INTERVJU: DIREKTOR ŽKK RADIVOJ KORAĆ, PETAR BULATOVIĆ - ŽKK Radivoj Korać\nINTERVJU: DIREKTOR ŽKK RADIVOJ KORAĆ, PETAR BULATOVIĆ\nDiplomirani ekonomista i vlasnik kompanije „Fresh design factory“, Petar Bulatović (32), nedavno je preuzeo funkciju direktora ŽKK Radivoj Korać.\nMladi privrednik iz Beograda 13 godina se uspešno bavi biznisom, a pre ulaska u žensku košarku i saradnje sa ŽKK Radivoj Korać pomagao je i streljački klub „Ušće Novi Beograd“.\nPrvobitna namera bila je da pomogne klubu da u kvalitetnoj opremi započne novu sezonu, međutim, energija i ljubav svih članova Koraća promenili su njegove planove… Rešio je da postane deo kluba koji nosi ime velikana srpske košarke.\n„Posredstvom prijateljice Ivane Jurić, dugogodišnjeg člana Korać porodice, pre godinu dana upoznao sam se sa radom i rezultatima ŽKK Radivoj Korać. Energija i ljubav svih članova kluba prema ovom plemenitom sportu nadovezala se na moju želju da pomognem sa jedne strane. U kontekstu meni tada nejasno teške situacije u izuzetno trofejnom klubu, uveli su me kao sponzora. „Fresh design factory“ je započeo saradnju sa ŽKK Radivoj Korać kroz sponzorstvo kompletne opreme za seniorsku selekciju. Brzo sam upoznao sve lepote ovog sporta i energiju koja ga nosi, ali i nepravedan odnos javnosti i društva sa druge strane.\nSaglasićete se sa mnom da trenutni kadetski i juniorski šampion države i ekipa koja je u samom vrhu u seniorskoj konkurenciji zaslužuje bar toliku podršku da može bez poteškoća da igra takmičenja svoje zemlje. Ako se tome još pridoda i titula Jadranske lige (WABA) , Kupa i prvenstva Srbije 2014. godine i prvenstva 2015. i 2016. godine, jasno je da sam postao deo jednog od najtrofejnih klubova košarkaškog sporta„, naglasio je Bulatović.\nPetar je svestan da se ženska košarka, kao i kompletan ženski sport ne kotiraju najbolje u našem društvu?\n„Nažalost, deo smo društva u kom je potpuno normalno to da i posle reprezentativnog evropskog zlata 2015. godine i olimpijske bronze 2016. godine klubovi i ne sanjaju evropska takmičenja. Zadovoljavamo se sa domaćim prvenstvom, a finansijski se i za njega klubovi grčevito bore. Na puno mesta sam pročitao da nam je prvenstvo po kvalitetu na niskom nivou, ali sagledavajući sve okolnosti smatram da je baš na onom nivou na koji smo ga mi kao društvo i postavili.\nSam pogled na države u okruženju pokazuje nam da se zemlje koje imaju daleko lošije rezultate od nas (na reprezentativnom nivou) nalaze kilometrima ispred na klupskom nivou„, kaže Petar.\nOdluka da preuzme odgovornu i važnu funkciju direktora kluba svakako nije bila ishitrena.\n„Nije to bila brzopleta odluka. Prethodnih godinu dana živeo sam uz Korać, uživao u pobedama, bio tužan nakon poraza… Ali pre svega uspeo sam da sagledam kompletan klub u svim segmentima od terena pa do svih faktora koji utiču i stvaraju mogućnost da funkcioniše na visokom nivou. Puno sam vremena proveo u konstruktivnim razgovorima sa onima koji su godinama ovaj klub gradili i doveli danas do toga da Korać u sportskom smislu bude klub u koraku sa vremenom. Imao sam tu čast da upoznam legendu kluba Dragana Pavlovića čija prerana smrt je kompletnom klubu izuzetno teško pala. Košarkaški svet ostao je bez velikog borca za žensku košarku, a na svima nama je ostao veliki zadatak da se ne dozvoli urušavanje svega što je do sada urađeno. Ono što je Pavke sa sinom Milošem i predsednicima kluba, Goranom Todorovićem i Milanom Tasićem, radio zajedno sa saradnicima sve ove godine je mnogo više od ljubavi prema klubu i košarci. Njihova strast, predan rad kompletnog stučnog štaba, energija i ljubav prema košarci devojčica i devojaka doveli su me do toga da sa svojim timom postanem pokretač boljih dana za naš klupski sport„, jasan je Bulatović.\nNavijači Koraća, koje je okupio upravo Bulatović, ekspresno su postali pravi medijski hit i novina u ženskoj košarci kod nas.\n„Navijači Koraća su moja snaga i vera da su pred nama bolji dani. Ne samo za naš klub već kompletnu klupsku košarku. Posebno mesto u mom srcu i velika zahvalnost sa moje strane ide upravo navijačima, oni su prihvatili na sebe breme da nepravedno zaboravljen sport vraćaju na mesto koje mu pripada. Svaki pojedinac koji je učestvovao u izgradnji navijačkog segmenta kluba i bio deo naše “KORAĆIZACIJE”, kako smo je nazvali, je podjednako zaslužan za odjek u javnosti koji smo napravili.\nMoja želja da saznam razlog male posećenosti našeg sporta u srcu glavnog grada dala je rezultat koji ni sam nisam očekivao. Postavio sam pred sebe i svoje saradnike unutar kluba zadatak da pričamo o klubu i našem sportu mnogo više, da čujemo mišljenja i onih kojima naš optimizam nije zvučao realno, ali i one koji su svojim komentarima i verom u nas davali dodatni vetar u leđa. U trenutku kada sam organizacijom odlaska na polufinale prvenstva u Petrovaradin svima dao priliku da kažu šta zaista misle bili su jedinstveni. Okupili su se i zajedno smo pokazali celom regionu da smo za ovakvu sportsku i zdravu priču spremni da se borimo. Završnice turnira mlađih kategorija u Beogradu i Srbobranu i “šesti igrač” Koraća na tim turnirima osvestile su javnost, pokazali kako to treba da izgleda i ma koliko živeli u ovom čudnom vremenu, sport se ipak igra za publiku, a ne za pojedince. Kvalitetan rad stručnog štaba i ostavljeno srce na terenu naših igračica bili su adekvatno nagrađeni, pesmom onih koji su na tribinama bili samo zbog njih, da uživaju u sjajnoj košarkaškoj predstavi. Danas, posle svega, jasno je da naša publika nije publika jednog meča ili turnira, ona predstavlja budućnost koja je pred nama i pokazaće da je sve ovo samo početak jedne velike priče.\nZa kraj želim da im poručim da bez njih sve ovo što želimo da radimo nije moguće, u našem klubu i našim ambicijama navijači su faktor koji će zavređivati posebnu pažnju. KORAĆIZACIJA JE POČELA! PRVE KORAKE SMO NAPRAVILI… BUDITE SPREMNI, JER SMO TEK POČELI DA KORA(Ć)AMO!„, ističe Petar.\nNavijači Koraća su postali „hit“ u košarkaškoj javnosti, a mediji su sa bombastičnim naslovima ispratili ovu neobičnu pojavu u srpskoj ženskoj košarci.\n„Mediji su pokazali svoju vrednost i svoju ulogu u društvu i pre nego što im se zahvalim želim da im čestitam na tome. Nije potrebno mnogo mudrosti da razumete funkcionisanje medija… Budite aktuelni, inovativni i pre svega interesantni, ili radite korisne stvari po društvo i oni će vas ispratiti. A naš primer je pokazao da i oni koji vas ne isprate veoma rado prihvataju interesantne vesti i sami se uključuju u promociju istih. Hvala svima što su prepoznali naš trud i podržali nas na pravi način. Mogu da obećam da ćemo u narednoj sezoni našim aktivnostima biti još kvalitetniji “materijal” za medijske stranice i portale„, obećava Bulatović.\nKoraćev voz po svemu sudeći zna pravi kolosek za razvoj i podizanje košarke na viši nivo. Novi direktor kluba zna da put neće biti lak, ali je izuzetno ambiciozan.\n„U svojoj uvodnoj reči naglasio sam da sam došao u klub koji poslednjih godina predstavlja sam vrh srpske košarke. Ambicije Koraća su za naše podneblje i do sada bile izuzetno visoke – juriš na prvo mesto domaćeg prvenstva i borba za trofej u Kupu se podrazumevaju. Naše zlatne mlađe selekcije nastaviće sa kvalitetnim radom i verujem biti deo završnih turnira u svim takmičarskim kategorijama. Individualni napredak naše dece uvek je imao prioritet u odnosu na rezultate, a praksa pokazuje da napornim radom i rezultati dođu sami po sebi.“\nPetar ne želi da se Korać tu zaustavi…\n„Sada dolazimo i do ključnih pitanja koje sam i lično više puta postavljao – da li je ovo naš maksimum, da prihvatimo 20 gledalaca na mečevima, da zadržimo medijski mrak ženske košarke, zaboravimo na Jadran i Evropu, i dozvolimo da klubovi preživljavaju uz veliku ljubav prema košarci samo onih koji su na terenu i pojedinaca koji će dok mogu biti podrška klubu?\nSmatram da to nije ono što naš sport zaslužuje, nemamo pravo da krivimo druge za naš poraz već moramo da se mnogo više i jače borimo za svoje mesto u svetu sporta. Svojim ulaskom u klub donosim i četvorogodišnji projekat koji će na svom kraju pokazati koliko smo svi mi koji vodimo klub sposobni da napravimo korak napred i pokrenemo žensku klupsku košarku sa mesta na kome se danas nalazi. Da budem konkretan i jasan, u prvoj sezoni nastupaćemo u domaćem prvenstvu uz izlazak na Jadran i učešće kadetske selekcije u WABA takmičenju sa osnovnim ciljem stvaranja stabilnog finansiranja kluba, dok se u drugoj i trećoj sezoni očekuje učešće i zapažena uloga na Jadranu i seniorske selekcije. Sve to su samo koraci za ono u šta svi u klubu verujemo a to je da pravim putem Korać u četvrtoj sezoni zaigra evropsko takmičenje“, ističe Bulatović i dodaje:\n„Posao koji treba da obavimo nije i neće biti lak. Na terenu to će i dalje biti klub koji se bori za sam vrh, ali van terena u organizacionom delu kluba Korać više neće biti klub koji se miri sa sudbinom i prihvata stanje takvo kako jeste. Od svih državnih institucija koje imaju veze sa sportom tražićemo odmah da nam pokažu put kojim ženska košarka treba da krene da bi naišla na njihovu podršku. Pokušaćemo da ostalim klubovima i državnim institucijama ukažemo na važnost televizijskog prenosa našeg sporta i budemo pokretač projekta da se ženska košarka vrati na TV ekrane. Medijskom pokrivenošću, popularizacijom košarke kod navijača i podizanjem marketinga kluba na viši nivo, ŽKK Radivoj Korać će pokazati svojim primerom u kom smeru je potrebno da idemo svi zajedno. Verujem da ćemo biti prvi klub koji svojim saradnicima i sponzorima nudi saradnju, a ne moli za pomoć. To je osnovni princip za koji se lično zalažem i od toga ni jednog trentka ne želim da odustanem. Naš klub će biti kvalitetan partner i sa svojim prijateljima graditi saradnju na obostrano zadovoljstvo jer je samo takav princip dugoročno održiv i zdrav.“\nRadivoj Korać će od naredne sezone imati „vruć“ domaći teren.\n„Seniorska selekcija koja je iz tehničkih razloga prethodne sezone nastupala van našeg SC „Radivoj Korać“ od naredne sezone svoje mečeve će igrati u svojoj hali i sve što bude neophodno uradićemo da se to omogući. U našem domu bićemo odlični domaćini i tvrd orah za svakog protivnika“, kaže Petar.\nBulatović ističe da će Korać u budućnosti veliku pažnju posvetiti društveno-korisnom radu.\n„Na kraju, ne zato što je manje bitno, već naprotiv od izuzetne je važnosti, Srbija će upoznati klub koji svojom društvenom odgovornošću daje primer ne samo sportu već i kompletnom društvu. Sa jedne strane naš humanitarni rad biće prepoznatljiv jer pre svega svi mi kao pojedinci želimo da pomognemo a verujemo da ćemo sa svojim sponzorima biti učesnici velikog broja humanitarnih akcija i tako biti dobar primer za sve.\nS druge strane, projektom kampa „Radivoj Korać“ na Zlatiboru, započinjemo veliku akciju organizacije najkvalitetnije školice košarke u Beogradu gde ćemo od septembra na više lokacija započeti rad sa najmlađim devojčicama. Naš primarni cilj jeste da ne zatvaramo oči pred vremenom mobilnih telefona i računara, već da decu uvedemo u sale i pružimo im priliku da osete lepotu i čari sporta pre nego što ulica odradi svoje. U najmanju ruku to nam je i obaveza jer veće bogatsvo od dece nemamo„.\nZa kraj intervjua, mladi direktor Koraća ističe:\n„Zahvaliću se svojoj, a i porodicama svojih saradnika, na velikom razumevanju i podršci koju dobijamo za naš projekat. Svi zajedno smo svoje vreme podredili zajedničkom cilju i bez te podrške ništa ne bi bilo moguće.\nVerujem u ljude, u grad i zemlju u kojoj sve ovo podižemo na izuzetan nivo, svestan da se kvalitetan rad uvek isplati. Velika mi je želja da u timu onih koji nas podržavaju budu i oni koji će svojim angažovanjem i novim idejama samo povećavati naše ambicije i praviti klub još većim i uspešnijim.


