa, stvoriti jednu pozitivnu atmosferu koju publika mora da oseti - rekao je Bosiljčić.


Svetski dan poezije, ustanovljen 1999. prvi put je obeležen u Srbiji 2001. zahvaljujući pesnikinji Dubravki Đurić i Kulturnom centru Beograda.\nOd tada – svake godine se u našoj zemlji obeležava ovaj praznik stihova, svojevrsni međunarodni pesnički festival.\nOvaj put, Svetski dani poezije održaće se od 21. do 23. marta na onlajn profilima Kulturnog centra Beograda.\nKako se festival iz poznatih razloga održava u digitalnom prostoru, umesto tribina osmišljena je dijaloška e-publikacija, a umesto pesničkih čitanja publika će imati priliku da ih čuje preko video-zapisa.\nSvake godine manifestacija nosi novi tematski predznak, dok se osmišljavanje koncepta prepušta drugom pesniku ili pesnikinji. Urednica ovogodišnjeg programa je pesnikinja i dramaturškinja Maša Seničić.\nUpravo toliko mladih autora i autorki, koji stvaraju na istom jeziku, ove godine predstaviće se kroz svoje stihove: Đorđe Ivković (SR), Marija Dejanović (HR), Marija Dragnić (CG), Tomislav Augustinčić (HR), Radmila Petrović (SR), Alen Brlek (HR), Vladana Perlić (RS), Anita Pajević, (BiH) i Jana Radičević (CG).\nItalijanski institut za kulturu u Beogradu pružio je dodatnu podršku ovogodišnjoj manifestaciji, pa tako imamo priliku da i tri mlade italijanske pesnikinje – Đulija Martini, Alma Spina i Beatriče Kristali – budu deo ovogodišnjeg programa.\nNjihove pesme biće prvi put prevedene na srpski jezik posebno za ovu priliku, a autorke će poslati svoje snimke čitanja i predstavljanja koji će gledaocima takođe biti dostupni sa titlovima.\nTags: Kulturni centar Beograda, svetski dan poezije


Abortus i Poljska: Zašto su žene na ulicama : Južne vesti\n09:31, 29. 10. 2020.\nOdluka Ustavnog suda Poljske da uvede gotovo potpunu zabranu abortusa izazvala je burne reakcije dela stanovništva pretežno katoličke zemlje, a prethodnih dana organizovani su protesti u više gradova.\nAnketa javnog mnjenja sprovedena za potrebe dnevnog lista Gazeta viborča pokazala je da se 59 odsto ispitanih ne slaže sa promenom.\nMoćni lider vladajuće stranke Zakona i pravde rekao je da se odluka ne može poništiti.\nJaroslav Kačinjski, koji je ujedno i potpredsednik vlade, rekao je da su protesti pokušaj „uništenja" Poljske. Pozvao je ljude da „brane" naciju, kao i Katoličku crkvu.\nPresudom Ustavnog suda prošlog četvrtka onemogućen je jedan od nekoliko preostalih pravnih osnova za prekid trudnoće u Poljskoj.\nOdluka dozvoljava abortus samo u slučajevima silovanja, incesta ili u slučaju zaštite majčinog života.\nProtivnici odluke kažu da se ovom odlukom žene prisiljavaju da nose bebu za koju je malo verovatno da će preživeti rođenje.\nAli oni koji se slažu sa odlukom tvrde da će to sprečiti pobačaj fetusa kojima je dijagnostifikovan Daunov sindrom.\nNe postoji mogućnost žalbe na presudu, već ona stupa na snagu kad bude objavljena u službenom glasniku, mada nije jasno kada će se to dogoditi.\nŠta se novo događa na protestima?\nOrganizatori su rekli da su se mnoge firme složile da dozvole ženama da uzmu slobodan dan da bi protestovale inspirisani protestom žena na Islandu 1975. godine i sličnim demonstracijama u Poljskoj 2016. godine.\nAli bez dostupnih pouzdanih podataka bilo je nemoguće reći koliko je protest široko rasprostranjen, kaže BBC novinar Adam Iston iz Varšave.\nUlične demonstracije održavaju se u nekoliko gradova širom zemlje, a prisustvovalo je desetine hiljada ljudi, javljaju lokalni mediji. U glavnom gradu Varšavi ljudi su skandirali „ovo je rat".\nU razgovoru za BBC, zamenik ministra spoljnih poslova Pavel Jablonski rekao je da je presuda zaštitila nerođene od diskriminacije na osnovu zdravstvenih mana.\n„Surova je stvar ubijati nerođenu decu na osnovu činjenice da mogu da imaju Daunov sindrom ... Da li treba diskriminisati ljude sa Daunovim sindromom? Ovi ljudi imaju potpuno ista prava kao i svako drugo ljudsko biće", rekao je.\nPogledajte video o refenrendumu o abortusu u Irskoj:\nU utorak je u parlamentu bilo brojnih prepirki, a poslanici levice i centra držali su plakate na kojima je pisalo „sramota".\nPredsednik parlamenta, koji je konzervativac, uporedio je crvenu munju koja je simbol protestnog pokreta sa nacističkim slikama.\nAgnješka Džemjanovič-Bak, poslanica levice, rekla je za BBC:\n„Pokušali smo da pokažemo solidarnost sa demonstrantima koji su napunili ulice i zahtevali, debatu o reproduktivnim pravima žena".\nU video poruci na Fejsbuku, Kačinjski je rekao da ni jedna druga presuda suda nije mogla biti u skladu sa Ustavom zbog člana koji kaže da će država „obezbediti pravnu zaštitu života svakog čoveka".\nLider opozicione građanske koalicije Boris Budka rekao je da ove reči „pozivaju na mržnju, podstiču izbijanje građanskog rata i da je korišćenje partijskih snaga za napad na građane zločin", prenosi novinska agencija AP.\nAbortus je pitanje po kojem je Poljska duboko podeljena zemlja, koja je već imala jedan od najstrožih zakona u Evropi.\nIstraživanje javnog mnjenja iz 2014. godine pokazalo je da je 65 odsto ispitanih Poljaka bilo protiv abortusa, 27 odsto ga je smatralo prihvatljivim, a osam odsto je bilo neodlučno.\nMeđutim, godinama istraživanja javnog mnjenja pokazuju da je većina protiv pooštravanja zakona.\nSvake godine u Poljskoj se obavi nešto više od 1.000 legalnih abortusa, ali ženske grupe kažu da bi broj abortusa izvedenih ilegalno ili u inostranstvu mogao biti između 80.000 i 120.000.\nGotovo svi legalni abortusi - 98 odsto prošle godine - do sada su izvedeni jer je fetus imao neko teško oštećenje, a ovaj slučaj je sada isključen kao mogući razlog.\nPosmatrači kažu da su vlada i vladajuća stranka iznenađeni protestima, koji su doprineli neobično snažnoj kritici prema Katoličkoj crkvi.\nUticaj Crkve slabi među mlađim generacijama, a protestima je prisustvovao veliki broj mladih žena. U nedelju su grupe protestovale ispred crkvi i neke službe nisu održane.\nDemonstranti su ljuti i zbog načina na koji je vlada usvojila promenu bez javne rasprave.


KŠ i UNICEF zajedno u projektu "Inkluzivna igrališta"\nKŠ i UNICEF zajedno u projektu „Inkluzivna igrališta“\nTanjug 22. jula 2019. 13:55\nBEOGRAD – Košarkaški savez Srbije (KŠ) i UNICEF pozvali su navijače da u što većem broku dođu 10. avgusta u „Štark arenu“ na utakmicu između Srbije i Litvanije i na raj način podrže projekat „Inkluzivna igrališta“.\n„Pozivam sve na utakmicu protiv Litvanije u želji da pokažemo jedinstvo, da damo svoj doprinos ovoj dobrotvornoj akciji, da pomognemo našoj deci, kao i da uživamo u igri košarkaške reprezentacije Srbije protiv jedne od najjačih evropskih selekcija. Ujedno, pozivamo sve ljubitelje košarke da kupe ulaznicu i dođu u dvoranu obučeni u plavo, u skladu sa bojom dresova u kojima ćemo igrati, da i na taj način pokažemo da smo svi kao jedan“, rekao je generalni sekretar KŠ Dejan Tomašević.\n„UNICEF ima dugu tradiciju saradnje sa sportskim organizacijama širom sveta, sa sportskim klubovima i sportistima. Polazna osnova naše saradnje sa svetom sporta je Konvencija o pravima deteta, čiji član 31. garantuje svakom detetu pravo na odmor i slobodno vreme, na igru i rekreaciju. KŠ i UNICEF započinju saradnju sa željom da što više devojčica i dečaka izađe na igrališta i sportske terene, gde će sa svojim porodicama uživati u igri i sticanju važnih životnih veština“, rekla je ona.\n„Drago mi je, kao nacionalnom treneru i kao ambasadoru UNICEF-a u Srbiji, da KŠ i UNICEF započinju saradnju. Delimo iste vrednosti i smatramo da je sport važan za razvoj dece i stvaranje zdravog društva u kojem svako dete ima šansu da raste, uči, da se igra i razvija. Više od 10 godina sam ambasador UNICEF-a i ponosan sam na vrednosti za koje se ta organizacija zalaže“, rekao je Đorđević.\n„Mi nismo nasledili ovaj dres, mi smo ga pozajmili i znam da svi igrači i članovi tima imaju poseban odnos i poštovanje prema njemu i svemu što reprezentacija predstavlja“, istakao je Đorđević.


Održan Aero-skupu "FLY IN" u Boru | Ist Media\n05:34: AM Sunday September 20, 2020\nOdržan Aero-skupu “FLY IN” u Boru\nObjavljeno 5. May 2013. at 00:15 piše Ist Media\nBOR, (Ist Media) Borski turistički centar ”Bor” , u sradnji sa Aero klubom “Bor”, organizovao je danas drugi po redu internacionalni aero skup pod nazivom „FLY-IN“ na Aerodromu u Boru. Boranima je predstavljena mogućnost srpske avijacije sportskog vazduhoplovstva.\nAero skup pred par hiljada ljubitelja vazduhoplovnih letelica otvorio je direktor JP “Borski turistički centar” Aleksandar Milikić.\nNa aero-skupu predstavili su se gosti iz Trstenika, Smedereva, Zrenjanina, Jagodine, Kikinde , Beograda, Kraljeva, i njihova sportska avijacija ”Cessna 152-172”, Piper Warior- Seneca”, “Citabria”, “ ULT MXP 140-150”, “SILA 450-750”, “ Zlin”, “ Robinson” R22-R44 kao i motorni zmajevi i drugi vazduhoplovi.\nTokom čitavog dana održavanja skupa u prostorijama upravne zgrade aerodroma, bili su postavljeni kompjuteri sa simulatorima letenja gde su posetioci mogli da vide kako se vrši obuka pilota na računarima.\nNa ovogodišnjem Aero-skupu prezentovano je:\n– simulacije letenja na računarima (sastavni deo obuke pilota),\n– RC modelarstva,\n– letenje motornim zmajevima,\n-letenje sportskim i ultra lake avijacije.\nCilj ove manifestacije bio je predstavljanje i popularizacija vazduhoplovnog sporta građanima, a naročito omladini, uz želju da ova manifestacija postane tradicija u našem gradu.


Rezolucije o Srbiji i Kosovu skinute sa dnevnog reda EP? - European Western Balkans\nBRISEL – Kako portal European Western Balkans nezvanično saznaje, prema još nepotvrđenoj infomaciji, rasprave i izgasavanje rezolucija o Srbiji i Kosovu skinute su sa dnevnog reda sledeće plenarne sednice Evropskog parlamenta koja se održava u Strazburu.\nPredlog za odlaganje rasprave, koja je bila zakazana za sledeću nedelju, dala je potpredsednica EP i izvestilac EP za Kosovo, austrijska poslanica Ulrike Lunaček. Razlog za odlaganje je rasputšanje Skupštine Kosova i početak predizborne kapmanje za izbore za tu instituciju.\nNova rasprava će najverovatnije biti zakazana za period od 12. do 15. juna, eventualno 3. do 6. jula.\nPodsećanja radi, rasprava o ove dve rezilucje već je odlagana na predlog Dejvida Mekalistera zbog predsedničkih izbora u Srbiji.