SVEČANO OTVOREN: Počeo 11 međunarodni Silafest u Velikom Gradištu (FOTO) — TPKNEWS\n16:35 - 04/07/2020\nNaslovna/VESTI/LOKALNE VESTI/KULTURA/SVEČANO OTVOREN: Počeo 11 međunarodni Silafest u Velikom Gradištu (FOTO)\nU nedelju 1. septembra u gradskom parku u Velikom Gradištu, u 20 časova svečano je otvoren jedanaesti međunarodni festival turističkog i ekološkog filma SILA-FEST.\nPredsednik Saveta festivala i Predsednik opštine Veliko Gradište Dragan Milić prigodnim govorm otvorio je prvi festivalski dan. U svom govoru, istakao je važnost ovog festivala, kao i činjenicu da se festival održava na pravom mestu jer je Veliko Gradište spoj bogate turističke ponude i zelene životne sredine. Ovom prilikom Milić je pohvalio predan rad izvršnog producenta festivala Boška Savkovića, koji je za svoj rad dobio najprestižniju opštinsku nagradu ove godine.\nNa ceremoniji otvaranja govorili su i direktorka Turističke organizacije opštine Veliko Gradište Dajana Stojanović, koja je pozdravila sve prisutne i zahvalila se dugogodišnjim saradnicima Sila-Fest-a.\nDrugog dana festivala u ponedeljak, 2. septembra, u klubu Copacabana na Srebrnom jezeru, održana je prva novinarska konferencija, na kojoj su se predstavili režiseri filmova koji su prikazani u noći otvaranja festivala, izvršni producent Sila-Festa Boško Savković kao i predsednik opštine Veliko Gradište Dragan Milić.\nPo završetku pres-konferencije učesnici festivala organizovano su posetili Ramsku tvrđavu.\nSILA-FEST je deo lanca filmskih festivala CIFFT koji je pod patronatom Svetske turističke organizacije – UNWTO. CIFFT okuplja najbolje festivale ove vrste filmova u svetu – Njujork, Los Anđeles, Varšava, Berlin, Kan, Porto, Beč, Dovil… Festival će trajati do 7.septembra kada će biti svečano zatvaranje i dodela festivalskih nagrada.\nU gradskom parku svake večeri održavaće se projekcije filmova sa početkom u 19 časova i 30 minuta.\nUKLETA PLAŽA: Srbin se utopio u Grčkoj na istoj plaži gde se pre 10 dana udavio i Stefan iz Pečanice


Škrijelj: Sudija se ponaša kao Enver Hodža - Vijesti.me\nSUDE MU ZA UBISTVO BRATA\nŠkrijelj: Sudija se ponaša kao Enver Hodža\nSud je zahtijevao od Škrijelja da objasni zašto je u istrazi govorio da je ubio brata jer ga je na to nevolja natjerala, pošto je dugo “trpio fizičko i psihičko maltretiranje”, u odnosu na izjavu u sudu gdje je tvrdio da se nikada nije svađao sa bratom i da nije želio da ga ubije... Edit\n5849 pregleda 1 komentar(a)\nOptuženi Ernes Škrijelj (arhiva) (Foto: Jadranka Ćetković)\nJadranka Ćetković 8. oktobar 2019, 08:15\nRožajac Ernes Škrijelj (47) nije bolovao od neke duševne bolesti i bio je sposoban da shvati značaj djela, u trenutku kada je ubio brata.\nTo je zaključak vještakinje, neuropsihijatrice Gordane Konatar, koji je juče saopštila u bjelopoljskom Višem sudu, pred kojim Škrijelj u ponovnom postupku odgovara zbog ubistva brata Mersada (37).\nPrema navodima optužnice, optuženi je 15. aprila prošle godine, na vratima porodične kuće ubio brata sa dva hica iz pištolja “tetejac”.\nApelacioni sud ukinuo je prvu presudu kojom je osuđen na 14 godina zatvora.\nSud je zahtijevao od Škrijelja da objasni zašto je u istrazi govorio da je ubio brata jer ga je na to nevolja natjerala, pošto je dugo “trpio fizičko i psihičko maltretiranje”, u odnosu na izjavu u sudu gdje je tvrdio da se nikada nije svađao sa bratom i da nije želio da ga ubije...\nOn je kazao da je istina ovo što je rekao pred sudom, a njegov branilac, advokat Radovan Obradović objasnio je da je njegov iskaz pred istražnim sudijom dat u vrijeme kada se nalazio u pritvoru, da je pravno nevaljan i da se zbog toga ne može koristiti kao dokaz.\nŠkrijelj je juče u sudnici ponovio da se sudija Vukomir Bošković prema njemu odnosi kao Enver Hodža: “Sve po kratkom postupku”.\nRekao je da misli da to ovaj čini jer ga mrzi iz vjerskih ili političkih osnova.\nSudija je odgovorio da optuženi može da govori ako ima nešto da kaže u odnosu na činjenice i da sudnica nije pozorište. Rožajci Velija Kalač i Mersad Dacić ispričali su da je Ernes sa pokojnim bratom Mersadom živio u slozi.\n“Bio sam prisutan kada se Ernes tog dana posvađao sa Halilom Redžićem oko navodne psovke. Zajedno su organizovali izlete, druženja, radili i privređivali”, ispričao je Kalač.\nMersad Dacić rekao je da je oko podne tog dana Ernes došao kod njega da mu cijepa drva, da su zajedno radili i popili oko litar “štoka”.\n“Tog dana sam više puta čuo da su Ernes i pokojni Mersid pričali preko telefona, šalili se i dogovarali kada će ponovo da idu da zajedno roštiljaju”, ispričao je Dacić.\nPrema optužnici Ernes je nakon kraće svađe i sa umišljajem lišio života svog brata, na način što je u njegovom pravcu iz pištolja ispalio dva projektila, nanijevšu mu smtonosne povrede.\nRekonstrukcija događaja je zakazana za 4. novembar.\nBudva: Beranac povrijeđen, pao sa motora\nVođa "kavčana" teško ranjen u Ukrajini (VIDEO)\nDvojici Bjelopoljaca pritvor, treći pušten na slobodu\nUhapšen Podgoričanin: Policija pronašla i oduzela oružje i druge...\nSaobraćajna nesreća na putu Gusinje-Plav: Poginuo Admir Kolašinac\nBar: Uhapšen Vojvodić, osumnjičen za pokušaj ubistva\nPočelo suđenje Rakočeviću, odbrana će predložiti saslušanje Đukanovića\nAustrija odobrila izručenje optuženog za ubistvo Đuričkovića


Preduzetnici Archives - Страница 2 од 21 - Biljana Trifunović\nCategory Archives for "Preduzetnici"\n(“Sl. glasnik RS”, br. 3/2019) Član 1 Ovim pravilnikom propisuju se postupak i način podnošenja podataka za izradu evidencione prijave i odjave sezonskih radnika. Član 2 Evidencionu prijavu iz člana 1. ovog pravilnika poslodavac podnosi na Prijavi EP-SR – Evidenciona prijava i odjava sezonskih radnika (u daljem tekstu: Prijava EP-SR). Prijava EP-SR podnosi se isključivo […]\n(“Sl. glasnik RS”, br. 3/2019) Član 1 Ovom uredbom utvrđuje se Program podsticanja razvoja preduzetništva kroz finansijsku podršku za početnike u poslovanju u 2019. godini, koji je odštampan uz ovu uredbu i čini njen sastavni deo. Član 2 Sredstva za sprovođenje ove uredbe obezbeđena su članom 8. Zakona o budžetu Republike Srbije za 2019. godinu […]\n(“Sl. glasnik RS”, br. 3/2019) Član 1 Ovom uredbom utvrđuje se Program podsticanja preduzetništva kroz razvojne projekte u 2019. godini, koji je odštampan uz ovu uredbu i čini njen sastavni deo. Član 2 Sredstva za sprovođenje ove uredbe obezbeđena su članom 8. Zakona o budžetu Republike Srbije za 2019. godinu. Član 3 Ova uredba stupa […]\nOBRAČUN AMORTIZACIJE 2018.\nObaveza posedovanja propisane dokumentacije Kada trgovinska radnja koja se bavi prometom robe na malo, nabavlja robu putem internet, preko sajtova E bey ili Alibaba, koja je manje vrednosti i plaća poslovnom visa karticom, neophodno je da poseduje zakonom propisanu dokumentaciju. Za robu koju je nabavljena iz inostranstva, odnosno naručena i plaćena putem interneta, trgovac treba […]\nUREDBA O UTVRĐIVANJU PROGRAMA PODRŠKE MALIM PREDUZEĆIMA ZA NABAVKU OPREME U 2018. GODINI\n(“Sl. glasnik RS”, br. 14/2018 i 78/2018) Član 1 Ovom uredbom utvrđuje se Program podrške malim preduzećima za nabavku opreme u 2018. godini, koji je odštampan uz ovu uredbu i čini njen sastavni deo. Član 2 Sredstva za sprovođenje ove uredbe obezbeđena su članom 8. Zakona o budžetu Republike Srbije za 2018. godinu. Član 3 […]


Gaza - 5\nIzraelski dronovi bombardovali luku u Gazi\n28. 04. 2018 10:45\nGAZA - Izraelsko vazduhoplovstvo saopštilo je da je u petak naveče bombardovalo glavnu luku u Pojasu Gaze, a palestinski čelnici su rekli da su u napadu korištene bespilotne letjelice koje su oštetile dva broda, pri čemu niko nije stradao.\nTokom današnjih demonstracija u Gazi ranjeno više od 500 Palestinaca\n13. 04. 2018 19:06\nGAZA - Tokom današnjih masovnih demonstracija pod nazivom "Veliki marš za povratak" na granici Pojasa Gaze i Izraela ranjeno je više od 500 Palestinaca.\nGaza: Ubijena šestorica muškaraca, povrijeđeno 1.070 ljudi\n06. 04. 2018 19:37\nJERUSALIM- Izraelski vojnici ubili su šestoricu muškaraca tokom današnjeg masovnog protesta duž granice pojasa Gaze i Izraela, dok su Palestinci zapalili gomilu guma kako bi se formirao oblak dima, koji će zakloniti pogled snajperistima.\nU sukobima u Gazi ubijen Palestinac\n08. 12. 2017 15:26\nGAZA - Izraelski vojnici ubili su danas jednog Palestinca iz vatrenog oružja nedaleko od granice Gaze u sukobima izbilim nakon što je predsjednik SAD Donald Tramp priznao Jerusalim kao izraelsku prijestonicu, saopštilo je palestinsko ministarstvo zdravlja.\nIzrael bombardovao pojas Gaze, troje povrijeđenih\n09. 08. 2017 08:59\nGAZA - Najmanje tri osobe su ranjene, od kojih se jedna nalazi u krtiičnom stanju, u izraeskim vazdušnim napadima na pozicije Hamasa u pojasu Gaze.\nHamas blokirao Gazu, niko ne može ni da uđe ni da izađe\n26. 03. 2017 13:20\nVlasti palestinske organizacije Hamas, koje upravljaju Pojasom Gaze, zatvorili su glavni granični prelaz ka Izraelu, nakon misterioznog ubistva visoko rangiranog ekstremiste, prenosi AP.


Turska: Policija na demonstracije odgovorila suzavcem - Vijesti.me\nTurska: Policija na demonstracije odgovorila suzavcem\nDemonstranti su se nakon intervencije policije razišli, a još uvijek nema izveštaja da li ima povrijeđenih ili uhapšenih. Edit\nTanjug, Vijesti online 18. januar 2014, 19:18 ažurirano 19. februar 2019, 17:11\nTurska interventna policija ispalila je danas suzavac i gumene metke sa ciljem rastjerivanja oko 2.000 demonstranata koji su se okupili u centru Istanbula da bi protestovali protiv vlade premijera Redžepa Tajipa Erdogana, javljaju lokalni mediji.\nDemonstranti su na centralnom trgu Taksim uzvikivali: "Tražimo ostavku vlade" i "Svi protiv fašizma", a neki su policiju zasuli kamenicama i petardama, prenijela je agencija AFP.\nDanašnje demonstracije organizovane su da se iskaže nezadovoljstvo zbog vladinih planova da pooštri kontrolu Interneta, kao i zbog korupcionaškog skandala koji već mjesecima potresa državu.\nDemonstranti su se nakon intervencije policije razišli, a još uvijek nema izveštaja da li ima povrijeđenih ili uhapšenih.\nParlamentarni komitet je prije dva dana usvojio predlog zakona o Internetu, koji omogućava vlastima da nadziru aktivnosti korisnika Interneta i blokiraju pretragu pojmova za koje se procijeni da su problematične.\nTaj predlog zakona je naišao na oštre kritike boraca za ljudska prava, pa čak i nekih biznismena, koji strahuju da će time biti dodatno ugrožena osnovna prava i slobode u Turskoj.\nSa druge strane, zvaničnici iz Ankare tvrde da je glavni cilj tog zakona da se zaštiti privatnosti građana i blokada određenih sadržaja na Internetu kao što su pornografija i seksualno zlostavljanja djece.\nErdoganova vlada je ozbiljno uzdrmana otkad su desetine ljudi, uključujući i nekoliko njegovih bliskih saradnika, privedeni zbog sumnje za primanje mita u vezi s građevinskim projektima, pranje novca i krijumčarenje zlata.\nErdogan, koji se kada je stupio na vlast 2003. zarekao da će potpuno iskorijeniti korupciju, na to je odgovorio otpuštanjem stotina službenika policije i sudskih organa koji su učestvovali u istrazi.\nTurski premijer je za loše stanje u zemlji optužio svog islamističkog rivala Fetulaha Gulena, propovjednika koji živi u SAD, a njegove pristalice je "častio" terminom izdajice kojiima je glavni cilj da "pod plaštom" borbe protiv korupcije izvedu državni udar.