Pućdemon ocenio hapšenje bivših katalonskih zvaničnika kao ozbiljnu grešku\nBeta 2. novembra 2017. 21:55\nSmenjeni katalonski vodja Karles Pućdemon oceno je danas da je odredjivanje pritvora za osam bivših članova njegove regionalne vlade „ozbiljna greška“.\nZa osmoro zvaničnika katalonske regionalne vlade danas je španski sud odredio pritvor dok se vodi istraga po optužbama o pobuni i proneveri novca, a deveti je pušten uz kauciju od 50.000 evra.\nU govoru emitovanom danas na katalonskoj javnoj televiziji TV3 Pućdemon je pozvao Katalonce da protestuju protiv španskih vlasti „bez nasilja, mirno i uz poštovanje svačijeg mišljenja“.\nPućdemon i četvorica njegovih smenjenih ministara nalaze se u Briselu, gde je rekao da traže „sigurnost i slobodu“, dok sudije u Španiji vode istragu protiv njih zbog uvodjenja Katalonije u secesiju od Španije.\nŠpansko državno tužilaštvo zatražilo je danas izdavanje evropskog naloga za hapšenje smenjenog lidera Katalonije Karlesa Pućdemona i još četiri člana njegove vlade, nakon što se danas nisu pojavili na saslušanju u Madridu, saopštili su sudski izvori.\n„Žestina s kojom je španska vlada napala jednu divnu evropsku naciju je nečuvena i preti nam svima“ rekao je Pućdemon i dodao da katalonska nezavisnost „nije više unutrašnja stvar“ Španije.\nPućdemon je ranije, na vest o odredjivanju pritvora za osam bivših članova njegovog kabineta, napisao na Tviteru da je „legitimna vlada Katalonije uhapšena zbog svojih ideja“.\nHiljade ljudi širom Katalonije protestuju zbog odredjivanja pritvora katalonskim zvaničnicima.\nTihanovska objavila početak štrajka protiv vlasti u…\nSAD: Na proslavi Noći veštica mini verzije Trampa i Melanije


Odbornici SO Nikšić izglasali budžet za 2021. godinu – Portal Nikšić\nOdbornici SO Nikšić…\nOdbornici SO Nikšić izglasali budžet za 2021. godinu\nOdbornici Skupštine opštine Nikšić izglasali su Budžet za 2021. godinu, u iznosu od 23,5 miliona eura, za 430.000 eura, ili za dva odsto, manje od tekućeg budžeta.\nPredsjednik opštine Nikšić mr Milutin Simović obraćajući se odbornicima lokalnog parlamenta povodom izglasavanja budžeta naglasio je da su ovaj predlog budžeta pripremali u intenzivnoj, otvorenoj i partnerskoj komunikaciji sa građanima, preduzetnicima, poslenicima kulture, sporta, brojnim udruženjima, civilnim sektorom…\nTim principom rukovodili su se u pripremi budžeta, i rukovodiće se i u njegovoj realizaciji.\nSmatra da je puno zajedništvo i razumijevanje jedini put da se dođe do najboljih i najpravednijih rješenja. To je posebno značajno u ovom vremenu brojnih izazova sa kojima se sučavamo.\nZajedno su odredili i prioritete, koje je Simović prezentovao, a mi vam ih prenosimo u cjelosti:\nPodršku mladima: za zapošljavanje, preduzetničke iskorake, rješavanje stambenog pitanja. Za ove namjene opredijelili smo 520.000€. Ovom prilikom posebno ću izdvojiti projekte: „Nikšić je moja adresa“, vrijedan 350.000€, kojim ćemo subvencijama obezbijediti najpovoljnije kreditne linije za rješavanje stambenog pitanja. Prednost će imati mladi bračni parovi, lica sa invaliditetom, djeca sa smetnjama u razvoju, samohrani roditelji, zaposleni u javnom zdravstvu i dr.\nProjekat„Krenimo zajedno“, kojim ćemo obezbijediti modernu platformu za podršku zapošljavanju mladih, podržati inovativne projekte i podršku za mlade talente, kao i Program podsticanja zapošljavanja mladih za oko 50 mladih visokoškolaca.\nPodršku preduzetništvu uiznosu 90.000€, u okviru koje ćemo za žensko preduzetništvo izdvojiti 40.000€.\nPodršku poljoprivredi, kojom ćemo kroz opštinski Agrobudžet, podržati poljoprivrednike sa 306.000€ i dodatno ih osloboditi plaćanja poreza na poljoprivredno zemljište.\nPodršku sportu, u iznosu od 1,55 miliona eura, sa namjerom da proširimo broj klubova obuhvaćenih podrškom. Podržaćemo izgradnju sportske infrastrukture. Gradićemo trim stazu oko Trebjese, kao dugogodišnju potrebu i želju brojnih sportista i rekreativaca.\nNikšić će biti bogatiji za Rekreacioni centar Krupac, izgradićemo i rekonstruisati brojne sportske terene u mjesnim zajednicama širom naše Opštine, završiti zapadnu tribinu gradskog stadiona i balon salu.\nSve ove značajne aktivnosti omogućiće našim brojnim sportistima i sportskim radnicima bolje uslove za rad i postizanje vrhunskih rezultata po kojima je Nikšić prepoznat.\nPodršku kulturi, u iznosu od 1,73 miliona €, kojom će pored Pozorišta, Zahumlja, Biblioteka, Muzeja i galerija biti podržani brojni festivali po kojima je Nikšić prepoznat i u regionu: Lejk fest, Bedem fest, Festival uličnih svirača, Boem fest, Gitar fest. Brojne i značajne aktivnosti i stvaraoci u oblasti kulture uvijek su činili Nikšić prepoznatljivim, čuvali našu tradiciju i identitet i predstavljali nas širom svijeta.\nZa podršku obrazovanju opredijelili smo 113.000 € za finansiranje stipendija, nabavku udžbenika za prvake i stručna usavršavanja.\nZa podršku civilnom sektoru opredijelili smo 50.000€, sa ciljem daljeg unapređenja saradnje i partnerstva u brojnim projektima od značaja za naš grad.\nU uslovima brojnih izazova koje je donijela pandemija COVID-19, socijalna briga biće u posebnom fokusu. Za ove namjene u budžetu je opredijeljeno 425.000€, namijenjenih za:\nPomoć licima i porodicama koje spadaju u ranjive kategorije društva ili se nalaze u stanju socijalne potrebe. U cilju očuvanja i unapređenja dokazano potrebnog i dobrog servisa gerontodomaćica za naše starije sugrađane, obezbijedićemo održivost ovog programa koji će biti besplatan za korisnike u dosadašnjem broju. Na ovaj način pokazujemo brigu o našim starijim sugrađanima, i dajemo doprinos očuvanju radnih mjesta za vrijedne o odgovorne gerontodomaćice. Na isti način pokazali smo spremnost da Opština, ako bude trebalo, preuzme i najavljenu obavezu participacije roditelja djece sa posebnim potrebama koja koriste usluge dnevnog centra.\nFinansiraćemo rad Dnevnog centra za djecu sa smetnjama u razvoju i odrasle osobe sa invaliditetom,\nSa ciljem podrške roditeljstvu i porodici obezbijedili smo naknade za svako novorođeno dijete u iznosu od po 100€, za šta smo opredijelili 70.000€,\nKroz podršku za stanovanje u postojećih 467 stambenih jedinica u vlasništvu Opštine, omogućiće se stanovanje licima ili domaćinstvima koja nijesu u mogućnosti iz socijalnih, ekonomskih ili drugih razloga da riješe stambeno pitanje,\nPored ovih predvidjeli smo i brojne druge vidove podrške za naše sugrađane kojima je pomoć potrebna.\nRješavanju pitanja zbrinjavanja napuštenih pasa, posvetili smo se u saradnji sa Upravom za veterinu i civilnim sektorom. Ovo pitanje moramo riješiti bez odlaganja i na kvalitetan i održiv način. Za ovu namjenu opredijelili smo 159.000€.\nZa tekuće održavanje javne infrastrukture opredijelili smo 2,6 miliona € kojima ćemo obezbijediti održavanje saobraćajne infrastrukture, zelenih i javnih površina, održavanje i troškove javne rasvjete, vodovodne, atmosferske i kanalizacione infrastrukture…\nPored svih ovih tekućih aktivnosti, planirali smo i značajna sredstva za kapitalne investicije koje su prioritetno važne za građane. Za kapitalne investicije za naredni godinu opredijelili smo 4,1 milion €, kojima će se finansirati:\nUređenje gradskih kvartova,\nIzgradnja i rekonstrukcija saobraćajnica,\nIzgradnja vodovoda i nedostajućih kanalizacionih sistema,\nInvesticiono održavanje objekata i uređivanje fasada.\n,,Ovom prilikom želim da vas obavijestim da smo već započeli pregovore sa jednom renomiranom evropskom kompanijom za rješavanje najvećeg komunalnog problema u Nikšiću – problema otpada. U pitanju je najsavremenija tehnologija koja uz rješavanje pitanja novog otpada može riješiti i pitanje prethodno akumuliranog otpada na postojećoj privremenoj deponiji i kanalizacionog mulja. Tehnologija je potpuno usklađena sa EU zahtjevima i standardima za zaštitu životne sredine.\nI ovom prilikom pozivam sve građane da se aktivno uključe svojim sugestijama u realizaciju investicionih projekata koje ćemo realizovati u narednoj godini. To će biti garancija najboljih rješenja za dobro svih građana u našem gradu”, rekao je Simović.\nTags: lokalni parlamentopština nikšićso nikšić


Verski analitičar Draško Đenović rekao je, govoreći o predlogu izmena Ustava Srpske pravoslavne crkve, da je sadašnji Ustav iz 1931. godine neupotrebljiv.\n"Tokom vremena je SPC određenim aktima donosila neku vrstu izmena. Poslednja velika izmena je bila 1947. godine, to je bila značajnija izmena", rekao je Đenović na N1. Dodao je da je 1956. godine odlučeno da se poglavar bira pomoću žreba, odnosno iz tri koverte se izvlači ko će biti patrijarh.\n"Upravo zbog uticaja koji je Komunistička partija imala i vršila veliki pritisak na SPC, crkva je pokušala da se zaštiti, da ne bude da Centralni komitet postavlja patrijarha", kaže on.Đenović misli da određena politička ili bilo koja druga moć, koja želi da na čelu SPC ima svog čoveka može da ima jednog kandidata, ali da smatra da je malo verovatno da se desi da ima tri, pa da jedan svakako bude izabran.\nPovodom najavljene promene imena, kao i o komentaru patrijarha Irineja, da se time crkva vezuje za Kosovo, Đenović ocenjuje da crkva ne mora da se vezuje za Kosovo, "ako kažemo da je Kosovo Srbija".\n"Sa druge strane, odbijanjem patrijarha da ide u Peć, šalje se poruka da je njemu lepo u Beogradu. Ne možemo pozvati narod da se vrati na Kosovo, a mi ćemo ostati ovde. I Arsenije Čarnojević je išao za narodom", kaže on. Istakao je da sumnja da bi oni koji su pisali predlog i nacrt izašli sa tim predlogom da nisu "dobro ispipali puls samog Sabora".\n"Do sada je jedan od uslova za izbor patrijarha bio da episkop koji se bira mora minimum pet godina da bude episkop, a to se briše, te može svaki episkop biti izabran", kaže Đenović. On dodaje da mu je žao što nije uvedeno ono što ima Katolička crkva, da ljudi preko 75 godina moraju da se povuku sa svojih pozicija.\n"Imate status počasnog biskupa, ali nemate vlast. U Katoličkoj crkvi to postoji, u SPC se plašim da bi se dobar deo Sabora morao penzionisati tog trenutka, tako da sumnjam da će do toga doći", kaže Draško Đenović


Do kraja godine 4 investicije iz AUSTRIJE, Vučić: Neki u EU neće proširenje - nije skepsa, nego realnost! - Naši u svetu\nDo kraja godine 4 investicije iz AUSTRIJE, Vučić: Neki u EU neće proširenje – nije skepsa, nego realnost!\nObjavljeno 04/09/21 u 16:00\nFOTO TANJUG/ TARA RADOVANOVIC/ bg\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić najavio je cetiri značajne investicije iz Austrije do kraja godine .\nVučić je, na konferenciji za štampu posle sastanka sa austrijskim kancelarom Sebastijanom Kurcom, rekao da je sa šefom austrijske vlade razgovarao na tu temu.\n„Imaćemo četiri značajne austrijske investicije do kraja ove godine, što u smislu polaganja kamena temeljca“, rekao je on.\nUkazao je da je Austrija među glavnim investitorima u Srbiji.\nIstakao je da je u prvoj polovini ove godine trgovinska razmena povećana za 22,3 odsto, što je više od onoga što je zabeleženo u istom periodu u rekordnoj 2019.godini.\nIzrazio je uverenje da će se takav uspon nastaviti u trgovinskoj razmeni, ali i dovođenju investitora.\n„Svaki politički signal od nekoga ko ima tako dominantnu podršku u Austriji kao što je ima kancelar Kurc, je važna, jer otvara put i govori da je dobro ulagati u Srbiju“, naglasio je Vučić.\nRekao je da će Srbija nastaviti da radi sa Privrednom komorom Austrije, kao i sa Švajcarcima i Nemcima i po pitanju dualnog obrazovanja.\nPo poslednjim podacima, je od 4. 000 đaka koje smo školovali po tom principu, 70 odsto u svojoj struci dobilo posao. To su promene koje smo najavljivali, a za šta smo bili kritikovani, i važne stvari zbog kojih Srbija ide napred“, rekao je on.\nVučić je kazao da je ponosan što je agencija Fič potvrdila visoki rejting Srbije, i označila ga stabilnim i sa dobrim izgledima za dalji napredak.\nUkazao je da je fiskalna situacija u Srbiji dobra, da držimo javni dug stabilnim, da je Srbija zemlja u kojoj najbrže rastu plate i penzije u celom regionu, da je privikla 61 odsto svih stranih investicija na Zapadnom Balkanu.\n„Ne bismo to sve mogli da nemamo ovakve prijatelje, ljude koji veruju u Srbiju i njenu budućnost, kao što mi verujemo u njihovo znanje, tehnologiju i podršku“, naglasio je Vučić.\nVučić: Neki u EU neće proširenje – nije skepsa, nego realnost\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić izjavio je danas da strateški cilj Srbije svakako jeste EU, ali da u samoj Uniji postoje zemlje koje su umorne ili čak ne žele proširenje, i da bi bilo fer da se to tako I kaže, te da njegova konstatacija o tome nije skeptičan, već realističan pristup.\n“Nije skeptičan, nego realističan pristup. Ja sam i na Bledu rekao da se Srbija nalazi na EU putu, znamo domaći zadatak, da moramo da idemo ka postizanju kompromisa sa Prištinom. Ne bežimo i odlično razumemo poruke EU”, rekao je Vučić odgovarajući na pitanje u vezi sa njegovom nedavom izjavom u vezi sa tokom evropskih integracija.\nKako je istakao, realistična je činjenica, o kojoj se malo govori, jer niko ne želi da o tome priča, da u EU ima zemalja koje su ne samo umorne, već i ne žele proširenje.\n“Bio bi fer i da nam to neko kaže”, naglasio je Vučić.\nU tom kontekstu, pomenuo je primer Severne Makedonije, koja, kaže, promeni ime, što nema ko nije podržao od političara, dobije obećanje iz EU, a onda se pojavi zemlja koja to uslovljava.\n“A, nama kažu da uradimo 10 stvari i mi to uradimo, od vladavine prava, gasa, rakija, viskija, izmene Ustava i ne otvorimo nijedno poglavlje… Postavlja se pitanje”, ukazao je predsednik Srbije.\nKako je primetio, nekada smo mogli i manje da uradimo i da otvorimo poglavlja, a sada kada uradimo više, nema otvaranja klastera.\n“Ta slika iz naših cipela nije ružista, ali ne kukamo, ovo je samo relano saledavanje stvari”, ponovio je Vučić.\nOn je poručio da će Srbija nastaviti da radi na ispunjavanju svojih obaveza, da je strateški cilj članstvo u EU, od koga se ne odustaje, ali da u međuvremenu, kako je rekao, moramo sami da vodimo računa o rastu naše privrede, našim građanima koji moraju da imaju veće plate, penzije.\n“To je politika ozbiljnosti, odgovornosti i nije skeptično nego realistično”, rekao je Vučić.\nCRNI NIZ SE NASTAVLJA! Još 19 ljudi umrlo od korone u Srbiji\nSrpkinje uhapšene u Italiji zbog pljačke stana\nPolicija identifikovala saučesnika Kujtima Fejzulaja, zna se ko je pomagao teroristi…\nAustrijska pošta kažnjena sa 9,5 miliona evra zbog podataka klijenata, uprava…\nPojavile se fotografije sa venčanja Dragane Mirković i Tonija Bijelića u AUSTRIJI: Ni…\nOd oktobra “2G” pravilo u Beču: Vraća se upotreba maske višeg nivoa…\nNa prevaru ojadila BEČLIJE za 90.000 evra: SRPSKA DRŽAVLJANKA sav novac potrošila na…\nKurc o izborima u Nemačkoj: “Mi, u svakom slučaju, računamo da će naša dobra…


Beta 1. oktobra 2020. 10:55\nSociolog Jovo Bakić izjavio je da je Srbija danas porobljena kao i pre Petooktobarskih promena, s jednom razlikom da „nema rata i velike sile nas ne tuku“.\nOn je za nedeljnik Vreme ocenio da su ostali zapanjeni kolonizacijom, oligarhizaciojom, varvarizacijom i kriminalizaciojom društva u Srbiji svi koji su ponadali da 5. oktobar može da dovede i do revolucionarnih promena.\n„Nakon što je, naposletku, u razdoblju od 2012. do 2020. godine mafija otela državu, u potpunosti je jasno da je naša republika Petog oktobra oslobodjena od jednog autoritarnog režima, ali po cenu uspostavljanja poslušne kolonije pod upravom prvo jedne oligarhije, a onda i autoritarne oligarhije povezane s mafijom“, kazao je Bakić.\nBakić je naglasio da 5. oktobar nije „incident“, kako ga je predsedik Socijalističe partije Srbije (SPS) Ivica Dačić opisao, jer je predsednik Jugoslavije Slobodan Milošević čitavu deceniju prkosio velikim silama, „čuvajući sopstveni autoritarni režim“, a da je narod platio užasnu cenu jer je zemlja nazadovala pet decenija usled nemogućnosti da prati tehnološku revoluciju.\n„To nas je bacilo s poluperiferije na periferiju svetskog kapitalističkog sistema i pripremilo za položaj kolonije. Paradoks je u tome što je glasnogovornik jednog ‘autistično-autoritarnog’ Miloševićevog režima postao ministar spoljnih poslova (Dačić) jedne poslušne kolonije koji svojim nepoznavanjem stranih jezika, klovnovskim darom i pevanjem zabavlja predstavnike velikih sila“, istakao je on.\nIstovremeno, dodao je, za Dačića službe bezbednosti i njihov nekadašnji koordinator predsednik Srbije Aleksandar Vučić znaju da je povezan sa kriminalnim klanom Darka Šarića pa zato „mora slepo da sluša sve što mu gazda kaže“.\nBakić je ocenio da su gradjani Srbije 5. oktobra 2000. pokazali kuraž i spremnost da se bore protiv jednog autoritarnog režima, „a bez toga ne može da postoji republika“ i da je zato reč o važnom istorijskom dogadjaju ali je ono što je usledilo umanjilo njegov istorijski značaj jer je ishod bio „kapitalistička oligarhizacija društva“.\n„U strukturnom smislu, ostali smo na periferiji svestskog kapitalističkog sistema, kao što smo bili i u doba Miloševićevog režima. (…) U odnosu na socijalističku Jugoslaviju mi smo nazadovali u svakom pogledu: u privrednom i naročito kulturnom, pa čak i političkom, jer država je ostala partijska i nije postala pravna, a u medjunarodnim odnosima svedeni smo na bednu koloniju, dok je Jugoslavija bila uvaženi član medjunarodne zajednice“, rekao je Bakić.


Milanović traži da EU zemljama regiona "progleda kroz prste": Kad je "happy hour", svi piju jeftinije - Region - Dnevni list Danas\nPočetna » Svet » Region » Milanović traži da EU zemljama regiona „progleda kroz prste“: Kad je „happy hour“, svi piju jeftinije\nfoto EPA-EFE/IGOR KUPLJENIK\nPredsednik Hrvatske Zoran Milanović zatražio je danas da BiH dobije status kandidata za ulazak u EU ocenivši da toj zemlji, kao i nekim drugim državama regiona, treba malo progledati kroz prste.\n„To je prilika da se BiH da status kandidata, kao čin poverenja i nade“, izjavio je Milanović na konferenciji za novinare u Zagrebu govoreći o samitu EU na kojem će se odlučivati o kandidatskom statusu Ukrajine i Moldavije.\nOn je upitao po kojim kriterijumima Moldavija može da bude kandidat, a BiH ne, ukazavši na to da Moldavija kao ni Ukrajina ne ispunjavaju ni jedan kriterijum za statusa kandidata, iako, kako je naglasio, nema ništa protiv da te države status dobiju.\n„Kad je ‘happy hour’ onda ne može biti jeftinije samo za vas, svi piju jeftinije“, kazao je predsednik Hrvatske.\nOn je rekao da Ukrajini iz političkih razloga treba dati status kandidata i da ih ne treba vezati kriterijumima, ali i da BiH „treba malo progledati kroz prste“.\n„I Crnoj Gori, Makedoniji, Albaniji, u priotivnom biće frustrirani. U tim zemljama pada podrška građana EU, a i u Srbiji isto 50 odsto“, dodao je hrvatski predsednik.\nMilanović je istakao da u svom zahtevu za BiH ima podršku slovenačkog predsednika Boruta Pahora, a istovremeno je oštro kritikovao premijera Andreja Plenkovića koji ne čini dovoljno za BiH i vodi „privatnu spoljnu politiku“.\nHrvatski predsednik je ocenio kao sadizam i cinizam što se od BiH kao uslov traži izmena izbornog zakona, a zna se da jedna strana u BiH to blokira.\n„Međunarodna uprava je BiH dovela ispod ruba egzistencije. Mi sad tražimo da se u jednom jedinstvenom trenutku, koji se neće ponoviti, BiH da ruka“, naglasio je Milanović koji je oštro kritikovao ponašanje visokog predstanika u BiH.\nOn je upitao premijera Andreja Plenkovića „za koga radi kad kaže da je uslov za (kandidatski status) BiH da promeni izborni zakon, kada se zna da oni koji drže ključeve vlasti u BiH to ne žele“.


Niš: Početak priprema na Čairu, cilj mesto koje vodi u Evropu\nOkupljanjem na stadionu Čair danas su započete pripreme niškog Radničkog za prolećnu polusezonu u kojoj je cilj da ovaj klub obezbedi plasman u evropsko takmičenje.\nDanas je na stadionu Čair u Nišu obavljena prozivka igrača, čime je započet proces priprema ekipe Radničkog za nastavak takmičenja u okviru Super lige Srbije. Glavni cilj Nišlija je plasman među četiri najbolja tima, čime bi bio obezbeđen plasman na evropsku scenu.\nEkipu će u narednom periodu najverovatnije predvoditi trenutni vršilac dužnosti šefa stručnog štaba Boban Dmitrović, nekadašnji reprezentativac naše zemlje i prvi pomoćnik sva tri ovosezonska stratega Radničkog. Za njegovo zvanično postavljenje, prema rečima ljudi iz uprave, potrebno je da se obave još neke proceduralne formalnosti.\nPrisutnima se prvi obratio sportski direktor Marko Jovanović koji je tom prilikom istakao da je prvo pojačanje u zimskom prelaznom roku Siniša Babić, krilni napadač koji se afirmisao u novosadskoj Vojvodini, a u Niš stiže iz grčke Larise u kojoj je proveo jesenji deo sezone:\n’’Veliko mi je zadovoljstvo što mogu da najavim dolazak Siniše Babića u Niš. Radi se o sjajnom fudbaleru, baš po meri i filozofiji koju forsira Radnički. Velika je stvar što je Radnički, osim dovođenja domaćih pojačanja, postao zanimljiv i fudbalerima koji igraju van granica naše zemlje. To govori o ozbiljnosti našeg kluba i dodatno daje na težini našim motivima, a to je izlazak u Evropu.’’\nZa sada, u odnosu na prvi deo sezone, iz Radničkog su otišli Nemanja Krznarić, Nikola Raspopović i Marko Tomić. Milan Pavkov se sa pozajmice vratio u Crvenu zvezdu, sa kojom je počeo pripreme, ali rukovodsvto Nišlija odlučno je u nameri da drugi strelac Superlige sa 16 golova i na proleće predvodi napad Radničkog.\nPrisutnima se obratio i trener Boban Dmitrović koji je tom prilikom istakao da je optimista, ali i da njegovu ekipu očekuje naporan rad da bi se ostvarili zacrtani ciljevi:\n’’Ja sam optimista i ubeđen sam da je pred nama period velikih uspeha. Znam šta se traži od nas i daću sve od sebe da Radnički na kraju sezone bude na poziciji koja vodi u Evropu. Ovde sam od početka prvenstva, dobro poznajem igrače, a i oni mene, i mislim da neće biti problema u njihovoj adaptaciji na mene kao glavnog trenera. Očekuje nas težak rad i u Nišu i u Antaliji, a sve u cilju da nastavak takmičenja u Super ligi Srbije dočekamo u top formi. Što se tiče pojačanja, smatram da nam je potreban po jedan fudbaler u svim linijama tima. Siniša Babić je ozbiljan fudbaler, a ja se iskreno nadam da će nam se vratiti Milan Pavkov, što bi za nas bilo najveće moguće pojačanje.’’\nKapiten niškog tima Aleksandar Jovanović spremno je dočekao početak priprema, a u svom obraćanju je istakao da će njegov tim dati sve od sebe da obezbedi izlazak na međunarodnu scenu:\n’’Drago mi je da smo ponovo na terenu, dobro smo se odmorili i sada nas čekaju ozbiljne pripreme. Mogu da obećam da će Radnički na proleće biti na potrebnom nivou i da ćemo uložiti puno truda u nameri da ostvarimo san i izađemo na međunarodnu scenu. Što se tiče trenera Bobana Dmitrovića, mislim da neće biti problema, jer je on ovde od letos i dobro poznaje situaciju u klubu i oko njega.’’\nŠto se tiče samih priprema, ekipa će tokom prve faze raditi u Nišu, dok je za 22.januar zakazan odlazak u tursku Antaliju gde će se obaviti glavni deo. Ekspedicija Radničkog će u čuvenom turskom letovalištu ostati do 5.februara, a za to vreme ekipa će odigrati nekoliko kontrolnih mečeva protiv renomiranih rivala čija će imena biti poznata do polaska ekipe u Antaliju.\nNa spisku fudbalera koji su započeli pripreme nalaze se: Živković Mladen, Kojić Milorad, Petrović Miloš, Jovanović Aleksandar, Arsić Lazar, Mrkić Marko, Živković Dušan, Stojanović Saša, Kovačević Nikola, Stevanović Nikola, Stanković Filip, Simunović Vladimir, Subić Aleksandar, Golubović Marko, Stojanović Slaviša, Mijailović Andrija, Miladinović Ivan, Krstić Petar, Ranđelović Lazar, Jovanović Aleksa, Ćirković Petar, Ristić Petar, Stojiljković Mladen, Stamenković Andreja, Petrović Marko, Stojančić Ilija i Ilić Stefan.\nNikola Stanković izostao je zbog problema sa zubom, Riota Noma stiže za nekoliko dana, dok Nikola Aksentijević nije opravdao izostanak i zbog čega će biti kažnjen.\nPočetak prolećnog dela sezone zakazan je za 17.februar, a Nišlije će u okviru 23.kola ugostiti ekipu OFK Bačka.