Prevodi sa slovačkog na mađarski jezik\nPrevodi sa slovačkog na mađarski jezik - Audio verzija\nBesplatni online prevod sa slovačkog na mađarski jezik\nZa online prevod sa slovačkog na mađarski jezik ne garantujemo kvalitet. Prevod na ovaj način ne može biti 100% tačan. Najbolje je da se obratite našem najbližem centru za tačan prevod.\nNa zahtev klijenata stručnjaci Akademije Oxford mogu da urade i direktno prevođenje sa slovačkog jezika na mađarski i to za bilo koju vrstu sadržaja. Oni, takođe mogu da ponude i usluge usmenog prevoda u ovoj jezičkoj kombinaciji, a kada će primeniti kako simultani i konsekutivni, tako i specijalnu vrstu ove usluge koja je poznata kao prevod uz pomoć šapata. Sem usluge, klijentima kojima to odgovara omogućujemo i iznajmljivanje opreme za simultano prevođenje i to po cenama koje važe za naročito povoljne.\nMožemo da obradimo u ovoj kombinaciji jezika i književna dela bilo koje vrste, zatim i web sadržaje, odnosno sajtove, softvere, online prodavnice, kataloge i ostale materijale, ali i udžbenike. Prevodilac i sudski tumač na zahtev klijenata rade i prevod sa slovačkog jezika na mađarski za različite vrste časopisa i reklamnih materijala, odnosno novinskih članaka i tekstova.\nA kompletnu obradu audio i video sadržaja, počev od različitih vrsta emisija i reklamnih poruka, pa do serija i filmova, takođe će da izvrše stručnjaci Prevodilačkog centra Akademije Oxford kada je to potrebno. A uz prevod će da klijentima omoguće i sinhronizovanje obrađenih materijala, odnosno uslugu koja se odnosi na njihovo titlovanje, kako bi klijenti u optimalnom roku dobili sadržaje koje mogu da prikazuju gde god požele.\nLekturu i korekturu onih materijala koji nisu kvalitetno prevedeni, takođe ćemo da izvršimo ako to zahtevaju naši klijenti. A možete biti uvereni da se lektor i korektor tom prilikom maksimalno pridržavaju pravila mađarskog jezika, kao i pravila koja navodi prevodilačka struka.\nZa obradu dokumenata u ovoj kombinaciji jezika je vrlo važno napomenuti da su u našem timu i prevodioci i sudski tumači, a što znači da vas na jednom mestu očekuju prevodi sa slovačkog jezika na mađarski kako za lična, odnosno poslovna dokumenta, tako i za ona dokumenta koja ulaze u sastav medicinske, tenderske i građevinske dokumentacije, a zatim će biti izvršena overa tako urađenog prevoda od strane sudskog tumača.\nNaši stručnjaci mogu da obrade i sva dokumenta koja se predaju nadležnim službama, te da na vaš zahtev i izvrše prevođenje kako za izjave i saglasnosti svih vrsta, tako i za potvrde, odnosno uverenja, a prevodimo i pravna akta, kao i dokumenta vezana za oblast nauke ili obrazovanja.\nKako zakon nalaže da sudski tumač upoređuje originale i prevode pre nego što izvrši overu, to se od svih klijenata kojima su potrebni prevodi sa slovačkog jezika na mađarski za ma koji dokument, zahteva da originale pošalju na uvid i to ili preporučenom poštanskom pošiljkom ili putem kurirske službe, odnosno da ih donesu lično. Preporučuje im se i da u nadležnim službama provere da li se za njihova dokumenta mora izvršiti i overa haškim, odnosno Apostille pečatom, koju ne rade naši stručnjaci. Osim ovog pitanja, klijenti treba da saznaju i da li se ovaj pečat stavlja pre, odnosno posle obrade konkretnog dokumenta od strane naših stručnjaka.\nNakon što prevodilac i sudski tumač budu izvršili obradu dokumenata koje nam dostavite, možete da ih preuzmete lično i to u onoj našoj poslovnici koja vam je najbliža ili imate mogućnost da vam ih isporučimo na određenu adresu. Važno je da naglasimo da se usluga dostavljanja prevedenih i overenih dokumenata na adresu naplaćuje po cenovniku kurirske službe, a potpuno nezavisno od osnovne usluge u koju nije ni uračunata, te da plaćanje vrši klijenti direktno kuriru i to onda kada bude preuzimao tu pošiljku.\nSve one materijale za koje zahtevate prevođenje sa slovačkog jezika na mađarski, a za koje se ne vrši overa pečatom sudskog tumača, možete i da pošaljete na obradu preko mejla, te da ih na isti način i dobijete kada naši stručnjaci završe njihovu obradu. Naglašavamo i to da vam nudimo mogućnost hitnog prevoda za dokumenta, te da samo tada imate dozvolu da izvršite slanje sadržaja na mejl, stim da ste u obavezi da posle toga i to u najkraćem roku dostavite i originale na uvid.\nPrevodi punomoćja za zastupanje sa slovačkog na mađarski jezik\nU slučaju da je klijentima potrebno prevođenje punomoćja za zastupanje sa slovačkog jezika na mađarski, treba da znaju da Prevodilački centar Akademije Oxford nudi i ovu, kao i uslugu overe prevedenih dokumenata za koju su zaduženi sudski tumači.\nNaši stručnjaci u ovoj jezičkoj kombinaciji obrađuju i sertifikate, tekovine Evropske Unije i sudske presude, ali i različite vrste licenci, odnosno sudske žalbe i rešenja, te odluke i tužbe i mnoga druga pravna akta. Oni, takođe mogu na vaš zahtev da obrade i sva dokumenta vezana za oblast obrazovanja (diploma i dodatak diplomi, uverenje o položenim ispitima, svedočanstva završenih razreda osnovnih i srednjih škola, potvrde o redovnom školovanju, prepisi ocena, nastavni planovi i programi fakulteta i ostala), kao i ona dokumenta koja se odnose na oblast nauke (naučni patenti, rezultati naučnih istraživanja, naučni radovi i druga).\nKada postoji potreba za tim, klijentima omogućujemo i prevođenje sa slovačkog jezika na mađarski, a posle toga i overu pečatom sudskog tumača i za sva lična dokumenta i to kako za ličnu kartu, potvrdu o prebivalištu, pasoš i uverenje o državljanstvu, tako i za vozačku dozvolu i izvod iz matične knjige umrlih i venčanih, zatim za radnu i dozvolu za boravak, saobraćajnu i ostala dokumenta iz ove grupe. Medicinsku dokumentaciju (uputstva za lekove i karakteristike proizvoda, dokumentacija o medicinskim proizvodima, specifikacije farmaceutskih proizvoda, lekarski nalazi i druga), odnosno laboratorijske analize tehničkih uzoraka, deklaracije proizvoda, uputstva za rukovanje, građevinske projekte i sva ostala dokumenta koja čine najpre građevinsku i tehničku, a zatim i tendersku dokumentaciju, će na zahtev klijenata prevodilac i sudski tumač da obrade u ovoj jezičkoj kombinaciji.\nPrevode i osnivačke akte i statute preduzeća, odnosno poslovne izveštaje svih vrsta i fakture, kao i rešenja o osnivanju pravnih lica i još mnogo drugih dokumenata koja se tiču poslovanja bilo kog pravnog lica.\nKlijenti kojima su potrebni prevodi sa slovačkog jezika na mađarski za bilo koja dokumenta koja se predaju nadležnim službama će ih dobiti kod nas, jer prevodioci i sudski tumači pored ostalog obrađuju i saglasnost za zastupanje, potvrdu o slobodnom bračnom stanju i potvrdu o stalnom zaposlenju, odnosno uverenje o nekažnjavanju, ali i uverenje o neosuđivanosti, te potvrdu o visini primanja i mnoge druge vrste kako potvrda i uverenja, odnosno izjava, tako i saglasnosti.\nPrevođenje web materijala sa slovačkog jezika na mađarski\nBilo koju vrstu sadržaja koja je vezana za oblast interneta će prevodilac i sudski tumač na zahtev klijenata da prevedu u pomenutoj jezičkoj kombinaciji. A kada budu izrađivali prevod sa slovačkog na mađarski jezik bilo da su u pitanju web sajtovi i softveri, odnosno onlajn katalozi, prodavnice ili drugi slični materijali, oni će se rukovoditi pravilima njihovog optimizovana za web pregledače, čime će i postići osnovni cilj prevođenja ovakvih sadržaja, jer će se implementacija pravila SEO (Search Engine Optimisation) odraziti i na njihovo pozicioniranje u okviru interneta, ali i na poslovanje njihovih vlasnika.\nSudski tumači i prevodioci mogu u skladu sa zahtevima klijenata da izvrše i direktno prevođenje sa slovačkog na mađarski jezik za romane, dela poezije i beletristiku, odnosno za bilo koju vrstu proznih dela, ali i za časopise, udžbenike i članke iz novina.\nIsto tako oni obrađuju i materijale čija namena je reklamiranje različitih usluga, odnosno proizvoda i kompanija, a što se prvenstveno odnosi na prevod sa slovačkog na mađarski jezik za kataloge, reklamne flajere i plakate, te brošure, reklamne letke i PR tekstove, pa čak smo u mogućnosti i da klijentima ponudimo obradu vizit kartica.\nU našem timu su i stručnjaci čija specijalnost je titlovanje prevedenih video i audio materijala, to jest njihovo sinhronizovanje, tako da svi klijenti kojima je potrebno prevođenje sa slovačkog na mađarski jezik za serije i emisije ili reklamne poruke, odnosno filmove, mogu da dobiju njihovu kompletno obradu.\nPrevodi popularnih tekstova sa slovačkog na mađarski jezik\nKada je u pitanju prevođenje popularnih tekstova sa slovačkog jezika na mađarski moramo da naglasimo i to da će prevodioci i sudski tumači na zahtev zainteresovanog klijenata da obrade tekstove bilo koje tematike. A pod tim se misli da oni mogu da se odnose na apsolutno bilo koju od navedenih oblasti: komunikologija, građevinska industrija, turizam, menadžment, informacione tehnologije, farmacija, ekologija i zaštita životne sredine, obrazovanje, ekonomija, filozofija, marketing, sociologija, finansije, pravo, bankarstvo, politika i bilo koja druga grana prirodnih, odnosno društvenih nauka. Podrazumeva se da ćemo da obradimo i stručne tekstove iz svih pomenutih oblasti i to maksimalno profesionalno.\nOnim klijentima koji organizuju neki događaj gde će prisustvovati učesnici kojima je maternji jezik slovački, odnosno mađarski, ćemo omogućiti usmeno prevođenje sa slovačkog jezika na mađarski, a što podrazumeva primenu konsekutivnog, simultanog ili prevoda uz pomoć šapata u ovoj kombinaciji jezika, budući da su sudski tumači i prevodioci kvalifikovani za sve tipove ove usluge. Takođe, kada je poželjno primeniti upravo simultani prevod ta određeni događaj, klijentima ćemo da ponudimo i iznajmljivanje opreme za simultano prevođenje.\nPored usluga koje su vezane za prevođenje sa slovačkog jezika na mađarski u pisanom, odnosno usmenom obliku, klijentima kojima je to potrebno ćemo omogućiti i da dobiju redakturu, a što je usluga koje se primenjuje za loše prevedene sadržaje.\nPoslovnica slovački na mađarski mađarski na slovački


Kako je rekao, Rusija je dobila te informacije od lokalnih Avganistanaca i predstavnika vlasti koji nisu shvatali zbog čega helikopteri snabdevaju oružjem i municijom područja koja su zauzeli odredi Islamske države.\n- Uveren sam da je bilo takve saradnje, nismo jednostavno tako počeli o tome da pričamo. Počeli smo da dobijamo konkretne informacije o potvrdi takve saradnje, o činjenici da su helikopteri pretrpani oružjem - rekao je on.\nTalibani su spremni za politički kompromis sa avganistanskim vlastima s obzirom da su se vladajući slojevi "zasitili rata", kazao je Kabulov.\n- Talibani su se takođe promenili zajedno sa svetom. U poslednjih 20 godina je osnovni deo rukovodstva, koji se dovoljno zasitio rata, shvatio da je potrebno da traže političke izlaze iz ćorsokaka - izjavio je Kabulov istakavši da je reč o starijim predstavnicima pokreta.\n- Osećam i vidim to ne samo po rečima, već i prema namerama koje su izražene u raznim formatima, da su oni spremni na politički kompromis. Međutim, oni smatraju da politički kompromis mora biti dostojanstven - dodao je.\nKabulov je istakao i da se pojavljuju mlađi naraštaji, strastveni borci koji imaju duži fitilj i koji još uvek nisu živeli u Avganistanu koji nije okupiran. Oni su ubeđeni da ratuju za oslobađanje Avganistana od stranaca, zaključio je Kabulov.\nAvganistan Rusija Amerikanci američka vojska talibani Islamska država\nRUSIJA i Kina rasklapaju i proučavaju helikoptere koje su SAD ostavile tokom povlačenja iz Avganistana, rekao je bivši američki predsednik Donald Tramp na skupu u Ajovi, piše RIA Novosti.


MUZEJ – SUBJEKT DRUŠTVA | Tacno.net\nAutor 7.3.2012. u 11:51\nOdnos ka istorijskom nasleđu je jedan od problema sa kojima se u tranzicionim zemljama susreću Muzeji savremene umetnosti. Takođe, prisutno je stalno i nametljivo isticanje kanona umerenog modernizma, kako u pogledu arhitekture i modela prezentacije, tako i u koncepciji programske politike i organizaciji muzeoloških zbirki i odeljenja. Međutim, većina ključnih problema povezana je sa izostankom finanasijske i političke podrške, a s tim u vezi, i sa nedostatkom prostora.\nOdnos muzeja i grada bila je tema godišnje konferencije CIMAM 2011 održane sredinom novembra u Ljubljani, Zagrebu i Sarajevu u organizaciji Moderne galerije, Ljubljana, Muzeja suvremene umjetnosti, Zagreb i Ars Aevi, Sarajevo. To je bila prilika da se okupi oko 160 direktora i kustosa najvećih svetskih muzeja i galerija koji se bave savremenom umetnošću i da se ispitaju relacije muzeja i njegovog lokalnog, neposrednog okruženja. Kao problem istaknuto je značenje muzeja savremene umetnosti danas u vremenu krize, globalizacije i vladavine kapitala. Ceo događaj bio je posvećen prezentaciji umetničkih scena Ljubljane, Zagreba i Sarajeva, kao posebnih studija slučaja, čime se internacionalna stručna javnost upoznala sa njihovom trenutnom situacijom, načinima organizovanja, iskustvima i lokalnim umetničkim scenama. Posebno je istaknuta povezanost javnih muzeja, odnosno državnih institucija kulture i nezavisnih organizacija.\nNaime, uopšteno gledano, osnivanje muzeja savremene umetnosti pokazatelj je društveno-ekonomskog razvoja društva i odnosa države ka savremenoj umetničkoj sceni, kulturi, društvenim vrednostima i viziji napretka. Zgrade novih muzeja su najčešće simboli urbanih celina i ogledala svetova svojih posetilaca i okruženja. Muzeji su danas preduzeća, sa izraženim ekonomskim resursima.\nKakva je situacija sa muzejima savremene umetnosti u tranzicionim sredinama i u kojoj meri su oni ogledala društva, možemo zaključiti na primeru našeg regiona:\nNajava novog doba, tzv. nulta tačka bilo je osnivanje internacionalne kolekcije savremene umetnosti Ars Aevi u Sarajevu tokom devedesetih godina 20. veka. Najveći svetski umetnici su se odazvali pozivu i donirali svoje umetničke radove Sarajevu. Međutim, i pored odavno završenog arhitektonskog projekta nije postignut politički konsenzus da je izgradnja novog muzeja kapitalni investicioni projekat. Muzej Ars Aevi još uvek nije dobio adekvatni prostor za prezentaciju ove zavidne međunarodne zbirke.\nZa razliku od situacije u Sarajevu, 2009. godine otvoren je monumentalni Muzej suvremene umjetnosti u Zagrebu. Time su postavljanji visoki standardi umetničko-muzejske produkcije i prakse i ostvareni uslovi za realizaciju i najzahtevnijih velikih internacionalnih izložbi. Posle izgradnje ovako ambicioznog projekta otvorila su se nova pitanja u vezi sa mogućnostima tehničkog i programskog održavanja prostora, kao i njegove relacije sa neposrednim okruženjem. To istovremeno predstavlja jedan novi, viši nivo razmatranja savremene muzeološke prakse, mnogo napredniji od situacije u regionu.\nU Beogradu je postojeća zgrada Muzeja savremene umetnosti zatvorena za javnost zbog rekonstrukcije 2007, a o izgradnji novog objekta još uvek nema ni reči. Situaciju otežava još i to da su u procesu renoviranja ili adaptacije takođe i Narodni muzej, Istorijski muzej i Muzej grada Beograda. Međutim, čini se kao da polovično funkcionisanje mnogih muzeja u Beogradu nikoga preterano ne uzbuđuje. Povremeno reaguju samo pojedinci iz struke kada im se za to ukaže prilika. Politički kadrovi koji se tu nalaze mogu ostati bezbedni samo ukoliko “ne talasaju”, tako da se ova uspavana situacija prenosi iz godine u godinu i sve više postaje normalna.\nU Ljubljani je Muzej savremene umetnosti Metelkova izgrađen kao zasebna jedinica Moderne galerije Ljubljana rekonstrukcijom i dogradnjom stare vojne kasarne “Metelkova”. Naime zbog nedostatka prostora Moderna galerija je još 1995. godine dobila jednu od zgrada ove kasarne koju je tokom godina koristila u cilju promocije buduće zbirke i muzeja savremene umetnosti. Deo kasarne neposredno pored muzeja je poslednjih dvadeset godina zaposednut (skvotiran) od strane umetnika i drugih aktivista koji su tu osnovali Autonomni kulturni centar Metelkova, sa nezavisnim organizacijama i kolektivima. Ostale delove kasarne država je dodelila novom Etnografskom muzeju, Nacionalnom muzeju i Ministarstvu kulture, tako da je formiran specifičan kompleks javnih muzeja i nezavisnih organizacija.\nSvojom lokacijom Muzej savremene umetnosti Metelkova je direktno usmeren i povezan sa nezavisnom umetničkom scenom, te se oseća da je idejni korpus nove postavke nastao apropriacijom institucionalne i nezavisne društveno-umetničke prakse. Novi zadaci koji im sada mogu predstavljati izazov u vezi su sa odnosom muzejske i galerijske prakse, odnosno mogućnostima organizacije povremenih izložbi.\nPozicija muzeja u odnosu na njegovu okolinu aktuelizovana je i u Novom Sadu kroz, nažalost, obustavu projekta izgradnje nove zgrade Muzeja savremene umetnosti Vojvodine, planirane dogradnjom i rekonstrukcijom industrijskih objekata u zanatsko-industrijskoj tzv. Kineskoj četvrti. Rezultat je bio pronalaženje privremenog prostora i smeštaja MSUV u delu zgrade nekadašnjeg Muzeja socijalističke revolucije (danas u sklopu Muzeja Vojvodine). Smeštaj više institucija u jednom prostoru je doveo do konstruisanja novih problema i pitanja u vezi sa odnosom savremene umetnosti i istorijskog nasleđa, naročito sagledavanja revolucionarne borbe u savremenom kontekstu. Takođe, proizvedene su i mnoge druge nejasnoće izazvane prezentacijom različitih izložbenih sadržaja u istom prostoru. Istovremeno, izgranja nove zgrade MSUV prestala je da bude tema lokalnih političara, čak i sada kada počinje predizborna kampanja.\nU Novom Sadu, kao i u verovatno svim drugim centrima, postoje napušteni trgovinski, industrijski i vojni objekti. Tako je po ugledu na Autonomni kulturni centar Metelkova i mnoge slične organizacije u regionu, u Novom Sadu tokom decembra 2011. grupa nezavisnih društveno-umetničkih organizacija i pojedinaca ušla u napuštenu kasarnu s ciljem osnivanja Društvenog centra, javnog prostora namenjenog stvaranju kreativne civilne zone. Ubrzo su morali da napuste prostor, zbog nerešenog pravnog statusa i moguće prodaje kasarne.\nKako je preduzenička kultura danas gotovo totalna privatizacija svega pa i onoga što se nekad nalazilo izvan domašaja kapitalizma i protivno njemu, kao što su avangardna i radikalna umetnost, tako državne muzeje savremene umetnosti i mnoge nezavisne umetničke kolektive možemo da posmatramo kao deo ove preduzetničke kulture. Muzej kao subjekt kulture, prinuđen je da se prilagodi ovim promenama u kulturi i društvu kako u sadržajnom, tako i u organizacionom i ekonomskom smislu. Potrebno je da pronađe mehanizme kojima bi se nametnuo političkim strukturama kao bitan i neophodan segment ekonomskog razvoja društva. Odnos muzeja savremene umetnosti i njegovog okruženja ne počiva na idealizmu društvenih vrednosti, već na ekonomsko-strategijskom odnosu u kojem obe strane imaju koristi.\nU Ljubljanji, iznad ulaznih vrata novog muzeja nalazi se monumentalni rad poznatog rumunskog umetnika Dana Peržovskog (Dan Perjovschi), čiju smo samostalnu izložbu imali prilike da vidimo i u MSUV Novi Sad tokom 2010. Na ovom simboličnom mestu predstavio je svoju analizu fenomena borbe za preživljavanje umetnosti u tranzicionim društvima pod nazivom “Godine 1990. govorili smo o slobodi, a sada govorimo o novcu”.


JTI ucetvorostrucio broj radnih mesta tokom decenije ulaganja u Srbiji - Retail Serbia\nJTI ucetvorostrucio broj radnih mesta tokom decenije ulaganja u Srbiji\nTokom deset godina uspešnog poslovanja u Srbiji, doprinos kompanije Japan Tobacco International budžetu kroz poreze, akcize i druga plaćanja iznosi 1,3 milijarde dolara.\nKompanija je povećala broj zaposlenih gotovo četiri puta u odnosu na period pre kupovine fabrike, sa 84 na 300, dok je tržišni udeo utrostručen, sa sedam na 21 odsto. Pored toga, JTI obezbeđuje posao za više od 1.000 uzgajivača duvana, njihovih članova porodica i sezonskih radnika.\nU JTI fabriku u Senti uloženo je 2,7 miliona dolara tokom 2016. godine kako bi se dodatno proširili kapaciteti za proizvodnju cigareta i obradu duvana, što predstavlja deo od 170 miliona dolara koliko je uloženo u prethodnih deset godina.\nTim povodom Tomas Mek Koj, predsednik i generalni direktor kompanije JTI dočekao je premijera Aleksandra Vučića, NJ.E. Đuićija Takaharu, ambasadora Japana u Srbiji, Branislava Nedimovića, ministra poljoprivrede i zaštite životne sredine, Dragana Glamočića, savetnika premijera, Nenada Mijailovića, državnog sekretara u Ministarstvu finansija, Ištvana Pastora, predsednika Skupštine Vojvodine, Rudolfa Cegledija gradonačelnika Sente, kao i Vladimira Rebića, v.d. direktora policije.\nGovoreći o uspesima kompanije kao i njenim planovima za budućnost, Tomas Mek Koj je istakao: „Pre deset godina 2006. uporedio sam ovu kupovinu sa brakom – zajednicom dve zrele kompanije koje udruzuju svoje iskustvo, talenat i vestine. Deceniju kasnije, mogu sa sigurnoscu da kazem da je ovaj brak uspesan. Zeleo bih da se iskreno zahvalim premijeru Vuciću, kao i srpskim i japanskim vladama na naporu koji su ulozili kako bi obezbedili podsticajno poslovno okruzenje,“ rekao je Mek Koj.


Novosađani prodaju stanove u centru zbog preglasne muzike | (Vesti - 06.03.2017) Novi Sad\n06.03.2017 u 12:35h\nNovosađani prodaju stanove u centru zbog preglasne muzike\nStanovnici ulica u najužem centru Novog Sada godinama muče muku zbog preterane, povremeno i nepodnošljive buke iz pojedinih kafića, restorana i drugih lokala, koji često prekoračuju radno vreme, inače strogo propisano gradskom odlukom.\n- Mi stanari već desetak godina ukazujemo nadležnima na nepoštovanje gradske odluke o radnom vremenu lokala i kafića. Neki lokali u centru rade i do 4-5 sati ujutro i sve vreme puštaju preglasnu muziku. Od nesnosne buke ne možemo da spavamo i tome se već jednom mora stati na put –kaže za "Novosti" ogorčena Novosađanka, koja nije želela da se predstavi iz, kako reče, bezbednosnih razloga.\nPovezane teme buka komisija za predstavke i predloge nikolajevska ulica novosađani Novosađanka radno vreme ugostiteljskih objekata ulica Laze Telečkog ulica Mite Ružića\npre 1733 dana i 13 sati\nNe vredi, to sve drze kriminalci a oni su u vezi sa tim kojima se zalite....


Sekretarijat za poljoprivredu raspisao deset konkursa | Autonomija\nSekretarijat za poljoprivredu raspisao deset konkursa\n...za registrovana poljoprivredna gazdinstva i lokalne samouprave\nPokrajinski sekretarijat za poljoprivredu, vodoprivredu i šumarstvo raspisao je danas deset konkursa namenjenih registrovanim poljoprivrednim gazdinstvima i lokalnim samoupravama.\nPokrajinski sekretar za poljoprivredu Branislav Bogaroški najavio je da će u narednih deset dana biti raspisani novi konkursi i istakao da će taj Sekretarijat ove godine realizovati ukupno 27 konkursa.\nSekretar je objasnio da je vrednost osam konkursa koji su danas raspisani i namenjeni registrovanim poljoprivrednim gazdinstvima 985 miliona dinara.\n„Radi se o sredstvima namenjenim investiranju u poljoprivredu, gde je povraćaj od 50 ili 60 odsto od ulaganja. To su konkursi najbitniji za investiranje i za razvoj poljoprivrede i zato su objavljeni prvi“, naveo je on.\nBogaroški je dodao da se preostala dva konkursa odnose na lokalne samouprave i odvodnjavanje, odnosno sanaciju kanalske mreže i vodosnabdevanje, odnosno na radove na kanalizacionim mrežama.\nPokrajinski sekretar je podsetio da je tokom februara i početkom marta održao niz sastanaka sa poljoprivrednicima, na kojima su imali prilike da se neposredno upoznaju sa podsticajima u poljoprivredi koje je u ovoj godini planirao da realizuje Sekretarijat.\n„Razgovarali smo sa poljoprivrednicima iz 44 lokalne samouprave. Obišli smo sve lokalne samouprave, osim Titela, gde nismo uspeli da se dogovorimo o prostoru gde bi održali svoju prezentaciju. Više od 10 hiljada poljoprivrednika je bilo na našim tribinama i njima smo već predstavili šta ćemo raditi u toku ove godine“, rekao je Bogaroški.\nOn je podsetio da je redovna odbrana od poplava od unutrašnjih voda proglašena u 13 sistema. „Pet je u Bačkoj, šest je u Banatu i dva su u Sremu. Oko 30 hiljada hektara je ugroženo podzemnim vodama. Sva kanalska mreža i sve crpne stanice su ispravne, a u područjima gde je ritska zemlja i gde se voda teže cedi, biće angažovani mobilni agregati“, rekao je Bogaroški.\nPrema njegovim rečima, situacija se kontroliše i daleko je bolja nego 2010. godine, kada je 300 hiljada hektara bilo ugroženo podzemnim vodama.\n„To je samo dokaz da investiranje u sanaciju kanalske mreže mora da bude kontinuirano i na nivou koji je bio u proteklim godinama“, poručio je on i najavio da će u ovoj godini za tu namenu biti uloženo između 1,7 i 1,8 milijardi dinara.


Komplikovana situacija, što pre potreban nastavak dijaloga - Info 24\nSrbija nije u lakoj poziciji po pitanju KiM i zato nam je što pre potreban nastavak dijaloga, rekao predsednik Vučić i dodao da ne zna o čemu da razgovara sa nekim ko je u 21. veku nametnuo necivilizacijske takse.\nUpitan za navodni plan nemačke kancelarke Angele Merkel za rešenje kosovskog problema, rekao je da ga nije video.“Ne mogu da komentarišem nešto što ne znam. Razgovarao sam telefonom sa kancelarkom Merkel, ali mi nije ništa rekla. Nije mi pomenula nikakav plan“, objasnio je on novinarima.\nVučić je naglasio da je vrlo komplikovana situacija po pitanju KiM, koju malo ko želi da razume, kao i da to što je toliko komplikovana donosi Srbiji mnogo problema.“To što je danas mirno, to je dobro i to ćemo ćemo da čuvamo, ali to ne znači da jedno jutro ili noć nećemo biti iznenađeni novim prvokacijama i novim napadima. I zato na dnevnom nivou ulažemo sve napore da se stabilnost sačuva i da to umemo da sacuvamo i garantujemo bezbednost našem narodu na celom KiM“.\nPodseća da je rekao „Amerikancima i Evropljanima, kao i Merkel“ – o čemu hoćete da razgovaramo sa nekim ako neko nije u stanju da dopusti slobodan protok robe.“To je civilizacijski nivo koji se ustanovio po okončaju carinskog rata sa početka 20. veka, a sada smo u 21. veku“, naveo je Vučić.\nPoštujem Stoltenberga, ali agresija nema opravdanja\nVučić istakao je da NATO agresija na našu zemlju nije imala i neće ni post festum dobiti opravdanje kako međunarodne pravničke i političke javnosti, a ni na moralnom nivou, dodajući da je naša zemlja sada na drugačijem putu i gleda u budućnost.\nOn je rekao da ne kaže da je naša politika bila tada najbolja i pametna, ali da se sada nalazimo na drugačijem putu i gledamo u budućnost.„Neću samo da kukam i stičem poene na tome što ću nekoga vređati. Ja sam za sve kriv, svakome u ovoj zemlji. Moj posao je da to slušam. Stvari se menjaju i hoću da se bavimo više budućnošću, nego prošlošhu“, poručio je Vučić.\nVučić je rekao da bi voleo da mu iz Bele kuće, čiji portparol je ranije danas pozvao Beograd i Prištinu da „ostave po strani ekstremističku retoriku“, kažu koja je to srpska izjava bila ekstremistička.\n„U prethodnih pet godina ne možete ništa da mi nađete. Novinari su me jednom uhvatili da sam nešto opsovao u bradu kada smo bili kod Čačka, u vreme poplava i to je jedino gde su mogli u bilo kakvoj nepristojnosti da me uhvate“, rekao je Vučić\nMogu svi sa svima protiv mene,ne plašim se narodne volje\nVučić je rekao da mu je svejedno šta ko kome čuva i da mu je generalno drago kada se međusobno hvale.“Neka svi rade svoj posao, ja ću da radim svoj, a narodne volje se nisam plašio nikada“, rekao je Vučić.\nOn je dodao da nije tajna da će, kao i na prethodnim izborima, svi želeti samo jednu glavu i da se dočepaju vlasti po svaku cenu.“Ja se ne bavim kalkulacijama i dodvoravanjem političarima. Ja se ovim poslom bavim da bih uradio nešto za svoj narod“, rekao je Vučić.On je rekao da mu ne smeta da se udruže svi sa svima.“Mogu svi sa svima, sa svim Bastaćima, mogu da otimaju znakove i odvojeno i zajedno, narod će da odluči da li su oni bolja vlast, oni koji su opljačakli i razorili zemlju, ovi iz DOS-a, koj imaju po petsto miliona evra. Ja ću narod da poštujem“, rekao je Vučić.