Korona ubrzava nacionalizaciju avio-kompanija | Kamatica\nPočetna > analiza > Korona ubrzava nacionalizaciju avio-kompanija\nTekst objavljen: 01.07.2020 15:05\nPortugalija i Italija su na putu da prebace u državno vlasništvo svoje avio-kompanije koje pokušavaju da se izbore sa ekonomskim teškoćama izazvanim ili otežanim pandemijom koronavirusa\nKako prenos mediji, Nileman nije želeo da pristane na veću operativnu kontrolu vlade ali bi pod određenim uslovima mogao da pristane na dezinvestiranje. Ukoliko ne bude kompromisa, uredba o renacionalizaciji biće poslata portugalskom predsedniku Marselu Rebelu de Sousi. Ministar infrastukture Pedro Santos rekao je u parlamentarnom odboru da je država "spremna da interveniše i spase kompaniju... privatni akcionar nastavlja da odbacuje uslove države", prenosi EURACTIV.com.\nSpasilački paket za portugalsku avio-kompaniju dobio je u junu odobrenje Evropske komisije. Bio je ocenjivan u sklopu redovne procedure a ne po relaksiranoj proceduri o državnoj pomoći koja se primenjuje za kompanije teško pogođene posledicama pandemije. Vraćanju pod kontrolu države sve je bliža i Alitalija, nakon što je italijanska vlada izašla sa planom da spase tog avio-prevoznika sa tri milijarde evra. Konačan sporazum trebalo bi da bude postignut do kraja nedelje.\nNova uprava upravo je imenovana i plan je da se finansira nova kompanija koja će apsorbovati imovinu Alitalije dok će dugovi biti prepušteni stečajnom upravniku. Ministar industrije Stefano Patuaneli nedavno je rekao italijanskim poslanicima da bi nova Alitalija mogla više da se fokusira na letove na dugim relacijama dok je ministarka saobraćaja Paola De Mikeli rekla da će flota kompanije brojati oko 100 aviona. Angažman italijanske vlade na spasavanju avio-kompanije značiće mnogo posla za službe EU koje se bave zaštitom konkurencije jer je državno vlasništvo "znak upozorenja" za narušavanje jedinstvenog tržišta i Brisel bi mogao da postavi neke uslove u zamenu za odobravanje plana.\nnacionalizacija avio saobraćaj avio kompanije korona virus portugal Italija


Poslovni centar srpske dijaspore uskoro u PKS - Slika Vest\nHomeBiznisPoslovni centar srpske dijaspore uskoro u PKS\nSlikaVest, Beograd, 29. decembra – Investicioni i poslovni centar srpske dijaspore kao tačka kontakta, povezivanja i podrške onima koji rade u inostranstvu a nameravaju da investiraju u Srbiji, počeće da radi u Privrednoj komori Srbije (PKS) već prvih meseci sledeće godine, najavio je predsednik PKS Marko Čadež na godišnjoj sednici Poslovnog saveta za dijasporu PKS.\nČadež je rekao će Komora osnivanjem ovog centra, u okviru projekta “Diaspora Investment and Business Development in Serbia”, postati informativni punkt, i kako je istakao, servis i spona dijaspore sa domaćom privredom, državnim institucijama i lokalnim samoupravama.\nCilj osnivanja ovog tela Komore, a koji je rezultat strateškog partnerstva sa Programom za razvoj UN, Ministarstvom spoljnih poslova Srbije i Ministarstvom trgovine, jeste da se nadležne institucije aktivnije uključe u razvoj biznis ideja dijaspore I da se zajedno radi na pripremi i realizaciji investicionih i poslovnih projekata srpske dijaspore u Srbiji.\n„Naši ljudi iz dijaspore na jednom mestu moći će da dobiju sve potrebne informacije o uslovima, mogućnostima i podsticajima za ulaganja. Bilo da je reč o grinfild ili investicijama u postojeće objekte, samostalnim ili zajedničkim investicionim poduhvatima sa partnerima iz Srbije ili inostranstva, privrednim ili infrastrukturnim projektima koji se mogu realizovati kroz javno-privatna partnerstva”, istakao je Čadež.\nDijaspora će na raspolaganju imati i online bazu projekata i lokacija za investiranje, “Atlas lokalnih samouprava”, sektorske i analize tržišta, podatke o izvoznoj ponudi domaćih kompanija i investicionim i drugim privrednim potencijalima opština i gradova.\n“Istovremeno, privrednicima iz Srbije, povezivanjem sa našom dijasporom, širom sveta otvaraju se nove mogućnosti za privlačenje investicija, plasman robe na tržištima zemalja u kojima posluje naša dijaspora, ali i zajedničku proizvodnju radi izvoza na ta tržišta kroz partnerstva sa našim ljudima koji žive i rade van zemlje i njihovim poslovnim partnerima”, naglasio Čadež.\nOn se zahvalio predstavnicima Programa podrške UN za saradnju (UNDP) u Srbiji na, kako je rekao, ukazanom poverenju da PKS realizuje ove projekte kao i na finansijskoj i eksperskoj podršci te organizacije.\nZamenica stalne predstavnice UNDP u Srbiji Steliana Nedera, istakla je da je dijaspora najveći investivioni potencijal Srbije i da je potrebno da se on pronađe i prepozna.\n“Srbija danas ima broj stanovnika koji je identičan broju stanovnika iz 1967. godine, a podaci pokazuju da je populacija u stalnom opadanju”, rekla je Steliana Nedera i podsetila da je broj onih koji su emigrirali sa ovih prostora povećan za 15 odsto u protekle četiri decenije.\nZato, navela je ona, projekti sa dijasporom mogu da otvore nova radna mesta u Srbiji i zadrže dalji nastavak migracije radne snage ka, pre svega, zapadnoj Evropi.\nSednici Saveta za dijasporu prisustvovali su članovi i gosti iz brojnih zemalja, a bilo je reči i o organizaciji 3. Samita poslovne i akademske dijaspore, koji će biti održan početkom juna 2018. u Cirihu, umrežavanju poslovne i akademske dijaspore u južnoj Nemačkoj, kao i Naučno tehnološkom parku Beograd. Savet za dijasporu PKS razmatrao je i druge inicijative i predloge konkretnih aktivnosti u 2018. godini.\nMarko ČadežPoslovni centar srpske dijaspore uskoru u PKSPrivredna komora Srbije\nZavršen Pionirski park, uloženo 107 miliona dinara


Današnja sednica se održava bez prisustva medija i gostiju, jer su poslanici raspoređeni i na balkonu koji je inače predviđen za goste i novinarske ekipe.\nPoslanici su raspoređeni tako da budu propisno udaljeni jedni od drugih.\nArben Gaši ispred DSK je kazao da je premijer u ovoj borbi odlučio da pogazi dogovor o kolaciji smenom Agima Veljiua.\nRedžep Seljimi iz Samoopredeljenja je istakao da oni koji su inicirali ovu sednicu mogu da iznevere poverenje građana, ali da neće moći da ih pobede.\n"Mi ćemo se sresti ponovo i suočićemo se u političkom i glasačkom smislu, a kada se sretnemo na izborima, onda pozovite Tačija i Vučića i tražite glasove za ubuduće", kazao je Seljimi.\nMemlji Krasnići iz Demokratske partije Kosova je istakao da ova Vlada umesto da poboljša svoje odnose sa SAD izgubila 200 miliona dolara pomoći.\n"Šta smo dobili kao odgovor, Vlada je stvorila novu krizu, partneri su takođe stvorili novu krizu koja samo može da doda nesigurnost. Ne može biti premijer onaj koji je za kratko vreme ugrozio sve", istakao je Krasnići.\nDaut Haradinaj iz Alijanse za budućnost Kosova je nabrojao sa čim se sve nisu složili kada je u pitanju vlada Aljbina Kurtija.\n"Govorilo se o budžetu, kako je podeljen budžet. Niko nije imao volje za razmatranje naših zahteva. Što se tiče naših građana i određenih, institucija Kosovo neće ostati bez vlade", kazao je Haradinaj.\nIgor Simić je u ime Srpske liste istakao da SL nije podržala formiranje ove vlade, ali i da imaju puno zamerki.\n"Ono što je posebno bitno je da posledice neukidanja taksi trpe svi građani, bez obzira da li su Srbi, Albanci, Turci, Bošnjaci... Činjenica je da nedostaje mnogo toga. Drugo, ova vlada nije pokazala nimalo poštovanja prema Srbima i Srskoj listi koja je dobila najveću podršku (na izborima). Srpska lista će podržati predlog o izglasavanju nepoverenja ovoj vladi", kazao je Simić.\nPremijer Kosova Aljbin Kurti je na sednici na kojoj se raspravlja o nepoverenju njegovoj vladi, kazao da u "50 dana od kada su počeli sa radom, nisu imali ni 100 sati da pokažu šta mogu".\n"Još na samom početku smo smanjili plate premijera i zamenika, ali ne i plate u pravnom sistemu. Razrešili smo 7 koordinatora koji su bili nepotrebni. Naši ministri su neprestano radili na provođenju određenih odluka".\nPoslanica Samoopredeljenja Mimoza Kusari Ljilja je kazala da su "situacija i sednica sve sem normalne".\nLider Socijaldemokratske inicijative (NISMA) Fatmir Ljimaj je istakao da je "Kosovo u krizi više od mesec dana".\n"Zemlja je u krizi, danas smo ovde da pređemo u drugu fazu. Vlada treba da preuzme svoje obaveze. Slažem se sa premijerom da je poliitka bitka, ali politika je i kompromis, dogovor, pregovaranje. Vlada je od samog početka provocirala samu sebe", rekao je Ljimaj.\n01.10.2020 Saslušanjem svedoka nastavlja se suđenje Arsiću (547)