100 srpskih srednjoškolaca posetilo 5 italijanskih kompanija koje uspešno posluju u Mačvanskom okrugu | Recepti i Kuvar online\nby Recepti i Kuvar online 16/11/2019, 9:02 am 30k Views 2k Votes\n100 srpskih srednjoškolaca posetilo 5 italijanskih kompanija koje uspešno posluju u Mačvanskom okrugu - Nord Communications\nUdruženje italijanskih industrijalaca „Konfindustija Srbija“ je 15.11.2019. godine organizovanjem posete srpskih đaka italijanskim kompanijama u Šapcu i Vladimircima obeležilo „Dan otvorenih vrata italijanske privrede“ i „Nacionalni dan malih i srednjih preduzeća“.\nMisija Konfindustrije je razmena poslovnih iskustava, udruživanje i unapređenje društveno-ekonomskog ambijenta u Srbiji a „Dan otvorenih vrata italijanske privrede“ se pod pokroviteljstvom Ambasade Italije organizuje već četvrtu godinu u nizu.\n100 đaka iz tri srednje stručne škole iz Šapca imalo je danas priliku da provede dan sa italijanskim menadžerima i privrednicima i da u praksi vidi i čuje kako se posluje u ovim uspešnim kompanijama koje u prednjače po nivou tehnološke inovativnosti. Organizovana su i predavanja o značaju timskog rada kao i info sesije o najsavremenijim proizvodim tehnologijama koje italijanske kompanije primenjuju u svojim pogonima u Srbiji. Svi prisutni gosti su mogli da se uvere i u izuzetan odnos italijanskih poslodavaca prema lokalnoj radnoj snazi uz čiju posvećenost i inicijativu, na obostrano zadovoljstvo, ostvaruju zavidne poslovne uspehe u delu Srbije koji zbog velikog broja italijanskih kompanija zovu i Mala Italija.\nPočasni gosti današnjeg događaja bili su Nj.E. ambasador Italije u Srbiji Karlo Lo Kašo, potpredsednik Konfindustrije Srbija i suvlasnik kompanije „Progetti“ Romano Rosi i gradonačelnik Šapca Nebojša Zelenović. U Vladimircima se italijanskoj delegaciji pridružio i načelnik Mačvanskog okruga Vladan Krasavac.\nZvaničnici – 100 srpskih srednjoškolaca posetilo 5 italijanskih kompanija koje uspešno posluju u Mačvanskom okrugu – Nord Communications\nPrevious article Vanilice cvetići – Danijela Žikić\nNext article Krofne – Vesna Pavlović


Bh. ekonomiju 2018. obilježilo iseljavanje radnika i stručnjaka – Kakanj-X\nZadnja izmjena 1 jan, 2019 253\nRast kupovne moći građana ne prati rast cijena i dovoljno je da uporedite u proteklih 5, 7 ili 10 godina, za koliko su porasle neto plate zaposlenih a za koliko troškovi životaIz BiH se prema nezvaničnim informacijama od 2013. godine do danas iselilo preko 200 hiljada ljudi i taj trend se nažalost nastavlja. Najveći uzrok je velika nezaposlenost, iako je značajan broj i onih koji idu u neke od zemalja EU u potrazi za većim standardom. Velika nazaposlenost, male plate, nepoštovanje prava radnika, su u najkraćem ono što je obilježilo i ovu godinu u BiH. Zbogo toga je Vladan Sadžak nakon završene srednje škole posao potražio u jednoj kompaniji u Sloveniji. Plata je kaže solidna, iako bi volio da je mogao ostati u BiH.\n(Izvor: Detutsche Welle)\nSamit G20: Kompromis ili nastavak trgovinskog rata između SAD-a i Kine


Niko da ukine penale za prevremeno penzionisanje\nLjubisav Orbović, predsednik Saveza samostalnih sindikata Srbije, zatražiće naredne sedmice hitan sastanak sa premijerkom Anom Brnabić, kako bi konačno dobio odgovor da li će i kada biti ukinuti penali za prevremeno penzionisanje budući da je do kraja ove godine trebalo da bude rešen ovaj problem. – Naš predlog, koji je usvojio Socijalno-ekonomski savet, jeste da se prevremena penzija prima do 65. rođendana, a posle toga puna – bez kazni – kaže Orbović.\nPenzioneri traže usklađivanje penzija dva puta godišnje\nIzmeđu najavljenog povećanja penzija od pet odsto i toga da primanja najstarijih od naredne godine ponovo počnu dva puta godišnje da se usklađuju s rastom cena na malo i BDP-om penzioneri bi sigurno izabrali ovo drugo. Ali, ovu populaciju od 1,7 miliona niko nije pitao šta je za njih bolje, kaže Đuro Perić, predsednik Saveza penzionera Srbije, o čemu su prošle nedelje razgovarali sa Zoranom Đorđevićem, ministrom rada. – Insistiramo da se budžetom za 2018. predvidi ili potpuno ukidanje privremeno umanjenih penzija ili da se novac za penzije u narednoj godini obezbede u većem procentu, kroz preraspodelu ukupne potrošnje – kaže on.\n22.09.2017 u 15:08\nProizvodnja u NIS rafineriji po najvišim standardima\nProizvodnja goriva u NIS-ovoj rafineriji u Pančevu u potpunosti odgovora najvišim domaćim i evropskim standardima u oblasti zaštite životne sredine, što je juče potvrđeno i dobijanjem posebne dozvole o integrisanom sprečavanju i kontroli zagađenja. Rafinerija u Pančevu je prvo energetsko postrojenje u Srbiji koje je dobilo ovu dozvolu. Reč je najznačajnijem dokumentu, čime je NIS-ova rafinerija svrstana među najkvalitetnije proizvođače u Evropi. Dozvola predstavlja obavezu da rafinerija nastavi sa odgovornim odnosom pri realizaciji svih svojih aktivnosti i značajnim ulaganjima na polju zaštite životne sredine, uz primenu najboljih dostupnih tehnika . - Veliki napori koje smo uložili u dobijanje integrisane dozvole nisu samo posledica naše zakonske obaveze, već pre svega


Izvor: RTS, 21.Jun.2021, 10:59\nPoslanici švedskog parlamenta izglasali su nepoverenje premijeru Stefanu Levenu, nakon što su se opozicione stranke usprotivile njegovom predlogu zakona o određivanju visine kirija za stanovanje. Na istorijskom glasanju za nepoverenje se izjasnio 181 poslanik, čime je Leven postao prvi švedski premijer koji je izgubio poverenje parlamenta.\nLeven sada ima dve opcije – da podnese ostavku, čime će biti pokrenuta procedura odabira novog premijera ili da raspiše vanredne parlamentarne izbore. Ustav Švedske mu daje rok od sedam dana da donese odluku.\nUkoliko se Leven odluči za vanredne izbore, to bi bili prvi od 1958. godine, a tek peti od uvođenja parlamentarnih izbora 1866. godine.\nRedovni izbori će biti održani u septembru 2022. godine, što znači da bi Šveđani, u slučaju raspisivanja prevremenih izbora, za godinu dana dva puta izlazili na birališta.


Hotel Silva Beach, Krit - Barcino Tours\nOdlično pozicioniran hotel\nHotel Silva Beach se nalazi na svojoj peščanoj/stenovitoj plaži na obali u Hersonsiosu. Hotel se nalazi na istočnoj strani Hersonisosa, udaljen od centra mesta oko 700 metara, od aerodroma u Heraklionu svega oko 30 km.\nHotelski sadržaj: Hotel je izgrađen u tradicionalnom stilu i ima prelepe vrtove. Gostima su na raspolaganju: glavni restoran, A la Carte restoran mediteranske hrane, lobi bar, bar pored bazena, bar na plaži, dva otvorena bazena (jedan sa slanom vodom), ležaljke i suncobrani pored bazena (bez doplate), fitness oprema, Wellness – masaža, parno kupatilo, sauna, đakuzi, teniski teren, stoni tenis, boćanje, odbojka na plaži, animacija, menjačnica, TV sala, rent a car, internet, usluge za poslovne turiste (fotokopiranje, fax, PC laptop – iznajmljivanje).\nSobe: Hotel poseduje sobe sa pogledom na baštu, sa bočnim pogledom na more kao i apartmane. Svaka smeštajna jedinica sadrži kupatilo sa kadom ili tuš kabinom, bademantil, papuče, fen, klimu,SAT LCD TV,DVD plejer, sef (uz doplatu), mini frižider, direktna telefonska linija (uz doplatu).\nUsluga: All Inclusive (“sve uključeno”) doručak, ručak i večera (otvoreni bife – samoposluživanje), užina, domaća alkoholna i bezalkoholna pića prema hotelskim pravilima.\nHotel preporučujemo svima koji žele odlično pozicionaran hotel, odličan za miran odmor na samoj obali u Hersonisosu.


Predstavnicima Britanske ambasade prezentovani investicioni potencijali Crne Gore – MIA – Montenegrin Investments Agency\nHomeNovostiPredstavnicima Britanske ambasade prezentovani...\nVD direktora Agencije za investicije Crne Gore, gospodin Mladen Grgić sastao se danas sa direktorom za trgovinu i investicije Odjeljenja za međunarodnu trgovinu Ujedinjenog Kraljevstva gospodinom Nikolom Stojanovskim i zamjenikom ambasadorke gospodinom Stivom Erikom.\nU uvodnom dijelu sastanka predstavnici Agencije su predstavili nadležnosti i poslove Agencije i istakli da je Agencija prva tačka susreta za strane investitore u Crnoj Gori kao i katalizator novih poslovnih prilika. Takođe, predstavnici Agencije su kroz prezentaciju na temu: „Investicioni potencijali i programi u Crnoj Gori“ prezentovali sve ključne razloge koji našu državu čine atraktivnom destinacijom za investiranje. Naročito su istaknuti strateški sektori u našoj državi, prednost legislative koja je naklonjena investitorima, povoljni poreski sistem kao i neki od potencijalnih projekata za buduća ulaganja.\nPredstavnici Britanske ambasade pozdravli su rad Agencije u oblasti promovisanja prilika za poslovne linkove između Crne Gore i UK-a. Takođe su saznali više o podršci koju Agencija pruža investitorima u Crnoj Gori. Obje strane su primijetile da je njihov cilj da se ta saradnja još više intezivira u pogledu investicija, sa fokusom na sektore energetike, drvoprerade i informacione tehnologije. Raduju se bliskoj saradnji u tom domenu.\nZaključeno je da su odnosi Crne Gore i Ujedinjenog Kraljevstva sa više od 140 godina diplomatskih odnosa praćeni sadržajnom i intezivnom saradnjom te i da su to neophodni elementi za nastavak uspješne i buduće saradnje.


Jedan od dva respiratora u KBC u Gračanici (Foto OG)\nU opštini Gračanica svako selo ima svoj dom zdravlja ili ambulantu, dok u samom mestu, u teškim uslovima, radi Kliničko bolnički centar izmešten iz Prištine. Ova bolnica, u situaciji kada se Kosovo, kao i čitav svet, suočava sa pandemijom koronavirusa, za lečenje svojih pacijenata na raspolaganju ima samo dva respiratora. Ovu informaciju je na nedavnoj konferenciji za štampu potvrdio direktor KBC-a Bratislav Lazić.\nOsim respiratora, bolnici nedostaju i drugi aparati i zaštitna oprema.\nDirektor Odeljenja za zdravstvo u Opštini Gračanica Aleksandar Popović kazao je kratko za RTV Kim da u ovu opštinu do sada nije stigla nikakva međunarodna pomoć ali da će, ako se to desi, obavestiti javnost.\nSlična je situacija i u susednoj opštini Novo Brdo. Tamošnji gradonačelnik Svetislav Ivanović ističe da pomoći međunarodne zajednice nema.\n„Mere koje smo mi sami preduzeli su dezinfekcija svih objekata i institucija u koje ljudi dolaze. Obezbeđene su maske, rukavice i dezinfekciona sredstva. Ljudima koji imaju preko 65 godina je potrebno da obezbedimo higijenske paktete i pakete sa namirnicama. Što se tiče pomoći, imali smo donacije na lokalnom nivou, kao i od anonimnog donatora iz Mitrovice, dok od strane međunarodnih organizacija do sada nismo imali nikakvu donaciju“, tvrdi Ivanović za RTV Kim.\nPredsednik Opštine Klokot Božidar Dejanović je za RTV Kim istako da je do sada pomoć stigla samo od Ministrstva za zajednice i povratak u i kosovskog Ministarstva zdravlja.\n„Dobili smo oko 37 porodičnih paketa, podela će se vršiti tokom dana onima koja je najpotrebnija. Pored toga, pomoć smo dobili od Ministrastva zdravalja Kosova u vidu maski, rukavica i alkohola za dezinfekciju. Pomoć nam je pružila i Opština Gnjilane, takođe u zaštitnoj opremi od koronavirusa“, kazao je Dejanović.\nU opštini Parteš-Pasjane radi bolnica po sistemu Republike Srbije. Predsednik ove lokalne samoupave Dragan Petković takođe ističe da pomoć u borbi protiv koronavirusa još nije stigla od međunarodnih institucija.\n„Za sada nema još nikakve pomoći od strane međunarodne zajednice, osim onog što redovno dobijamo od strane Ministarstva zdravlja Kosova. Juče smo podigli određeni kontigent rukavica, zaštitih maski i određenih dezinfekcionih sredstva. Rekli su nam da će sledeće nedelje doći neka malo veća pomoć koja je dobijena sa strane. Videćemo u narednom periodu“, rekao je Petković za naš medij.\nU opštini Štrpce ovih dana očekuju pomoć Ministarstva za zajednice i povratak, kaže zamenik gradonačelnika Ivica Tanasijević.\n„Najavljena je pomoć Ministarstva za zajednice i povratak u vidu jednokratne pomoći za socijalno ugrožene povratničke porodice u Opštini Štrpce. Druge pomoći nije bilo“, istako je Tanasijević.\nTanasijević napominje da je za sada situacija sa koronavirusom stabilna, da nema prijavljenih slučajeva, a da se Krizni štab sastaje po potrebi.\n„Inspektrori su svakog dana na terenu, kontrolišu veće markete, ali i sve druge lokale i radnje da li poštuju zabranu, dezinfikuju se ulice i javni objekti“, rekao je on.\nRTV Kim danima pokušava da dobije odgovor iz Kancelarije Svetske zdravstvene organizacije u Prištini. Oficiru za vezu u SZO Sergeju Kojaku poslali smo više zvaničnih mejlova, ali odgovora još uvek nema.\nSlično pitanje postavlili smo i predstavnicima Ambasade Sjedninjenih Američkih Država od kojih očekujemo odgovor.\nPortparolka u Kancelariji EU Dinka Živalj je za Glas Amerike kazala da će “medicinsku opremu i materijal u vrednosti od 5 miliona evra kao donaciju EU nabaviti UNOPS, a isporučiće je Univerzitetskoj klinici u Prištini. Na Ministarstvu zdravlja je da raspodeli nabavku po čitavom Kosovu prema potrebama zdravstvenih centara”.\nAmbasador Velike Britanije na Kosovu Nikolas Abot je u nedavnom razgovoru sa kosovskim ministrom zdravlja Arberom Vitiom naglasio potrebu za saradnjom, posebno sa srpskom zajednicom, uz istovremeno zanemarivanje političke razlike u pogledu pristupa upravljanja situacijom sa koronavirusom na Kosovu.


ID objavila spisak pravila za hrišćane u „kalifatu“ - 13.09.2015, Sputnik Srbija\nID objavila spisak pravila za hrišćane u „kalifatu“\nNa teritorijama pod kontrolom Islamske države nastavlja se proces formiranja „zakonodavstva kalifata“. Još jedan u nizu spisaka pravila za „nevernike“ koji žive... 13.09.2015, Sputnik Srbija\n13:48 13.09.2015 (Osveženo: 14:49 03.04.2016)\nNa teritorijama pod kontrolom Islamske države nastavlja se proces formiranja „zakonodavstva kalifata“. Još jedan u nizu spisaka pravila za „nevernike“ koji žive na teritoriji pod kontrolom terorista objavljen je i hrašćanima grada Homsa, prenosi portal „Sirija mubašer“.\n7 Septembar 2015, 21:37\nU četvrtak, 3. septembra, „Informacioni biro vilajeta Damaska“ objavio je izveštaj o „uspostavljanju suda Alaha u gradu Karijatejn“, koji se nalazi 85 km od centra muhafaza Homsa. Tekst predstavlja specijalni dogovor kojim se hrišćanima grada poklanja život i omogućava im se ostanak u svojoj veri.\nPrema gorenavedenom dokumentu, hrišćani Karijatejna treba da prihvate spisak od 13 pravila čije ispunjavanje garantuje „očuvanje njihovih života i imovine“, dok kršenje za sobom povlači smrtnu kaznu.\nPrema odluci „Divana suda“ hrišćanima se zabranjuje da grade crkve, manastire i ćelije, da pokazuju religiozne simbole i literaturu, „na glas da čitaju“ crkvene tekstove i da udaraju u zvona. Smrću se kažnjava svako pokazivanje „nepoštovanja prema islamu i muslimanima“. Osim toga, hrišćani će morati da plate porez u visini od četiri zlatnih dinara godišnje za „bogate“, dva za predstavnike „srednje klase“ i jednog za „siromašne“.\nUtaja pravih prihoda u „kalifatu“ se smatra krivičnim delom. Hrišćani će morati da se pridržavaju i „dres-koda“ ID, da izbegavaju javno korišćenje religiozne leksike i da sahranjuju pripadnike svoje vere na posebna groblja koja im odrede nove vlasti.


Danas o realizaciji plana sprovođenja omladinske politike\nVlada Republike Srpske razmatraće danas informaciju o realizaciji Akcionog plana sprovođenja omladinske politike Republike Srpske u prošloj godini.\nNa predloženom dnevnom redu je i razmatranje prijedloga odluke o devetoj emisiji obveznica Republike Srpske za izmirenje obaveza po osnovu verifikovanih računa stare devizne štednje, kao i prijedloga odluke o gotovinskoj isplati sredstava za izmirenje obaveza po osnovu verifikovanih računa stare devizne štednje, saopšteno je iz Biroa Vlade za odnose s javnošću.\nZa sjednicu je predloženo i razmatranje informacije o zahtjevu Univerzitetskog kliničkog centra Republike Srpske za davanje saglasnosti za zaključivanje sporazuma o naknadi za eksproprisanu nepokretnost sa gradom Banjaluka.\nVlada bi trebala razmatrati i prijedlog odluke o osnivanju prava stvarne službenosti na zemljištu u vlasništvu Republike Srpske u korist Olimpijskog centra "Jahorina" Pale radi izgradnje dva ski-lifta u podsektoru "Rajska dolina" na Jahorini.\nPredloženo je i davanje saglasnosti na planove utrošaka sredstava više ministarstava.\nNakon sjednice, čiji je početak predviđen u 10.00 časova, biće objavljeno saopštenje. Fotografije i kadrovi sa sjednice medijima će biti dostavljeni putem "vetransfer" linka.


Crnogorski premijer i lider Demokratske partije socijalista (DPS) Milo Đukanović izjavio je večeras da će dokumenta o navodnoj umešanosti savetnika predsednika Srbije, Mlađena Đorđevića, u izbornu kampanju za lokalne izbore u Crnoj Gori "dobiti onaj ko bude pokazao interes" i "ko može biti korisnik takvih dokumenata".\nCrnogorski premijer ranije je saopštio da je opoziciona koalicija "sklepana" u Tadićevom kabinetu i označio savetnika predsednika Srbije Mleđana Đorđevića kao čoveka zaduženog da pomaže opoziciju u Crnoj Gori.\nĐukanović tvrdi da "Đorđević vodi kampanju u ime srpske opozicije u Crnoj Gori i obezbeđuje joj finansijsku i drugu potporu", i optužio ga je da se "preko državnog rukovodstva Srbije meša u unutrašnji politički život suverene države Crne Gore ."\nOn je saopštio da će, "ako bude trebalo", dokumentovati svoje tvrdnje.\nOpozicione partije i Tadićev kabinet ranije su negirali Đukanovićeve navode.\nĐukanović: Nacionalistički krugovi zloupotrebljavaju SPC\nĐukanović: Crnoj Gori je potrebna vlastita crkva


Vladinih top 10 u prvih 365 - Bizlife.rs\n18:53 Palić, 05/07/2018\nPredstavljajući rezultate 365 dana rada vlade, premijerka Ana Brnabić izjavila je da je Vlada Srbije u službi građana, da je jako zadovoljna rezultatima i da su u prethodnih godinu dana pomerili unapred i društvo i zemlju.\n„Važno mi je da kažem da smo mi ovde Vlada Srbije jedan isti tim sa predsednikom Srbije Aleksandrom Vučićem i sa njegovim timom i da zajedno nastavljamo reforme koje su pokrenute u mandatu njegove vlade“, rekla je Brnabić.\nOna je istakla da Vlada radi u službi svojih građana i podsetila da su tokom 365 dana njene Vlade povećane penzije i plate u javnom sektoru, da su nastavljene ekonomske reforme, reforma javne uprave, održana je finnasijska disciplina i nastavljeni važni infrastrukturni projekti, završen Klinički centar u Nišu i otvoreni Narodni muzej i Muzej savremene umetnosti.\nEkonomski rast ostaje prioritet Vlade, rekla je premijerka i naglasila da neto priliv stranih investicija za šest meseci iznosi 1,1 milijardi evra.\nBrnabić je rekla, pozivajući se na Fajnenšl tajms, da je Srbija privukla 12 puta više stranih direktnih investicija nego što se očekuje i time postala „prvak sveta“. Brnabić je rekla da je suficit budžeta 4. jula 20,7 milijardi dinara, a javni dug na nivou 59,6 odsto BDP.\nOd penzija do Migova\nIstičući 10 najvažnijih rezultata u prvih 365 dana rada Vlade Srbije, premijerka je naglasila da su penzije povećane za pet odsto, biće ukinute mere smanjenja penzija koje su donete 2014. godine, a povećana je i minimalna cena rada za deset odsto.\nNavela je i bolje uslove poslovanja i bolju poziciju Srbije na „Duing biznis listi“ Svetske banke na kojoj trenutno zauzima 43. mesto među 190 zemalja što je najbolja pozicija Srbije ikada. Zaključeno je 35 novih ugovora sa domaćim i stranim invcestitorima čime je obezbeđeno 9.227 novih radnih mesta.\nPremijerka je podsetila da je uvedena automatska overa zdravstvenih kartica i da je projekat “Bebo, dobro došla na svet“ ušao u svoju drugu fazu, te da je uveden “eRecept“ koji omogućava automastko izdavanje recepata za hronične bolesnike.\nIzvor: Beta, Agencije, BIZLife\nvlada brnabic rezultati 365


Novina na Instagramu: Od danas ćete morati da ukucate ovaj podatak | Kodex.ME\nKompanija Fejsbuk je saopštila da će njena aplikacija Instagram zahtijevati podatke o rođenju od svih novih korisnika, počevši od danas, kako bi ponudila nove mjere bezbjednosti za mlađe korisnike dok širi publiku za reklamiranje alkohola i drugih proizvoda za punoljetne osobe.\n04. 12. 2019 - 22:56 Autor: Kodex\nInstagram je saopštio da oglašivači ne stoje iza ovog novog zahtjeva, prenosi Rojters.\nPromjena te politike mogla bi pomoći i u sprječavanju donošenja skupih propisao o bezbjednosti djece i privatnosti podataka, jer zakonodavci i grupe za porodičnu sigurnost u SAD, Velikoj Britaniji i drugim zemljama kritikuju tu mrežu zbog izlaganja djece neprikladnom materijalu.\nInstagram je u popularnosti pretekao glavnu aplikaciju Fejsbuk među tinejdžerima i mladima, a kompaniji obezbjeđuje glavni prihod. Takođe, Instagram neće potvrđivati podatke o rođendanima, jer tinejdžeri često ne mogu da dokažu koliko imaju godina, a aplikacija će i dalje ostati bez podataka za neke od postojećih korisnika.\nNeke grupe i organizacije za zaštitu djece su skeptične koliko će takav korak zaista zaštiti mlade na mreži od neprimjerenog sadržaja, dok istovremeno zadire u njihove lične podatke.


Kakve su šanse da Mišković postane monopolista u oblasti trgovine\nPravne zavrzlame oko "Ce marketa"\nAkcionari najvećeg prodajnog lanca osnivanjem nove firme "KPACM" "prepisali" slučaj "Toze Markovića"\nBEOGRAD- Prodaja najvećeg trgovinskog lanca "Delti", ako se realizuje, obogatiće našu praksu akcionarstva jer se na ovom primeru najbolje vidi da su akcije privatna svojina, sa kojima se raspolaže kao da je reč o novcu.\nCela transakcija se odvija na prilično komplikovan način jer akcionari koji imaju 51,5 odsto vlasništva " Ce marketa", pojedinačno potpisuju ugovore sa "Delta M" o prodaji svog udela, koji su već uneli u novo ortačko društvo "KPACM". Ipak, kao nerešiv problem izgledalo je legalnost preknjižavanja u Centralnom registru njihovog vlasništva na novu firmu jer još traje privremena mera zabrane prometa ovih akcija. Usledila je posle javne ponude "Merkatora" i tužbe "Ce marketa". Međutim, prema našim izvorima, Komisija za hartije od vrednosti je dala mišljenje da ova transakcija nema bilo kakve veze sa uobičajenim prometom i prodajom akcija.\nU "Pekabeti" male plate\nRadnici "Pekabete" su, nakon što ih je kupila "Delta" "prepolovljeni", uz isplatu određenih otpremnina. Činjenica je da su ove prodavnice sada odlično snabdevene i uređene, uvedena je vrhunska usluga i disciplina ali su plate od oko 150 evra male.\nKo kaže da nismo u kapitalizmu\n"Ce market" je privatizovan po ranijem zakonu, i zaposleni i penzioneri su vlasnici 76 odsto, a država nepunih 24 odsto. Vlasnik "Delta kompanije" Miroslav Mišković, pored lanca "Maksi diskonta" ima i trgovinsku mrežu "Pekabete", "Obuće", a jedno vreme se pominjao i kao kupac "Beteksa". U svojoj proizvodnoj imperiji drži jagodinski "Juhor", fabriku "Jafa" iz Crvenke, somborsku uljaru" Sunce", kao i fabriku za papirnu galanteriju "Avala Ada".\nSvaki od 1824 akcionara koji drže većinski paket i spremni su na prodaju, u sudu potpisuju ugovore sa "Deltom" o prodaji svojih udela u ortačkom društvu, i polovina je to već uradila. Zbog velike gužve neki od njih odlaze u Pančevo i Staru Pazovu. Mnogima je veliki problem sudska taksa koja zavisno od toga da li je reč o 100, ili na primer 1.000 akcija, košta oko 200 ili 300 evra. "Delta" se ugovorom obavezala da će im do 15. septembra uplati novac po ceni od 25.500 dinara za akciju, kao i vratiti pare za taksu.\nPrema javno dostupnim podacima Agencije za privredne registre, upis "KPACM", kao ortačkog društva, je u proceduri nakon što su 15. avgusta predati potrebni papiri. Mada je nejasan i pravni skok sa akcija "Ce marketa" na udele nove firme, Branko Pavlović zastupnik Udruženja akcionara "Ce marketa" pojašnjava da je sve po Zakonu o privrednim društvima. "Prodaja akcija kompaniji "Delta M" je po zakonu, a ako neko smatra da nije, neka to i dokaže", kaže on.\nMira Prokopijević, zamenik ministra privrede, kaže da nije upoznata sa detaljima ove transakcije i dodaje da ako je reč o prenosu akcija u udele, novi oblik organizovanja može biti samo društvo kapitala. To znači, akcionarsko društvo ili društvo sa ograničenom odgovornošću. Ona navodi primer akcionarskog društva "TM invest", koje je nastalo izdvajanjem dela akcija fabrike "Toza Marković".\nSeljaci traže novac za mleko