O slobodi kritikovanja sudstva - Centar za evropske politike O slobodi kritikovanja sudstva - Centar za evropske politike\nSloboda izražavanja predstavlja jedan od temelja svih drugih sloboda građana, kojom građani štite ne samo lična prava nego i prava svojih sugrađana.\nVeć se na portalu Otvorena vrata pravosuđa ranije pisalo o poverenju u sudstvo kao i o ishodima sudskih sporova, ali među građanima još postoji nejasnoća da li građani imaju pravo da kritikuju sudske odluke javno, preko medija, ili da kritikuju sam rad ili mišljenje sudija.\nUtemljena praksa Evropskog suda za ljudska prava garantuje pravo da kritikujete sudije preko sredstava od javnog informisanja, ali naravno, uz određena ograničenja (ti Evropljani nisu veliki ljubitelji paušalnog optuživanja, da znate!).\nU predmetu De Haes i Gijsels protiv Belgije, podnosioci predstavke, dva novinara, radili su za nedeljnik Humo iz Antverpena. U nekoliko članaka, novinari su otvoreno kritikovali odluku sudija apelacionog suda koje su odlučile da u jednoj brakorazvodnoj parnici, decu predaju ocu na starateljstvo. Otac, poznati javni beležnik, bio je optužen od strane bivše supruge i njenih roditelja da je seksualno zlostavljao decu, a tokom razvoda, istraga protiv javnog beležnika okončana je bez optužnice. U njihovim člancima, sudije su optužene da su političke bliske sa javnim beležnikom. Sudije, kao i tužilac, tužili su novinare za klevetu, a sudovi u Belgiji su presudili u njihovu korist. Novinarima je naređeno da plate odštetu i da objave presudu u šest novinskih listova.\nNakon podnošenja predstavke, Evropski sud za ljudska prava je zauzeo drugačije stanovište, u korist dvoje novinara iz Antverpena. Sudije iz Strazbura su primetile da su sporni članci sadržali detaljne podatke i da su novinari sproveli temeljno istraživanje pre nego što su saopštili predmente informacije građanima. Sud u Strazburu je ukazao da su članci bili deo velike javne debate o incestu i kako su sudovi u Belgiji postupali po tom pitanju. Uzimajući u obzir pravo javnosti da bude informisana o pitanju od javnog, Sud u Strazburu je odlučio da su odluke belgijskih sudija dovele do povrede člana 10 Evropske konvencije o ljudskim pravima.\nOvaj predmet nam kaže da, svako izveštavanje, kritika ili mišljenje kada su u pitanju sudski organi, mora da bude utemljena na jasnim i nedvosmislenim činjenicama, a ne na paušalnim i senzacionalstičkim optuživanjima (što je, po neki put, praksa u Srbiji).\nAko ste advokat, ne možete tek tako da klevećete sudije.\nZašto vam to kažem? Da ne završite kao vaš kolega Peruci (Peruzzi) iz Italije.\nU predmetu Peruci protiv Italije, izvesni advokat Peruci (Peruzzi) odlučio je da optuži sudiju za neprofesionalizam u postupku u kojem je advokat Peruci predstavljao klijenta. Kao prvo advokat Peruci je poslao pismo italijanskom Vrhovnom savetu sudstva, a nakon toga to pismo je počelo da cirkuliše među sudijama u samom sudu. Nakon krivičnog postupka za klevetu i uvredu, advokat Peruci proglašen je krivim i morao je da plati nešto više od 15.000 evra kazne. Nakon pokretanja postupka pred Sudom u Strazburu, zbog povrede prava na slobodu izražavanja (član 10 Evropske konvencije o ljudskim pravima), sud je došao do zaključka da nije došlo do kršenja predmetnog člana.\nNaime, sud je u svom obrazloženju naveo da Perucijeva kritika sudije nije bila argumentovana niti je bila od interesa za javnost, nego je predstavljala pokušaj rušenja kredibiliteta sudije, i posredno, kredibiliteta sudstva.\nZašto je ovo pitanje bitno za Srbiju?\nPrema presudi Evropskog suda za ljudska prava, u predmetu Maciejewski protiv Poljske, pitanja o nepristranosti sudija i njihovoj nezavisnosti su ključne za društva koja su u tranziciji i koja još uvek nose ožiljke totalitarnih sistema. Domaći sudovi koji postupaju po tužbama u vezi sudske vlasti, moraju da budu sposobna da identifikuju da li je određeno pitanje od interesa javnost ili ne, i u toj proceni leži umeće i umetnost sudija.\nČesto u Srbiji, nosioci javnih funkcija imaju običaj da kritikuju ili podare neumesne komentare o donetim sudskim presudama ili predmetima u postupku. Takvim radnjama, ne samo što se dovodi u sumnju nepristrasnost sudova, nego se obesmišljava cela praksa nadzora rada sudija od strane medija i građana.\nKao što smo videli iz ovih primera prakse Evropskog suda za ljudska prava, kleveta i vređanje sudija se ne isplati, ali ukazivanje na nedostatke u suđenjima može da deluje blagotvorno ne samo za društvo i građane, nego i za samo sudstvo i vladavinu prava u zemlji. Vreme je da Srbija i njeni mediji počnu da igraju aktivniju ulogu u tom polju.\nBlog je objavljen u okviru projekta Otvorena vrata pravosuđa, koji je CEP pokrenuo sa Komitet pravnika za ljudska prava (YUCOM) i još deset partnera, uz podršku USAID-a, u cilju jačanja poverenja građana u rad pravosudnih institucija u Republici Srbiji kroz poboljšanje komunikacije između građana i pravosuđa.


Problemi radnika u neoliberalnom kapitalizmu -- Plodovi društva -- Sott.net\nProblemi radnika u neoliberalnom kapitalizmu\nUto, 07 Ožu 2017 17:06 UTC\nIzuzetno visok stepen nezaposlenosti doveo je do toga da je u okviru većine profesija broj ljudi koji traže posao daleko veći od broja slobodnih radnih mesta. Za određeni deo programera ili visoko kvalifikovanih stručnjaka iz tehničkih oblasti traženje posla nije toliko problematično zato što postoji tražnja za takvim kadrovima, ali oni predstavljaju samo jedan mali procenat radne snage, dok je većina ostalih osuđena na slanje desetina i desetina aplikacija na koje najčešće ne dobijaju nikakav odgovor, na obijanje pragova različitih kompanija i prijavljivanje na konkurse koji su vrlo često raspisani za već unapred poznate kandidate, čak i onda kada se javno objavljuju. Za poslove za koje nije potrebna neka posebna kvalifikacija, kao što su vozači, čuvari ili prodavci, nije retkost da se prijavi više desetina kandidata za jedno radno mesto, a jedini poslovi koji mogu da se dobiju lako, bez obzira na obrazovanje i iskustvo, jesu oni u telemarketingu, kao i poslovi promocije i prodaje od vrata do vrata ili na ulici, pri čemu zaradu ovde najčešće čini isključivo procenat od prodatih proizvoda ili usluga.\nNezaposleni mogu da očekuju vrlo malo pomoći od Nacionalne službe za zapošljavanje (u kojoj nije retkost da se ljudima sa završena dva fakulteta ili sa doktorskim diplomama umesto potencijalnog zaposlenja nudi prekvalifikacija), tako da bi ovoj instituciji mnogo više odgovarao naziv Nacionalna služba za evidenciju nezaposlenih. Nezaposleni su suočeni sa veoma ograničenim izborom prilikom traženja posla i većina prilikom pregledanja različitih konkursa shvata da su ili premladi, ili prestari, ili bez dovoljno iskustva, ili sa previše iskustva, ili previše obrazovani, ili nedovoljno obrazovani, ili sa previše specijalizovanim kvalifikacijama, ili sa nedovoljno specijalizovanim kvalifikacijama, ili da prosto nisu spremni da mesecima volontiraju ili stažiraju gotovo bez bilo kakve novčane naknade. S obzirom na ovakvu situaciju većina ljudi je primorana da prihvati bilo kakav posao koji može da pronađe, vodeći se filozofijom: „Daj šta daš, bitno je da se radi“. Sve više postaje pravi luksuz razmišljanje o tome koliko je plata manja od minimalne potrošačke korpe u Srbiji, da li će iz nje moći da se plate svi mesečni računi, koliko će posao zahtevati prekovremenog neplaćanog rada i slično.\nOno što još više zabrinjava od same ove situacije jeste to što se o njoj u medijima gotovo i ne priča, a što se političke stranke problemima nezaposlenih, radnika ili penzionera bave isključivo demagoški, pa čak i tako uglavnom samo pred izbore. Nedavno je tako u jednoj skandaloznoj izjavi premijer Vučić, govoreći o dualnom obrazovanju rekao da se „kod nas pojavila filozofija diplome i čekanja da država obezbedi posao, a izgubila filozofija rada“, kritikujući mlade u Srbiji koji „gluvare“ u dvadesetpetoj godini i koji počinju da rade u proseku sa trideset godina, poredeći potom Švajcarsku u kojoj se mladi osamostaljuju sa devetnaest godina sa Srbijom u kojoj ljudi žive sa roditeljima do četrdesete godine i čekaju da im država pronađe posao. Ovako šokantna izjava pokazuje ne samo da premijer ne poznaje nikoga ko se skoro našao u situaciji da traži posao u Srbiji, već i da ne razume baš najbolje smisao funkcije na kojoj se nalazi.\nJedan od osnovnih zadataka vlade bi trebalo upravo da bude smanjanje nezaposlenosti i regulisanje privrede na način koji neće donositi korist isključivo velikim kompanijama i političko-ekonomskoj eliti, već svim građanima zemlje, a državne institucije bi trebalo da se staraju o osnovnoj dobobiti svih stanovnika. Kao neko ko se već dvadeset godina nalazi u političkom vrhu, ko je zauzimao različite visoke položaje tokom tog perioda, Vučić ne samo da ne prepoznaje sopstvenu krivicu za situaciju u kojoj se građani danas nalaze, već i potpuno previđa da njegova sadašnja pozicija podrazumeva odgovornost za poboljšanje položaja radnika, poboljšanje sadašnje situacije u privredi i stvaranje povoljnije situacije na tržištu rada u budućem periodu. Prebacivanje krivice na lenje Srbe, koji bi trebali da slede primer vrednih Švajcaraca, ne samo da predstavlja iskrivljavanje i potpuno pogrešno tumačenje dubokih društveno-ekonomkih problema, već u sebi sadrži određenu dozu autošovinizma koja se ni na koji način ne može smatrati polaznom tačkom za konstruktivan pristup problemima bilo kog društva.\nUsled nedostatka izbora ogroman deo zaposlenih u Srbiji primoran je da se bavim onim što bi moglo da se opiše kao prekarni rad, a što podrazumeva različite vrste nesigurnog rada, nestalnog rada, povremenog ili privremenog rada, honorarnog rada, freelancing-a, samozaposlenja, nedovoljno ili neredovno plaćenog rada, rada na određeno vreme, rada sa nepunim radnim vremenom, rada na sivo - bez zdravstvenog, socijalnog i penzionog osiguranja i slično. Sam izraz prekarni rad dolazi od latinske reči precarius koja znači nesiguran, ili neizvestan. O prekarnosti rada je počelo da se govori u Francuskoj sredinom prošlog veka, da bi tokom osamdesetih i devedesetih godina termin ušao u širu upotrebu. Čuveni francuski sociolog Pijer Burdije je, na primer, pisao o prekaritetu kao fenomenu koji postoji svuda, ne samo u privatnom sektoru, već i u javnom, objašnjavajući ga pri tom kao deo jednog šireg modusa dominacije koji preko nesigurnosti i straha primorava radnike na potčinjenost. U XXI veku termini prekarni rad i prekarizacija postaju sve više prisutni i u engleskom govornom područiju, a britanski ekonomista Gaj Stending objavljuje dve knjige koje se bave prekarijatom, opisujući ga kao novu opasnu klasu koja se nalazi u procesu nastajanja. Izraz prekarijat, koji je nastao spajanjem termina prekarnost i proleterijat, trebao bi da označi posebnu klasu radnika koji se bave različitim vrstama nesigurnih i neredovnih poslova, ali je teza o prekarijatu kao kvalitativno novom fenomenu i posebnoj klasi naišla na veoma oprečne reakcije u akademskim krugovima. Tako je na primer Noam Čomski isticao da prekarnost nije vezana samo za današnje vreme, već da je tokom najvećeg dela istorije kapitalizma položaj radnika karakterisao veliki stepen nesigurnosti i nestabilnosti.\nRadnici u evropskim fabrikama sredinom XIX veka, o kojima je pisao Marks, predstavljali su takođe potrošnu robu, nisu imali pravo da se udružuju u sindikate, niti gotovo bilo kakvu vrstu socijalne zaštite, a tek su decenije krvavih i upornih borbi dovele do osvajanja određenih radničkih prava. Organičenje radnog dana na osam časova, ukidanje dečijeg rada i pravo na radničko udruživanje osvojeni su na veoma mukotrpan i težak način, a dugi niz revolucija, protesta, štrajkova i organizovanog otpora eksloataciji doneo je radnicima određeni skup prava koja su već 1948. godine postala deo Univerzalne deklaracije o ljudskim pravima koju je usvojila Generalna skupština UN. Ovom deklaracijom definisano je da svako ima pravo na rad, pravične uslove rada, zaštitu od nezaposlenosti, sindikalno udruživanje, ograničenje radnog vremena, povremeni plaćeni odmor, kao i da svako ko radi ima pravo na pravednu i zadovoljavajuću naknadu koja njemu i njegovoj porodici obezbeđuje egzistenciju koja odgovara ljudskom dostojanstvu.\nTokom relativno kratkog istorijskog perioda od nekoliko decenija nakon Drugog svetskog rata pa sve do poslednje dve decenije XX veka stanovnici određenog broja socijalističkih zemalja i razvijenih kapitalistikih zemalja koje su usvojile koncept „države blagostanja“, živeli su u društvima koja su svima garantovala pravo na dostojanstven rad. Dostojanstven rad bi se mogao opisati kao rad koji je bezbedan, stabilan, koji ne vređa integritet ljudske ličnosti i koji obezbeđuje zaposlenom dovoljno sredstava za dostojanstvenu egzistenciju, kao i dovoljno slobodnog vremena za odmor i lični razvoj van radnog mesta.\nMeđutim, sa pojavom neoliberalnog kapitalizma, a posebno nakon sloma socijalističkog sistema u istočnoj Evropi, karakter rada i položaj radnika u većini zemalja ubrzano se menja. Neoliberalne reforme i tranzicija dovode do sve veće prekarizacije rada, kompanije iz društvenog sektora se privatizuju, nezaposlenost raste, a pravna regulativa koja štiti prava radnika sve više slabi. Tokom ovih procesa ne samo da položaj radnika postaje sve teži i neizvesniji, već postaje jasno da država pre svega štiti interese velikih kompanija i njihovih vlasnika, a da se sve manje brine za opštu dobrobit svih svojih građana. U procesima tripartitnog pregovaranja uloga države ranije je bila da pomaže u postizanju sporazuma između poslodavaca i sindikata, ali se sa vremenom ona sve očiglednije stavlja na stranu poslodavaca. Političke stranke i radničke organizacije koje su tokom druge polovine XX veka postepeno depolitizovane sve manje su u stanju da zastupaju interese radnika, penzionera, nezaposlenih i najširih slojeva društva, tako da obični građani postaju marginalizovani, ostavljeni bez mogućnosti da suštinski učestvuju u političkom životu, samo sa iluzijom potencijalnog uticanja na donošenje važnijih odluka, koja se ogleda u prostom zaokruživanju jednog od brojeva na glasačkom listiću svakih nekoliko godina.\nGrađani koji su razočarani u različite korumpirane organizacije i institucije osećaju da su ostavljeni da se snalaze sami za sebe. Svako se tada bori samo za sebe i za očuvanje sopstvenih interesa i interesa svoje porodice, pri čemu se ti interesi vrlo često svode na puko preživljavanje i podmirivanje osnovnih potreba od meseca do meseca. Kapitalističko tržište predstavlja osnovni regulator svih društvenih kretanja, a princip konkurencije koji dominira u okviru njega se zatim prenosi i na sve ostale sfere društvenog života. Kompanije predstavljaju konkurenciju jedna drugoj na tržištu, države se takmiče na međunarodnom nivou, obični ljudi su konkurencija jedni drugima u borbi za dobijanje posla, a zatim i za zadržavanje posla i eventualno napredovanje u hijerarhiji. Konkurencija i takmičenje se promovišu još od početka školovanja, a posebno su očigledni u visokom obrazovanju gde borba za budžetska mesta od studenata pravi rivale, umesto kolega i prijatelja. U ovakvoj borbi svih protiv svih, čovek je čoveku sve više vuk, umesto brat ili drug. Ljudi postaju sve pasivniji i sve pesimističniji, očajanje prevladava u velikom delu stanovništva, a svako ima snage uglavnom samo da se bori za svoje parče hleba i svoje mesto pod suncem.\nOno što je bitno da se istakne jeste da je situacija veoma slična u Srbiji kao i u najvećem delu sveta. Razlike između zemalja naravno postoje, i često su veoma velike, ali izvor problema je svugde isti i nalazi se u temeljima dominantnog sistema. Prekarizacija predstavlja globalnu tendenciju, samo što je kod nas možda još izraženija i bolnija nego u bogatijim državama. Termini prekarnost, prekarni rad, prekarizacija i prekarijat u našoj sredini i dalju se relativno nepoznati i veoma retko se mogu sresti u medijima ili u akademskom diskursu. Same ove reči možda nisu bitne, kao i sve ostale reči zamenljive su i nemaju neki imanentni značaj, ali njihovo odsustvo u javnoj sferi u stvari najbolje pokazuje koliko se problemi nezaposlenosti, siromaštva, položaja radnika i nesigurnosti rada sistematski zanemaruju.\nStanje relativne sigurnosti i stabilnosti u kome su živele prethodne generacije danas deluje kao daleki san, koji se predstavlja kao nešto o čemu nije više pristojno pričati. Isto tako nije poželjno pričati ni o problemima radnika koji danas postoje, osim ako se to radi povremeno u obliku senzacionalističkih ili tugaljivih priča. Sadašnja situacija u kojoj se naše društvo nalazi se uglavnom prećutno predstavlja kao jedina moguća, kao nešto što nema alternativu i protiv čega se ne vredi boriti. U javnosti se dubinske analize suštinskih društvenih problema pojavljuju samo kao eksces, a retke rasprave o mogućim rešenjima ovih problema se utope i nestanu u moru trivijalnosti. Umesto da se bave pitanjima koja muče većinu ljudi, mediji ih zasipaju različitim pobedama na teniskim turnirima, estradnim skandalima, rijaliti emisijama i banalnim dnevnopolitičkim prepucavanjima. Slično kao i u antičkom Rimu, vladajući slojevi se koriste metodom „panem et circences“, odnosno „hleba i igara“, samo sada bez hleba.\nPrekarni radnici su desocijalizovani zato što se na poslovima ne zadržavaju dovoljno dugo da bi uspostavili čvršće veze sa svojim kolegama. Slobodnog vremena imaju sve manje, jer rade dva ili tri posla, ili su zauzeti prekovremenim radom, pa samim tim nemaju ni dovoljno vremena da se udružuju u borbi za svoja prava i da budu politički aktivni. Pod stalnim pritiskom ucene od otkaza radnici uspevaju da brinu samo o svojoj egzistenciji i nemaju previše slobode da prave dugoročne planove, ili da preispituju svoj položaj u društvu. Jedini način da se ovo prevaziđe jeste da se radnici udružuju, da se stvaraju različite mreže solidarnosti, da se širi svest o korenima postojećih problema i da se politički život postepeno demokratizuje tako što će se radnici, nezaposleni, samozaposleni, studenti, penzioneri i zemljoradnici izboriti za pravo da dobiju stvarne predstavnike svojih interesa u političkim strankama i državnim institucijama.\nO prekarizaciji i prekarijatu je potrebno govoriti iz više razloga: zato što se na taj način ukazuje na probleme koji imaju široke i dugoročne posledice; zato što se tako pokazuje da su ovi problemi zajednički radnicima u Srbiji i radnicima u drugim delovima sveta, radnicima iz javnog i onima iz privatnog sektora, mlađim i starijim, niskokvalifikovanim i obrazovanijim; kao i zbog toga što se analiziranjem ovih problema otvaraju vrata za organizovanu borbu protiv njihovih uzroka. Svest prekarnog radnika da nije usamljen, da njegove muke dele ljudi iz drugih gradova, drugih zemalja i drugih profesija prvi je korak za borbu protiv postojeće situacije. Kada se umesto principa konkurencije i sebičnosti kao vodilje uzmu solidarnost i zajedništvo postaće moguće graditi različite mreže otpora i različite načine suprotstavljanja iskorišćavanju radnika.\nU postojećem poretku većina ljudi se nalazi u veoma teškom i nezavidnom položaju, ali u onom trenutku kada pojedinci i grupe počnu da se udružuju radi borbe za zajedničko dobro, kada ljudi postanu svesni da se protest ili štrajk određenog sindikata ne tiče samo samo interesa jedne grupe radnika, već da se na taj način indirektno brane prava svih radnika, kada različite organizacije, grupe i pojedinci počnu da izlaze na ulice da bi međusobno podržavali pojedinačne borbe, tada će promene postati ne samo moguće već i neizbežne.\nAutor je filmski radnik, asistent na Beogradskoj poslovnoj školi


Trećina Evropljana ne ide na odmor - Povezane vesti - Naslovi.net\nBRISEL - Oko 28 odsto Evropljana ne može da priušti sebi nedelju dana odmora van mesta prebivališta, a taj broj raste na čak 60 procenata među siromašnim radnicima, pokazuje istraživanje Evropske konfederacije sindikata (CES). Ti radnici, čiji su… »\nAl Jazeera 03.08.2021\nMeđu najsiromašnijim radnicima (primanja manja od 60 posto prosječne plate) čak 60 posto ne može da priušti sebi sedmicu dana odmora van mjesta prebivališta. Oko 28 posto Evropljana ne može da priušti sebi sedmicu dana odmora van mjesta… »\nOko 28 odsto Evropljana ne može da priušti sebi nedelju dana odmora van mesta prebivališta, a taj broj raste na čak 60 procenata među siromašnim radnicima. To pokazuje istraživanje Evropske konfederacije sindikata (CES). Ti radnici, čiji su… »\nBez odmora: Skoro 30 odsto Evropljana ne može da priušti letovanje, evo kome je najteže\nOko 28 odsto Evropljana ne može da priušti sebi nedelju dana odmora van mesta prebivališta, a taj broj raste na čak 60 procenata među siromašnim radnicima, pokazuje istraživanje Evropske konfederacije sindikata (CES). Ti radnici, čiji su prihodi… »\nFoto: Free Images Pixabay Ti radnici, čiji su prihodi ispod praga siromaštva, odnosno manji od 60 odsto prosečne plate, najlošije prolaze u Grčkoj, gde njih 88,9 odsto ne može da ode na letovanje, navodi se u studiji. Slede Rumunija sa 86,8 odsto i… »


DAČIĆ O SASTANCIMA U NJUJORKU: Prištinska delegacija sedi po ćoškovima, hoklicama.. | DNEVNE\n– Veoma sam zadovoljan načinom na koji teku ti razgovori – rekao je Dačić u utorak dodajući da je predstavnicima pojedinih zemalja rekao da će, imajući to u vidu, uskoro samo Priština i Tirana biti te koje priznaju nezavisnost Kosova.\nDačić je objasnio da se u okviru zasedanja Generalne skupštine UN održavaju tri nivoa sastanaka – jedan je generalna debata, razni susreti na marginama i brojne konferencije itd, a drugi su sastanci bilateralnog karaktera koji se odnose se na jačanje bilateralnih veza.\n– Treći nivo je onaj koji mene najviše interesuje – razgovor sa zemljama koje su priznale Kosovo, o tome da preispitaju tu svoju odluku – rekao je šef srpske diplomatije.\n– Ja nikada o tome ne govorim, ali ovde imam spisak zemalja sa kojima treba napraviti kontakte – ko gde sedi, gde se ko nalazi kog dana, kada diskutuje…. Imamo materijale za svaku od tih zemalja, koje uvek nosimo sa sobom, i imamo mapu svih zemalja koje su priznale i nisu priznale Kosovo – rekao je Dačić.\nPokazujući medijima mapu na kojoj se vidi koje su zemlje priznale, a koje nisu priznale nezavisnost Kosova, Dačić je rekao da “svako treba da je dobije da bi znao da Priština laže, da tačno imaju saznanja o tome ko je priznao, ko nije priznao Kosovo”.\nKomentarišući prisustvo prištinske delegacije u zgradi UN, Dačić je rekao da “oni nisu tu, oni su po ćoškovima, po hoklicama, jer oni nisu članovi UN i nemaju iste propusnice, kao i članovi UN“.\nBoravak u Njujorku ministar će iskoristiti za brojne bilateralne sastanke, učestvovaće na multilateralnim skupovima koji su predviđeni tokom „UN sedmice” pre svega s ciljem jačanja pozicije Srbije u svetu, navodi se u saopštenju.