Last minute ponude za hotele u Indiji | TripAdvisor\nLast minute povoljne ponude za hotele – Indija\nLast minute ponude u Indiji\nLast minute ponude za hotele – Nju Delhi\nLast minute ponude za hotele – Bangalor\nLast minute ponude za hotele – Čenaj (Madras)\nLast minute ponude za hotele – Mumbaj (Bombaj)\nLast minute ponude za hotele – Džajpur\nLast minute ponude za hotele – Gurgaon\nLast minute ponude za hotele – Hajderabad\nLast minute ponude za hotele – Koči (Kočin)\nLast minute ponude za hotele – Kolkata (Kalkuta)\nLast minute ponude za hotele – Manali Tehsil\nLast minute ponude za hotele – Srinagar\nLast minute ponude za hotele – Puna\nLast minute ponude za hotele – Ahmedabad\nLast minute ponude za hotele – Udajpur\nLast minute ponude za hotele – Bardez\nLast minute ponude za hotele – Calangute\nLast minute ponude za hotele – Munar\nLast minute ponude za hotele – Džajsalmer\nLast minute ponude za hotele – Gangtok\nLast minute ponude za hotele – Varanasi\nDoručak je uključen848\nPrikladni za porodicu875\n1.212 od 3.231 objekta odgovara vašim filterima. Obriši sve filtere\nBr. 1 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 1.212 hotela u Indiji\nBr. 2 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 1.212 hotela u Indiji\nBr. 3 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 1.212 hotela u Indiji\n“Ostali smo u ovom hotelu preko noci (oko 7 sati) na nasem putu za Corblett. Trazili smo mesto sa pristojnim cenama jer je boravak sam po sebi bio prilicno kratak. Veoma blizu aerodroma u Delhiju, ovo mesto je...”\nBr. 4 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 1.212 hotela u Indiji\nBr. 5 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 1.212 hotela u Indiji\nBr. 6 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 1.212 hotela u Indiji\nBr. 7 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 1.212 hotela u Indiji\nBr. 8 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 1.212 hotela u Indiji\nBr. 9 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 1.212 hotela u Indiji\nBr. 10 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 1.212 hotela u Indiji\nBr. 11 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 1.212 hotela u Indiji\nBr. 12 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 1.212 hotela u Indiji\nBr. 13 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 1.212 hotela u Indiji\nBr. 14 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 1.212 hotela u Indiji\nBr. 15 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 1.212 hotela u Indiji\nBr. 16 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 1.212 hotela u Indiji\nBr. 17 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 1.212 hotela u Indiji\nBr. 18 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 1.212 hotela u Indiji\nBr. 19 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 1.212 hotela u Indiji\nBr. 20 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 1.212 hotela u Indiji\nBr. 21 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 1.212 hotela u Indiji\nBr. 22 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 1.212 hotela u Indiji\nBr. 23 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 1.212 hotela u Indiji\nBr. 24 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 1.212 hotela u Indiji\nBr. 25 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 1.212 hotela u Indiji\nBr. 26 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 1.212 hotela u Indiji


Povratak na stranicu proizvodi\nOsnovne prirodne boje cigle koje proizvodimo i koje uvek imamo na stanju su: Crvena, oranž, bež, žuta i braon. Osim njih, kao redovan proizvod radimo i belu ciglicu. Po posebnom zahtevu radimo i: Crna, srednje siva, svetlo siva, maslinasta, zelena… Na slikama su samo neke od bezbrojnih kombinacija boja i proporcija.\nOsnovne prirodne boje cigle koje proizvodimo i koje uvek imamo na stanju su: Crvena, oranž, bež, žuta i braon. Osim njih, kao redovan proizvod radimo i belu ciglicu. Po posebnom zahtevu radimo i: Crna, srednje siva, svetlo siva, maslinasta, zelena… Na slikama su samo neke od bezbrojnih kombinacija boja i proporcija


Sava Re ipak neće isplatiti dividendu – Bankar.me\nNovember 6, 2020 CRNA GORA, OSIGURANJE, REGION, REGION, SVE VIJESTI Leave a comment\nSava Re je danas iznenađujuće otkazala skupštinu dioničara koja je trebalo da se održi 16. novembra i na kojoj je trebalo da bude donesena odluka o dividendi.\nPrilikom najave sazivanja 37. skupštine, kompanija je procijenila sposobnost isplate dividende iz dobiti za 2019. godinu na temelju dopunskog godišnjeg plana za 2020. godinu i dopunskog strateškog plana za razdoblje 2020. – 2022. godine. Oboje su se takođe temeljili na razvoju finansijske godine 2020. s učincima i procjenom rizika iz prvog talasa covida-19 na poslovanje Sava osiguravajuće grupe.\n“Takođe su provedeni scenariji stresa za procjenu adekvatnosti kapitala. Prema pravnim mišljenjima dobijenim od početka pandemije u vezi s problemom u sljedećem odlomku, nije bilo potrebno prepoznati posljedice dodatnih rizika povezanih s pandemijom u našim planskim i strateškim dokumentima i scenarijima stresa. Nakon sazivanja skupštine, Sava Re je posljednjih dana informirana i suočena s novim okolnostima na nekim tržištima osiguranja u EU-u i Velikoj Britaniji koje odstupaju od prethodno dobijenih pravnih mišljenja, posebno sudske i regulatorne prakse i drugih važnih činjenica u vezi s mogućim dodatnim negativni uticaji pandemije covida-19 na poslovanje Zavarovalnice Sava i Save Re. Nove okolnosti uglavnom se odnose na polise osiguranja sklopljene na irskom tržištu (direktno prenošenje usluga osiguranja u EU) i reosiguranje u Ujedinjenom Kraljevstvu u vezi s gubitkom dohotka zbog posljedica pandemije covida-19 u neživotnim osiguranjima, a nove sudske i regulatorne prakse mogu imati negativan uticaj na rezultate poslovanja i solventnost Grupe”, navode iz Save Re.\nSava Re takođe je pozvala Agenciju za nadzor osiguranja da preispita procjenu ovih rizika na tim tržištima i učinaka na stanje solventnosti.\n– Na temelju Politike upravljanja rizikom Grupe, odmah smo pristupili procjeni vjerovatnoće realizacije rizika i procjeni opsega njegovog uticaja. Trebaće nam malo vremena da izvršimo ove procjene”, zaključuju iz Save Re.\nPOJMOVISava Re sava re dividenda\nPrevious Centralna banka SAD zadržala referentnu kamatnu stopu na rekordno niskom nivou\nSljedeći Istorija pohlepe


OSM Televizija - MALJKOVIĆ: OLIMPIJSKI KOMITET ĆE POMOĆI U ORGANIZACIJI EYOF\nMALJKOVIĆ: OLIMPIJSKI KOMITET ĆE POMOĆI U ORGANIZACIJI EYOF\nOlimpijski komitet Srbije zajedno sa Vladom Srbije pomoći će Istočnom Sarajevu i Sarajevu u organizaciji Evropskog olimpijskog festivala mladih /EJOF/ 2019. godine, da bi održavanje tog velikog sportskog događaja bilo izvanredno, izjavio je danas u Istočnom Sarajevu predsjednik Olimpijskog komiteta Srbije Božidar Maljković.\nMaljković je, nakon sastanka sa gradonačelnikom Istočnog Sarajeva Nenadom Vukovićem, rekao novinarima da je ova institucija uložila velike napore da bi Međunarodni olimpijski komitet /MOK/ dodijelio organizaciju EYOFA-a Istočnom Sarajevu i Sarajevu.\nOn je naveo da mu je nekadašnji predsjednik MOK-a Huan Antonio Samaran rekao da za vrijeme njegovog života nijedna sportska manifestacije nije bila organizovana kao Zimska olimpijada u Sarajevu, izrazivši uvjerenje da će to biti slučaj i sa organizacijom EYOF-a.\nMaljković, koji je i proslavljeni košarkaški trener, naglasio je da mora postojati most saradnje između Istočnog Sarajeva, Republike Srpske i Beograda, da ta saradnja za sada dobro funkcioniše, ali da uvijek ima prostora za njeno unapređenje.\nVuković je izjavio da je Olimpijski komitet Srbije prijatelj Republike Srpske i Istočnog Sarajeva i veoma važan partner kada je riječ o organizaciji EYOF-a 2019. godine.\nOn je izrazio zahvalnost Srbiji i njenom olimpijskom komitetu za podršku, dodajući da je uz njihovu pomoć od MOK-a dobijena organizacija tog značajnog takmičenja.\nVuković je dodao i da jedan broj ljudi koji je uključen u rad Olimijskog komiteta Srbije pomaže u vezi sa organizacijom EYOF-a, pošto Srbija ima ogromno iskustvo u organizaciji velikih međunarodnih takmičenja.\nOn je podsjetio i na nedavnu posjetu predsjednika Srbije Aleksandra Vučića, koji je rekao da će Srbija u narednom periodu podržati neke projekte u Istočnom Sarajevu i Sarajevu, među kojima bi mogla biti i podrška u vezi sa organizacijom EYOF-a.\nVuković je naveo da je sa Maljkovićem razgovarano i o odličnim uslovima za pripreme koje je Odbojkaška reprezentacija Srbije imala nedavno na Palama, izrazivši zadovoljstvo što će ova opština postati nova mala baza za odbojkaške selekcije Srbije.\n"Razgovarali smo o fenomenalnim uslovima koje pruža Sportsko-rekreativni centar `Peki` na Palama i Jahorina kao planina koja može da bude dobar domaćin brojnim sportskim ekipama i pojednicima iz Srbije. Razgovarali smo i o novim selekcijama Srbije koje bi mogle da imaju pripreme u Istočnom Sarajevu, što bi za nas bilo od velikog značaja", napomenuo je Vuković.\nOn je pomenuo i brojne sportiste iz Istočnog Sarajeva koji su, takmičeći se za Srbiju, ostvarili zapažene rezultate, izrazivši zahvalnost Srbiji što drži otvorena vrata za sportiste iz Republike Srpske.\nOsim Maljkovića, sastanku u Istočnom Sarajevu prisustvovali su generalni sekretar Olimpijskog komiteta Srbije Đorđe Višacki i izvršni direktor Damir Štajner.\nDelegacija Olimpijskog komiteta Srbije boravi u zvaničnoj posjeti Olimpijskom komitetu BiH povodom 25 godina od osnivanja.\nJoš iz iste kategorije: « Liga šampiona: Borusija Dortmund - Real Madrid Đoković: Želim da igram još deset godina »


Soroš donira milijardu dolara univerzitetima da "ojača demokratiju"\nPetak, 24.01.2020., 13:52 Petak, 24.01.2020., 12:36\nAmerički investitor Džordž Soroš (89) planira da donira milijardu dolara univerzitetima da bi ojačao demokratiju i obrazovao progonjene zajednice, objavio je kontroverzni milijarder na marginama Svjetskog ekonomskog foruma.\nSoroš želi da poveže postojeće univerzitete širom svijeta, kao odgovor na globalno zagrijavanje, protestne pokrete širom svijeta i političke trendove.\nProšle godine “najjače sile – SAD, Kina i Rusija – ostale su u rukama diktatora ili onih koji žele biti diktatori, a broj autoritarnih vođa nastavio je rasti”, rekao je milijarder na večeri koju organizuje svake godine na Svjetskom ekonomskom forumu u Davosu.\nSrednjeevropski univerzitet (CEU) koji je osnovao i finansira milijarder biće dio mreže, a nedavno ga je je morao preseliti iz Budimpešte u Beč nakon što je Mađarska zakonski onemogućila rad CEU-a.\nDio Soroševih sredstava biće doniran studentima izbjeglicama i zatvorenicima ali studentima romske manjine.\nSoroš je kritičar političara poput američkog predsjednika Donalda Trampa i mađarskog premijera Viktora Orbana, a krajnja desnica optužuje Soroša za promovisanje i finansiranje ilegalne masovne migracije u Evropu.


'Dodik se povlači iz Prudskog sporazuma' - Klix.ba\n'Dodik se povlači iz Prudskog sporazuma'\n8.4.2009. u 16:22\nPredsjednik SDA Sulejman Tihić izjavio je danas da se lider SNSD-a Milorad Dodik polako povlači i odustaje od dogovora na koje je pristao tokom prudskog procesa.\n"To najbolje pokazuje njegov odnos prema odluci Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH, a koja se odnosi na ustavne reforme. Dom naroda Parlamentarne skupštine BiH odlučio je onako kako je napisano u izjavama vezanim za prudski proces", rekao je novinarima Tihić, prije radnog ručka sa ambasadorom SAD u BiH Čarlsom Englishom.\nPrema njegovim riječima, Dodik je odustao i od pitanja državne imovine, iako je u decembru prošle godine dogovoreno kako da taj problem bude riješen. Tihić smatra da se Dodik ne može nositi sa kritikom kojoj je izložen u Republici Srpskoj.\nOn je istakao da će na radnom ručku sa američkim ambasadorom biti riječi o pitanjima koja tretiraju prudski proces.\nLider HDZ-a BiH Dragan Čović rekao je prije radnog ručka sa Englishom, da prudski proces nema alternativu i da će se morati nastaviti ako se želi dobro BiH. On je ocijenio da prudski proces nije propao, ali da je očigledno da je došlo do njegovog zastoja.\nČović je naglasio da će na sastanku biti riječi o funkcionisanju vlasti u BiH i prudskom procesu. Lider SNSD-a Milorad Dodik nije došao na današnji radni ručak u Sarajevu sa Englishom, Tihićem i Čovićem.\nOdređen pritvor Daveru Morini\n08.04.2009. u 16:27\nMalović Hasiba nađena u garaži s nožem u vratu\n08.04.2009. u 16:19


Sekretari Banjac i Radin najavili “Prvu godišnju konferenciju lokalnih skupština” | Skupština Grada Novog Sada\n– Na predstojećoj konferenciji će se razvijati misao i raspravljati o temama od lokalnog do globalnog značaja. Naš cilj je da jačamo kapacitete rada institucija i stručnih službi, kao i da promovišemo participaciju građana u njihovom radu. Takođe, uz pomoć naših partnera iz UNDP i Vlade Švajcarske želimo da se uključimo u globalne procese promocije Ciljeva održivog razvoja Ujedinjenih nacija (UN), pre svega razvoju Cilja 16., a to su mir, pravda i snažne institucije – istakao je Banjac.\nSekretar Skupštine Grada Novog Sada Marko Radin ocenio je predstojeću “Prvu godišnju konferenciju lokalnih skupština” kao važnu u povezivanju i udruživanju lokalnih parlamenata.\n– Prošle godine je održana konferencija posvećena digitalizaciji rada lokalnih skupština, a ove godine se organizuje “Prva godišnja konferencija lokalnih skupština”, stručni skup na kojem ćemo puno pažnje posvetiti podizanju kapaciteta stručnih službi skupština – istakao je Radin.\nOn je kazao da su Grad Novi Sad i Skupština AP Vojvodine, kroz saradnju sa donatorima konferencije Vladom Švajcarske i Programom za razvoj Ujedinjenih nacija, prepoznali važnost i ulogu lokalnih skupština za sve građane na lokalnom nivou.


Srbija između izbacivanja uglja i protesta radnika 26 Maj 2021 - slobodnaevropa\nVlada Srbije našla se između obaveza o smanjivanju i izbacivanju uglja iz proizvodnje i protesta radnika u termoelektranama.\nMinistarka rudarstva i energetike Zorana Mihajlović poručila je da neće biti gašenja termoelektrana, koje koriste ugalj. Ona je 25. maja, nakon sastanka sa Sindikatom Elektroprivrede Srbije (EPS) rekla da će biti formiran savet koji će praviti plan za termokapacitete do 2050. godine.\nPrethodnog dana su radinici termoelektrana Kolubara, Kostolac i Nikola Tesla održali "zbor upozorenja" zbog, kako su naveli, odluke Ministarstva rudarstva i energetike o prekidu izgradnje i svih aktivnosti termoelektrane Kolubara B, nove termoelektrane u kompleksu Kolubara koja bi trebalo da koristi ugalj.\nTermoelektrana Kolubara sa 5 blokova radi u sastavu Termoelektrane "Nikola Tesla". Na sajtu EPS-a se navodi da termoelektrane Kolubara i Morava čine 3 odsto proizvodnje EPS-a. Preliminarni sporazum o izgradnji Kolubare B Srbija je potpisala sa kineskom kompanijom Power China.\nMeđutim, Srbija će u procesu pridruživanja Evropskoj uniji morati da se uskladi sa evropskim normama i da do 2050. godine izbaci ugalj iz upotrebe.\nMirko Popović, programski direktor nevladine organizacije Regulatorni institut za obnovljivu energiju i životnu sredinu (RERI), rekao je za Radio Slobodna Evropa (RSE) da Vlada Srbije ni sa kim nikada nije razgovarala o pravednoj tranziciji.\n„Pravedna tranzicija podrazumeva rešavanje socijalnih, ekoloških i ekonomskih pitanja regiona i društvenih grupa, posebno radnika, koji će biti pogođeni prelaskom na niskougljeničnu ekonomiju“, naveo je Popović.\n„I naravno da su ljudi uplašeni za svoja radna mesta i svoju budućnost. Mi ne znamo šta je plan energetske tranzicije Srbije“, dodao je.\nPredstavnici RERI se u svojim izjavama takođe zalažu za poštovanje evropskih vrednosti u ekologiji, što podrazumeva prestanak korišćenja uglja.\nŠta kaže resorno ministarstvo?\nResorna ministarka je, dan nakon protesta zaposlenih u termoelektranama, poručila da će u Vladi biti formiran savet koji će raditi na planu rada i termokapaciteta i zamenskih kapaciteta do 2050. godine.\n„…nije glavno pitanje da li će se graditi određeni novi kapaciteti, nego šta je opravdano u ovoj situaciji, da li treba da se angažujemo u revitalizaciji postojećih elektrana i da učinimo sve da na održiv način proizvodimo električnu energiju”, rekla je Zorana Mihajlović.\nKada je u pitanju potencijalna izgradnja termoelektrane Kolubara B, stav Ministarstva je, prema rečima ministarke Mihajlović, da je potreban plan šta će se raditi u energetici u narednih 20 i 30 godina.\nMinistarstvo rudarstva i energetike je 24. maja potvrdilo za RSE da "do ovog trenutka" nisu dali odobrenje za izgradnju termoelektrane Kolubara B.\nDržavno preduzeće Elektroprivreda Srbije (EPS) je u martu prošle godine sa kineskom kompanijom Power China potpisalo preliminarni sporazum o saradnji za izgradnju ove termoelektrane u centralnoj Srbiji.\nIz Ministarstva rudarstva i energetike su za RSE rekli i da niko neće ostati bez posla. U odgovoru se navodi da je Ministarstvo "do sada imalo otvoren dijalog sa sindikatima i da su sindikati učestvovali u donošenju svih bitnih odluka", te "da će tako biti i ubuduće".\n"Proces energetske tranzicije, u kojem se nalazi čitav svet, ne samo Srbija, ne dešava se preko noći, niti se tako donose odluke. Ovim procesom se upravlja planski i strateški, i upravo tako u dogovoru države, preduzeća, sindikata i zaposlenih će se praviti planovi u vezi sa aktivnostima u energetskom sektoru do 2050", naveli su iz Ministarstva.\nMinistarka rudarstva i energetike Zorana Mihajlović je 26. maja govoreći na Kopaonik biznis forumu, na panelu o energetskoj politici, rekla sa u procesu energetske tranzicije Srbiju očekuju velike investicije u izgradnju novih kapaciteta, kao i otvaranje novih radnih mesta.\n„Nismo za to da se grade nove termoelektrane, jer mislimo da to nije opravdano, već treba da se okrenemo zdravijim i održivim načinima proizvodnje energije, vodeći računa i o troškovima koje će nositi takse na emisije CO2“, navela je ona.\nObjasnila je da će novi kapaciteti obuhvatati pre svega srednje i velike hidroelektrane, gasne elektrane, kao i solarne i vetroelektrane.\nMinistarka je u više navrata ponovila da energetska tranzicija ne znači ni naglo zatvaranje termoelektrana ni gubitak radnih mesta, već pre svega donošenje plana do 2050. godine koji će obezbediti da Srbija ima dovoljno energije, što podrazumeva i investicije u izgradnju novih energetskih kapaciteta i otvaranje novih radnih mesta.\nŠta kažu radnici termoelektrana?\nRadnici zaposleni u termoelektranama na ugalj strahuju da će njihovim zatvaranjem ostati bez posla.\nMiodrag Ranković, predsednik sindikata Kolubare kaže za RSE da nisu protiv toga da se razmišlja o zamenskim kapacitetima, ali ne da se sve ugasi za 8 godina.\nOn navodi da je iz Ministarstva rudarstva i energetike 21. maja upućeno pismo direktoru Elektroprivrede Srbije u kome se traži obustavljanje svih aktivnosti na izgradnji termoelektrane Kolubara B. Dodaje da u tom pismu piše da će se od 2021. do 2030. godine gasiti rudarski sektor, pogotovo Kolubara i Kostolac, što bi kako kaže, ostavilo bez posla 18.000 ljudi.\nRSE nije mogao da potvrdi autentičnost pisma.\n„Podržavamo da se od 2050. godine polako zatvaraju rudnici. To se nekako uklapa u naše planove jer će Kolubara otprilike imati ugalj do 2050-ih godina. Ali 2030. godina je bukvalno sutra“, kaže Ranković.\nIz Ministarstva rudarstva i energetike nisu odgovorili na pitanje RSE da li je rok za izbacivanje uglja pomeren sa 2050. na 2030. godinu, kako to tvrde radnici.\nPredsednik sindikata Kolubare tvrdi i da ukoliko ugalj kao energent bude izbačen u tako kratkom roku, Srbija nema napravljene zamenske kapacitete i da je teško da se za tih 8-9 godina napravi bilo šta.\n„Mi imamo elektranu Veliku Crljeni koja je najstarija, 65 godina, pa kako nas do sada nije trovala. Pogledajte Obrenovac, elektrane su bukvalno u gradu. Ne kažem da je to čisto, ali je mnogo uloženo u filtere i odjedanput samo je to prljavo“, navodi Ranković.\nEPS ima osam termoelektrana u kojima radi 25 blokova. Pogonsko gorivo je lignit.\nNa šta se Srbija obavezala?\nSkupština Srbije je u martu usvojila Zakon o klimatskim promenama koji je osnov za uspostavljanje sistema za ograničenje emisija gasova sa efektom staklene bašte.\nPremijerka Srbije Ana Brnabić je u novembru 2020. u ime Srbije potpisala Deklaraciju o Zelenoj agendi za Zapadni Balkan na samitu Zapadnog Balkana u Sofiji.\nOvom deklaracijom zemlje regiona su se obavezale na uvođenje modela za oporezivanje emisija gasova sa efektom staklene bašte, povećanje udela obnovljivih izvora energije i postupno ukidanje subvencija za ugalj. Zelena agenda je predviđena Evropskim zelenim planom, koji sadrži mere kako bi EU bila klimatski neutralna do 2050.\nU obraćanju na Međunarodnoj konferenciji povodom pete godišnjice Pariskog sporazuma, u decembru 2020. godine, predsednik Aleksandar Vučić je rekao da će Srbija do 2050. godine biti niskougljenično društvo.\nOn je tada naveo da je Srbija razvila dugoročnu Strategiju niskougljeničnog razvoja sa Akcionim planom, koji je usmeren na smanjenje emisije gasova sa efektom staklene bašte do 2030. i 2050. godine. Kako je objasnio, to znači smanjenje emisije gasova sa efektom staklene bašte za 13,2 odsto u odnosu na 2010. godinu i 33,3 odsto u poređenju sa 1990.\n"Uslovno, uz dodatnu podršku, svoju ambiciju možemo povećati za više od pet puta", ukazao je predsednik Srbije.\nSrbija je među 196 zemalja koje su 2015. potpisale Pariski sporazum o klimatskim promenama. Njime se, između ostalog, predviđa ograničavanje globalnog zagrevanja smanjenjem emisije gasova na manje od dva stepena Celzijusa.\nMeđutim, predsednik Srbije Aleksandar Vučić je takođe tokom posete rudarskom basenu Kolubara u maju 2020, rekao da će novootvoreni površinski otkop Radljevo-Sever obezbediti ugalj za narednih 60 godina.\n"Gotovo 500 miliona evra biće uloženo u ovaj kop, time ćemo garantovati oko 60 godina snabdevanja uglja iz ovog kopa, dok se ne bude dalje širio", rekao je Vučić i dodao da će taj kop obezbeđivati oko 13 ili 13,5 miliona tona uglja godišnje.\nDa izgradnja Kolubare B i ulaganje novca u produžetak životnog ciklusa Kolubare A "nisu dobar put za Srbiju" jer Evropska unija pokušava da ne koristi ugalj i fosilna goriva, izjavio je Antoan Avinjon, zvaničnik u Delegaciji Evropske unije za životnu sredinu i borbu protiv klimatskih promena 29. oktobra 2020. godine.\nOn je tada na onlajn panelu „Kvalitet vazduha – od evropskog do lokalnog nivoa“ naveo da će EU "pogurati" Srbiju da se udalji od uglja i dekarbonizuje svoju ekonomiju.\nMirko Popović iz RERI-ja, podsećajući da se Srbija Sofijskom deklaracijom pridružila EU u ostvarenju cilja o klimatskoj neutralnosti do 2050. godini, kaže da je to nemoguće ostvariti uz izgradnju novih i očuvanje postojećih termoenergetskih postrojenja.\nOn se pita i zašto Vlada ne bi objavila dokument koji je poslat EPS-u i na osnovu čega je ministarka izjavila da se neće gasiti termoelektrane, kako misli da ih održi i na koji način misli da gradi nova postrojenja.\n„Termoelektrane proizvode nenadoknadivu štetu po životnu sredinu i ostvaruju ključni uticaj na klimatske promene“, ukazuje Popović.\nOn navodi da samo par zemlja u EU - Poljska, Bugarska, Rumunija nisu pokrenule diskusiju odlučivanja o prestanku proizvodnje električne energije iz uglja, a da su zemlje Zapadne Evrope ili već donele tu odluku ili prestale sa proizvodnjom uglja.\nDogovor o zakonu o klimi\nPregovarači Saveta EU i Evropskog parlamenta postigli su 21. aprila dogovor o zakonu o klimi prema kojem će Unija do 2030. smanjiti emisiju gasova sa efektima staklene bašte za 55 posto u odnosu na 1990. godinu.\nMinistri zaštite životne sredine Grupe sedam (Velike Britanije, SAD, Kanade, Japana, Francuske, Italije i Nemačke) saglasili su 21. maja da zaustave direktno finansiranje elektrana na ugalj u siromašnijim zemljama do kraja 2021. godine.\nU januaru je Energetska zajednica (EZ) pozvala zemlje članice, među kojima je i Srbija, da preispitaju da li su njihove mere državne pomoći sektoru uglja u skladu sa pravilima Evropske unije.\n10 Jan 2022 EMS se oglasio o stanju elektromreže Srbije\n7 Jan 2022 Na Božić pre 79 godina umro je Nikola Tesla


Tasovac: Narodni muzej i MSU prioritet sledeće godine\nBEOGRAD - Ministar kulture i informisanja Ivan Tasovac izjavio je danas da su za sledeću godinu prioritet Narodni muzej i Muzej savremene umetnosti, kao i imenovanje direktora ustanova kulture u kojima je već duže vreme v.d.stanje.\nTasovac je rekao da je prva stvar raspisivanje javnih nabavki za Narodni muzej i Muzej savremene umetnosti.\n"To je pitanje koje traje nedelju do 10 dana, onda se raspisuju tenderi i onda možemo sa daleko većim osmehom da očekujemo završetak radova tokom 2016", kazao je Tasovac u izjavi medijima nakon otvaranja konferencije "Kultura, koncepti i upravljanje promenama" koja se održava u Jugoslovenskoj kinoteci.\nKad je reč o imenovanju direktora u ustanovama kulture u kojima je na snazi v.d. stanje, ministar je rekao da je neophodno da se promene dese što pre kako bi i te institucije dobile novi impuls pre svega zbog ljudi koji rade u njima.\nOn očekuje da će tehnička proceduda biti završena u svim ustanovama u kojima su upravni odbori doneli odluku, poput Narodnog pozorišta, dok za narednu godinu, kako kaže, ne očekuje da će biti laka, i to ne samo u Srbiji, ali dodaje da to nije razlog da ne verujemo u uspeh.