Makedonija pada u ruke Albanaca, zemlja na ivici rata | WebTribune\nHome SPEKTAR Makedonija pada u ruke Albanaca, zemlja na ivici rata\nPosted date: јануар 31, 2017 In: SPEKTAR\nSada su sve oči uprte u predsednika Đorđa Ivanova, koji bi mandat za formiranje trebalo da dodeli drugoj najvećoj partiji SDSM. Nikola Gruevski zahteva nove, vanredne izbore u aprilu, dok Albanci poručuju da se „i dalje nisu odlučili ni za jednu od pet opcija“.\nDo tada vladajuća VMRO-DPMNE partija, na čelu sa Gruevskim, na nedavnim parlamentarnim izborima 11. decembra pobedila je s tesnom većinom, osvojivši 51 mandat u odnosu na 49 koliko je uzela opoziciona SDSM, koju predvodi Zoran Zaev.\nKako je za prostu većinu u makedonskom parlamentu (Sobranju) potreban 61 mandat, logično je bilo da se pregovara sa albanskim partijama. Najviše je osvojila upravo DUI (Demokratska unija za integraciju) – deset, pokret BESA osvojio je pet, Alijansa za Albance tri i DPA (Demokratska partija Albanaca) dva mandata.\nPrva očekivanja bila su sledeća: Gruevski će se dogovoriti sa starim partnerima iz DUI i DPA, i nastaviti da vlada Makedonijom. Međutim, tada se događa nešto (ne)očekivano: albanske partije dogovaraju zajedničku platformu, i odbijaju da ulaze u koalicije bez ispunjenja njihovih zahteva. A zahtevi su sve samo ne jednostavni: traži se promena Ustava radi uvođenje albanskog kao drugog službenog jezika, traži se i jednaka zastupljenost Albanaca u svim državnim institucijama, i njihovo uključivanje u pregovore s Grčkom o rešavanju spora o nazivu Makedonije. Tim dokumentom se zahteva i debata o himni, zastavi i državnom grbu Makedonije, kako bi „državni simboli reflektovali multietničnost i etničku ravnopravnost“.\n– Albanci su i ranije najavili da će tražiti još ustupaka. Oni drže kontrolni paket, zbog čega će gledati da izvuku što više mogu, uključujući reviziju Ohridskog sporazuma, koji im nije dao autonomiju, već pojačao lokalnu samoupravu. Time su dobili veća ovlašćenja nego bilo gde u regionu. Nacionalna autonomija nije data Albancima jer bi to bilo previše opasno, to bi zapravo bio korak ka otcepljenju – kaže za „Blic“ Aleksandar Popov, direkor Centra za regionalizam.\nNa pitanje da li će sada Albanci zahtevati autonomiju, Popov odgovara:\n– Situacija u regionu je toliko rovita, što pokazuje i ćorsokak u koji su zapali i pregovori u Briselu. Činjenica je da ucenjivački kapacitet postoji Albanaca, a da li će tražiti autonomiju na zapadu Makedonije, to ne znam. Ono što znam je da je nekoliko puta bilo varničenja koja su zemlju dovodila na ivicu građanskog rata, što smo videli na početku prošle decenije, ali i u Kumanovu. U Makedoniji đavo i te kako može da odnese šalu – zaključuje Popov.\nUvođenje albanskog kao zvaničnog jezika, debata o promeni himne, zastave i grba, kao i imena same države ukazuje na cilj da Makedonija i zvanično albanizuje.\nJer, Albancima je do sada ispunjeno maltene sve što su tražili. Ohridski sporazum je praktično federalizovao Makedoniju. Međutim, kada se očekivalo da pritisci prestanu, oni su pojačani, pa je tako zvanično Skoplje 2005. čak dozvolilo Albancima da ističu albansku zastavu u oblastima gde imaju većinu.\nU Albaniji i širom KiM štampaju se udžbenici geografije za 4. razred osnovne škole na čijim je koricama mapa Albanije, sa „albanskim područjima“ u Crnoj Gori, Srbiji, Makedoniji i Grčkoj, kao i sa Kosovom.\nNe treba zaboraviti i sukobe u Kumanovu u maju 2015, kada su se naoružani albanski ekstremisti sukobili sa makedonskom policijom, i „zahtevali svoju državu“. Taj sukob samo je posledica višedecenijskih napora kosovskih i makedonskih Albanaca da se teritorije na Balkanu na kojima živi albansko stanovništvo ujedine u jednu državu.\nNe treba zaboraviti da čak ni tada pritisak nije prestao, već je nastavljen i oličen u javnim nastupima raznih albanskih političara koji su se otvoreno zalagali da se delovi makedonske teritorije naseljene Albancija spoje sa Kosmetom, da bi kasnije, u ostvarenju njihovog ružičastog scenarija, svi zajedno postali deo Velike Albanije.


“UPOTREBIĆEMO NAŠE ORUŽJE…”, strahovita pretnja Vladimira Putina zbog poslednjeg poteza zapadnjaka\n5. juna, 2022 Vesti iz Sveta Napišite komentar\nSjedinjene Američke Države i zapadne zemlje od početka sukoba u ukrajini daju nedvosmislenu podršku zemlji čiji je predsednik Volodimir Zelenski. Od početka rata se ta pomoć odnosi od vojne odbrambene tehnike i humanitarne pomoći sve do jakih sankcija prema Rusiji i njenom savezniku Belorusiji. Ipak poslednjih dana Sjedninjene Američke Države su izdvojile vojnu pomoć koja se ogleda u raketama dugog dometa. Ovakva odluka se ne dopada Rusiji a posebno Vladimiru Putinu koji je danas reagovao i zapretio Ukrajini i zapadnim saveznicima.\nPutin uverava da će Rusija gađati na nove ciljeve ako Ukrajini budu isporučene rakete dugog dometa. Ruski predsednik Vladimir Putin poslao je danas svetu upozorenje rekavši da će Moskva gađati nove ciljeve ako Zapad isporuči Ukrajini rakete dugog dometa, ne precizirajući koje ciljeve.\nAko se Ukrajini isporuče rakete dugog dometa, „onda ćemo doneti odgovarajuće zaključke i upotrebiti naše oružje (…) da pogodimo lokacije koje do sada nismo gađali“, rekao je Vladimir Putin, a citiraju ruske novinske agencije.\nOn nije precizirao koji ciljevi bi mogli biti pogođeni, ali je rekao da su isporuke novog naoružanja Kijevu imale za cilj „produženje sukoba“. Iako nije precizirao o kom se oružuju radi, podsetimo da Rusija trenutno raspolaže najrazornijim projektilima koji bi mogli svet da pošalju u istoriju.\nTagovi: pretnja - rusija - ukrajina - vladimir putin


Gotovo je s direktorima koji su jedva škole pozavršavali - ebart\nGotovo je s direktorima koji su jedva škole pozavršavali\n15. April 2014. godine\nMera kvaliteta kadrova više ne može i neće biti koliko ko može da ukrade i da se “utali”, kaže potpredsednica SNS\nBEOGRAD - Srbija više ne može da trpi i plaća direktore sklone korupciji ili pojedince koji su jedva pozavršavali škole na nekim isturenim odeljenjima, kako je to rađeno prethodne decenije, zauzimajući mesta vrednijima i stručnijima od sebe, poručila je ministarka energetike i potpredsednica SNS Zorana Mihajlović.\nOna je govoreći o novoj vladi, njenom programu i krucijalnim zahvatima koje će preduzeti u narednom periodu, rekla da u ovoj zemlji mera kvaliteta kadrova više ne može i neće biti koliko ko može da ukrade i da se “utali”. Mihajlovićeva je istakla da je ponosna što može da kaže da srpska energetika prvi put u donošenju zakonskih propisa ne kasni za Evropom, kao i da smo uspostavili jasne kriterijume za poslovanje u ovom sektoru.\n- Ponosna sam što smo definisali plan prioriteta ulaganja u energetici, ali mi je veoma žao što nije bilo političkog sluha za reformisanje “Srbijagasa” i to je posao koji nas čeka i koji treba što pre da počnemo - rekla je ona. Na pitanje da li postoji plan i neko rešenje za snabdevanje gasom ukoliko sukob Moskve i Kijeva eskalira i Ukrajinci definitivno zavrnu “slavine” za protok ruskog gasa, Mihajlovićeva je odgovorila da je za nas olakšavajuća okolnost to što imamo podzemno skladište gasa u Banatskom Dvoru, kao i činjenica da je grejna sezona pri kraju.\n- Međutim, ne smemo zaboraviti da Srbija nije bogata ni gasom ni naftom i da gas još uvek dobijamo samo iz pravca Mađarske. Zbog toga i učestvujemo u izgradnji gasovoda “Južni tok”, kao i gasovoda Niš-Dimitrovgrad, da bismo diverzifikovali pravce snabdevanja gasom i obezbedili sigurnost i stabilnost isporuka ovog energenta. Donošenjem novog Zakona o robnim rezervama krenuli smo sa formiranjem strateških rezervi nafte i gasa, a u prilog sigurnijem snabdevanju ide i otvaranje unutrašnjeg tržišta gasa - kazala je ministarka energetike.\nGovoreći o “Elektroprivredi Srbije”, Mihajlovićeva je rekla da je to složen sistem, koji može i mora da posluje znatno efikasnije. - EPS-a će vrlo brzo biti transformisan u akcionarsko društvo, u kome će država biti jedini akcionar. Pored racionalizacije troškova poslovanja, o kojoj do sada nije dovoljno vođeno računa, moraće se jasnije definisati prioriteti...EPS će kao i druga javna preduzeća dobiti utvrđenu kvotu, kojom će biti određen iznos profita koje će to preduzeće biti dužno da uplati državi - navela je ona.\nGovoreći o najavljenim reformama, Zorana Mihajlović je naglasila da je vreme da istini pogledamo u oči. - Ako neka firma u državnom vlasništvu ne radi deceniju i više, i za to vreme neprekidno tone u još veću dubiozu ne isplaćujući plate radnicima niti obaveze državi, vreme je da se to otvoreno kaže i da vidimo šta dalje da radimo. Za ovakvu situaciju sigurno nije kriva Srpska napredna stranka, a radnici tih preduzeća najbolje znaju koliko je prethodnih vlada te probleme guralo pod tepih - kazala je ona.\nMihajlovićeva je, međutim, dodala da među te 153 firme ima dosta preduzeća koja imaju tržišni potencijal, očuvanu kadrovsku i tehnološku bazu. - Učinićemo sve da takvim firmama pomognemo da stanu na noge i borićemo se za svako radno mesto u tim firmama - zaključila je Zorana Mihajlović.


Jovanović: Srpsku žrtvu sačuvati od zaborava - Glas Srpske\nG.S. 20.09.2020 09:23\nDokumentarni film "Čuvar časti i ponosa" o čuvaru srpskog groblja na Zejtinliku Đorđu Mihailoviću važan je za kulturu sjećanja, ali i da se naglasi koliku je žrtvu srpski narod podnio u Pvom svjetskom ratu, izjavila je Srni Šef Predstavništva Republike Srpske u Solunu Jelena Jovanović.\nJovanovićeva je navela da srpski narod više njeguje kulturu zaborava nego sjećanja, te je naglasila da se ovim projektom to pokušava promijeniti.\n- Nažalost, o tome se ne priča dovoljno, a to bi trebalo više činiti na institucionalnom nivou. I omladinu bi o tome trebalo više obrazovati, da se više priča o velikoj istoriji srpskog naroda koja se zaboravlja - rekla je Jovanovićeva.\n- Zaboravljajući našu istoriju - napomenula je, drugi počinju da je mijenjaju.\nPrema njenim riječima, oni to čine tako da se u prvi plan stavlja, bar što se tiče proboja Solunskog fronta, ne da su to Srbi učinili, već da su to učinile sile Antante.\n- Upravo zbog toga treba da se ističe koliko je bila važna uloga Srba, da se ističe naša istorija. Važno je i da na ovaj način osnažujemo i naše veze sa Grčkom, koja je jedina u teškim vremenima pokazala da nam je istinski prijatelj - naglasila je Jovanovićeva.\nJovanovićeva je dodala da se to pokazalo i sa prethodnim projektom "Nevidljivi heroji" gdje je istaknuto kako je grčki narod pomagao srpskoj djeci tokom rata.\n- To su stvari o kojima želimo da upoznamo ne samo grčku već i srpsku javnost, koja nije dovoljno upoznata o značaju grčko-srpskih odnosa - navela je ona.\nDokumentarni film "Čuvar časti i ponosa" preveden je na grčki jezik i biće predstavljen i na Međunarodnom festivalu dokumentarnog filma u Solunu krajem oktobra.\n- Planiramo da ga pošaljemo i u druge zemlje Evrope upravo iz pomenutih razloga, da pokažemo žrtvu srpskog naroda i upoznamo javnost sa likom i djelom Mihailovića i uopšte požrtvovanošću cijele njegove porodice koja još od 1926. godine radi sve da očuva naše junake koji su vječno ostali u Solunu - rekla je Jovanovićeva.


Regionalna obuka za borbu protiv visokotehnološkog kriminala Regionalna obuka za borbu protiv visokotehnološkog kriminala – Personal magazin\nPrvi potpredsednik-zamenik predsednika Vlade i ministar unutrašnjih poslova Ivica Dačić izjavio je juče da je za efikasnu borbu protiv visokotehnološkog kriminala neophodno da policija uvek bude korak ispred svih onih koji krivična dela vrše preko računara i putem interneta.\nDačić je u Palati Srbija, otvarajući regionalnu obuku za borbu protiv visokotehnološkog kriminala, istakao da je važno da pripadnici policije budu visokoobučeni, a policija tehnološki opremljena najsavremenijim sredstvima.\nPrema njegovim rečima, pored obučenosti i opremljenosti službi najvažniji aspekt te borbe treba da bude međunarodna i regionalna saradnja jer visokotehnološki kriminal ne poznaje granice i zahvata gotovo sve oblasti društvenog života.\nPrvi potpredsednik Vlade je podsetio na to da su računari i elektronske komunikacije prisutni u svim sferama života, počev od čitanja i kupovine knjiga preko interneta, komunikacije i druženja i plaćanja virtuelnim novcem, ali su sa njima povezana i neka od najtežih krivičnih dela kao što su nasilje, prevare, terorizam i pranje novca.\nRačunar je postao sredstvo za izvršenje krivičnog dela, a internet sredstvo komunikacije u njihovoj pripremi, saopštio je Dačić.\nU poslednjih 15 godina ne može se zamisliti da se neko ozbiljno krivično delo izvrši bez pomoći računara i interneta, dodao je on i naveo da je iz tog razloga formiran specijalni tim za borbu protiv visokotehnološkog kriminala pri Službi za borbu protiv organizovanog kriminala.\nŠef Misije OEBS-a u Srbiji Dimitros Kipreos ocenio je da obuka, koju zajedno sa tom misijom organizuje MUP Srbije, pokazuje spremnost Vlade Srbije da se bori protiv tog oblika kriminala.\nOn je uputio poziv vladama svih država regiona da sarađuju u toj borbi jer sajber kriminal ne poznaje granice, a zalazi u najosetljivije segmente društva, pri čemu je posebno naveo problem zloupotrebe dece za pornografiju.\nSvih 20 policajaca iz država jugoistočne Evrope koji su polaznici obuke dobiće na kraju sertifikat trenera za borbu protiv visokotehnološkog kriminala.\nTokom tronedeljnog programa oni će izučavati metode borbe protiv visokotehnološkog kriminala, što uključuje uvod u kompjutersku tehniku, operativne sisteme, kompjutersku forenziku i istražne radnje.\nDačić je novinarima u Palati Srbija rekao da se u Kraljevu, iako je tamo bila vanredna situacija zbog zemljotresa, nisu dogodile kriminalne radnje, kao što su pljačke prodavnica i stanova.\nOn je objasnio da su pored pripadnika vatrogasnih i spasilačkih jedinica na mestu događaja bili i pripadnici Žandarmerije i Uprave policije, koji su u taj grad poslati kako bi sprečili eventualna izvršenja krivičnih dela u uslovima kada je pažnja usmerena na neka druga egzistencijalna pitanja.\nVlada Srbije će pomoći u otklanjanju štete od zemljotresa u Kraljevu, a tokom dana biće procenjeno koliko je ljudi ostalo bez krova nad glavom, napomenuo je prvi potpredsednik Vlade.\nPrema njegovim rečima, na području Kraljeva raspoređeno je nekoliko specijalnih spasilačkih timova koji su obučeni za vanredne situacije i mogu da reaguju u slučaju novih potresa.\nDačić je rekao da će biti procenjeno koje zgrade više nisu za upotrebu, pri čemu je naglasio da je najvažnije da se uspostave zdravstvena zaštita, kontrola kvaliteta vode i što pre otklone kvarovi na infrastrukturi i sredstvima komunikacije kako bi se uspostavio normalan rad službi i život građana.\nRegionalna obuka za borbu protiv visokotehnološkog kriminala was last modified: November 5th, 2010 by Redakcija\nInternetobukaPalata SrbijapolicijaSrbijavisokotehnološki kriminal


Skupština RS-a iza zatvorenih vrata razmatra informaciju o prodaji rafinerija - Klix.ba\nBiH Skupština RS-a iza zatvorenih vrata razmatra informaciju o prodaji rafinerija\nSkupština RS-a iza zatvorenih vrata razmatra informaciju o prodaji rafinerija\n22.12.2006. u 11:52\nSkupština RS vrata\nU Narodnoj skupštini Republike Srpske danas je bez prisustva javnosti počela posebna sjednica na kojoj poslanici na zahtjev Vlade RS-a razmatraju Informaciju o privatizaciji rafinerija nafte i ulja Bosanski Brod i Modriča i preduzeća "Petrol" Banja Luka s Prijedlogom za davanje saglasnosti na odabir kupca.\nPredsjednik Narodne skupštine RS-a Igor Radojičić potvrdio je u pauzi zajsedanja da je Skupština utvrdila da sjednica bude zatvorena za javnost, a nakon završetka zasjedanja bit će izdano saopćenje za javnost.\nPosebna sjednica sazvana je na zahtjev Vlade RS-a, jer materijal koji je dostavljen entitetskom parlamentu nosi određeni stepen povjerljivosti.\nS materijalom za ovu sjednicu, s obzirom na stepen povjerljivosti, se postupa u skladu sa Zakonom o službenoj tajni BiH i Pravilnikom o službenoj tajni Narodne skupštine RS, koji podrazumijeva da se svi primjerci numerišu i dodjeljuju na ruke, da nisu dostupni za kopiranje, objavljivanje i neovlaštenu upotrebu, saopćio je jučer Radojičić.\nVlada RS-a je u zahtjevu da sjednica Narodne skupštine bude zatvorena navela da u ovoj fazi razgovora sa strateškim kupcem postoje zahtjevi druge strane da se svi detalji razgovora ne objavljuju.


Jeftini letovi iz Šri Lanke do Severne Koreje - Avio karte Šri Lanka Severna Koreja - eSky.rs\nAvio karte iz Šri Lanke do Severne Koreje\nPretražite letove iz Šri Lanke do Severne Koreje\nProverite najbolje prilike za letove iz Šri Lanke do Severne Koreje\n✔ Postoje li posebne ponude za letove iz Šri Lanke do Severne Koreje na eSky.rs?\n✔ Mogu li se pobrinuti za osiguranje prilikom rezervacije leta iz Šri Lanke do Severne Koreje?\n✔ Ako rezervišem let iz Šri Lanke do Severne Koreje, mogu li da rezervišem ujedno i smeštaj?\n✔ Koje avio-kompanije nude letove iz Šri Lanke do Severne Koreje?\nBudite sigurni, da na eSky.rs ponuda letova iz Šri Lanke do Severne Koreje uključuje ne samo niskotarifne avio-kompanije, već i one koje su specijalizovane za visoki standard.


Amerikanci kupuju srpske obveznice\nVesti izvor: Kamatica, WSJ, Tanjug\nBežeći od dužničke krize u evrozoni, sve veći broj velikih globalnih fondova se okreće tržištima obveznica u manjim zemljama poput Srbije, piše list "Volstrit džornal" (WSJ).\nU tekstu navode primer fonda "Global Makro Absolut Fand", u vlasništvu američke korporacije "Iton Vens", koji na srpskom tržištu obveznica ima udeo od čak 12 odsto, a obveznice vlade Srbije čine treću po veličini investiciju tog fonda u ovoj godini nakon onih SAD i Kine.\nVeliki svetski fondovi na tržištima obveznica manjih zemalja lako nadmašuju obim investicija lokalnih banaka i ulagača. S obzirom da kraj krize u evrozoni nije na vidiku, fondovi okreću leđa obveznicama prezaduženih Španije i Italije, pa čak i Francuske, u korist manjih država sa nižim nivoom zaduženosti i boljim izgledima za ekonomski rast.\nKorporacija "Iton Vens", sa sedištem u Bostonu, dosad je uložila više od 450 miliona dolara u srpske obveznice sa vrednošću izraženom u dinarima, što predstavlja šest odsto ukupne vrednosti fonda "Global Makro".\n- U Srbiji su veoma visoke kamatne stope, a zemlja prolazi kroz reforme kako bi postala standardnija evropska država - izjavio je portfolio menadžer pomenutog fonda Majkl Sirami.\nSrbija, koja se do danas ekonomski značajno oporavila od kraja rata u bivšoj Jugoslaviji pre više od deset godina, može da se pohvali stopom javnog duga od 51 odsto bruto domaćeg proizvoda, što je značajno ispod proseka država zapadne Evrope, piše WSJ, dodajući da, nakon prilagođavanja inflaciji, srpske obveznice donose dobit veću od deset odsto.\nRadi poređenja, indeks "Barkliz global trežuri juniversal", kompozitni indeks tržišta obveznica iz čitavog sveta, koji obuhvata Francusku i Španiju ali ne i Srbiju, nosi prinose od 2,66 odsto.


Početna » Vesti » Društvo » Stefanović: Službe bezbednosti dobile određene zadatke\nFoto: Kanelarija za saradnju sa medijima\nMinistar unutrašnjih poslova Nebojša Stefanović izjavio je, posle sednice Biroa za koordinaciju službi bezbednosti, da su srpske službe bezbednosti dobile određene zadatke, ali nije otkrio kakve.\nOn je rekao da je naročito sagledavana bezbednosna situacija na Kosovu i da je zadatak sprečiti da „scenario“ tamošnjih dešavanja dovede do nekog novog egzodusa sa tog prostora. Stefanović je, gostujući na TV Prva, posebno ukazao na opasnost zbog najava formiranja kosovske vojske, ali i naglasio da je „apsolutno nemoguće“ da puk kosovske vojske bude raspoređen na severu Kosova, kako su pominjali iz Prištine.\n„Naš zadatak je, pre svega, da sprečimo da Srbi imaju bezbednosni problem, da budu ugroženi na bilo koji način“, rekao je ministar unutrašnjih poslova.\nOn je naveo da je neophodno ukazati međunarodnim partnerima da i oni preuzmu svoj deo odgovornosti.\nNa sastanku je, kako se navodi u saopštenje dogovoren detaljan plan rada svih službi bezbednosti koje su dobile konkretne zadatke i preduzimaće sve neophodne mere kako bi sprečili da se bezbednosni izazovi preliju u značajniju nestabilnost i u situaciju koja bi moglo da ugrozi, pre svega, bezbednost Srba u južnoj srpskoj Pokrajini.\nIstaknuto je da bi najavljeno formiranje tzv. vojske „Kosova“ bilo u suprotnosti sa Rezolucijom 1244 Saveta bezbednosti UN, ali i garancijama međunarodne zajednice da bez Srba takva odluka ne može biti doneta.\nRazmatrana su i okolnosti u vezi sa predstojećom Generalnom skupštinom Interpola i zahtev „Kosova“ za prijem u članstvo u tu međunarodnu policijsku organizaciju.\nSrbija će, kako je istaknuto, nastaviti da iznosi pravne, policijske i političke argumente, koji govore u prilog tome da „Kosovo“ ne treba da bude članica Interpola, ali i da ukazuje na to koliko bi taj presedan bio bezbednosno opasan, jer bi, između ostalog, baze podataka ove policijske organizacije mogle biti zloupotrebljene.\nTema Biroa bila je i borba protiv korupcije i organizovanog kriminala, s posebnim osvrtom na suzbijanje narko-trafikinga. Istovremeno, dogovorene su konkretne mere za postupanje policije i službi bezbednosti u skladu sa zakonom propisanim ovlašćenjima i u saradnji sa nadležnim tužilaštvima, a sve u cilju zaštite R Srbije i bezbednosti njenih građana.\nSednicom Biroa je predsedavao sekretar Saveta za nacionalnu bezbednost, potpredsednik Vlade i ministar unutrašnjih poslova, dr Nebojša Stefanović. Pored članova Biroa sastanku su prisustvovali, između ostalih, ministar pravde Nela Kuburović, ministar odbrane Aleksandar Vulin, republički javni tužilac Zagorka Dolovac, direktor policije i tužilac za organizovani kriminal.\nBezbednostbiro za koordinaciju sluzbe bezbednostiKosovoBeograd