Sudovi donirali 50 hiljada eura: Medenica i sudije Vrhovnog suda dali pola plate za borbu protiv koronavirusa | Kodex.ME\nSudovi donirali 50 hiljada eura: Medenica i sudije Vrhovnog suda dali pola plate za borbu protiv koronavirusa\nSudije i zaposleni u crnogorskim sudovima, od martovskih zarada, donirali su Nacionalnom koordinacionom tijelu za zarazne bolesti 50 hiljada eura za borbu protiv COVID-19, saopšteno je iz Vrhovnog suda.\n16. 04. 2020 - 13:34 Autor: Kodex\nSvih 19 sudija Vrhovnog suda, uključujući predsjednicu Vesnu Medenicu, odvojili su za ovu namjenu polovinu mjesečne zarade, dok su ostali zaposleni uplatili iznose u skladu sa svojim mogućnostima, kažu iz VS-a.\nMedenica je zahvalila predsjednicima svih sudova što su se odazvali njenom pozivu i na taj način pokazali profesionalnu ozbiljnost i humanu dimenziju, kao nosioci sudijske funkcije.\n"Ovim činom, sudije i zaposleni u crnogorskim sudovima osim solidarnosti, poslali su poruku državi i građanima dasu zajedno u borbi protiv ove pošasti", poručila je Medenica.\nPodsjetimo, predsjednica Vrhovnog suda je sredinom marta uputila apel predsjednicima sudova da, donacijom dijela svojih zarada, pomognu u borbi protiv koronavirusa.


U ponoc Bosna i Hercegovina preuzima kontrolu neba\nHome » News Archive » BiH News » U ponoc Bosna i Hercegovina preuzima kontrolu neba\nZamjenik direktora Agencije za pružanje usluga u vazdušnoj plovidbi (BHANSA) Damir Ćopić potvrdio je da u ponoć ova agencija preuzima kontrolu neba u BiH.\nĆopić je naveo da u ponoć sa radom počinje i Centar meteorološkog bdijenja, te se i posao obavještavanja aviona o meteorološkom stanju tako preuzima od kolega iz Srbije i Hrvatske.\nCentar za kontrolu letenja smješten je u Sarajevu, a Centar meteorološkog bdijenja u Banjaluci.\nĆopić objašnjava da BHANSA preuzima kontrolu letenja u srednjem i dijelu gornjeg prostora, odnosno do nivoa 325 - do 10.000 metara.\n"Svi potrebni uslovi su ispunjeni u koordinaciji sa Eurokontrolom i ljudima iz Brisela, te kolegama iz Srbije i Hrvatske", rekao je Ćopić.\n"Ovim smo postali punopravna članica kontrole letenja. Sve avio kompanije i svi provajderi u svijetu od sutra znaju da BHANSA pruža usluge kontrole letenja u BiH", kaže Ćopić.\n"Vijeće ministara je zadužio Direkciju za civilno vazduhoplovstvo (BHDCA) da izvede ovaj projekat do kraja. Tu su nastali određeni problemi. BHANSA je projekat preuzela 13. juna 2013. godine i zajedno sa Eurocontrolom i Srbijom i Hrvatskom krenula u finalizaciju", naveo je Ćopić.\nOn ističe da je sve usklađeno sa standardima Eurocontrola.\nU javnosti se nagađalo da Srbija i Hrvatska uzimaju milione maraka jer rade kontrolu neba iznad BiH, međutim Ćopić objašnjava da BiH za sada neće imati velike finansijske koristi.\n"BiH je članstvom u Eurokontrolu potpisala multilateralni ugovor o rutnim naplatama. Kada budemo u potpunosti kontrolisali nebo u BiH nećemo naplaćivati sredstva koja su za usluge naplaćivale Srbija i Hrvatska, jer je potpuno drugačiji princip i oni imaju više sektora i ljudi. Ovo neće donijeti mnogo u finansijskom smislu, ali će donijeti pomak, ako BHANSA uspije opravdati svoje troškove, jer smo imali određenih blokada članova Savjeta agencije koji nisu htjeli glasati za odluke i usporavali su proces", dodaje Ćopić.\nĆopić kaže da se odmah nastavlja sa aktivnostima potpunog preuzimanja kontrole neba do nivoa 660, odnosno 20.000 metara. "Planiramo to uraditi do kraja 2015. godine, ali vidjet ćemo šta će nam reći ljudi iz Brisela", rekao je Ćopić.\nU Ministarstvu saobraćaja i komunikacija BiH ranije su procjenjivali da će preuzimanje kontrole neba od 2016. godine obezbijediti BiH dobit od oko 165 miliona KM.


Banjica: Rad dočekuje ekipu Radnika, pobeda donosi mirniju završnicu plej-auta\nJedan od najzanimljivijih okršaja u okviru 33.kola Super lige Srbije, barem kada je reč o borbi za opstanak u eliti, igra se danas na Banjici gde domaći Rad dočekuje goste iz Surdulice, ekipu Radnika. Pobeda bi jednom od ova dva tima obezbedila daleko mirniju završnicu plej-auta, pa treba očekivati veliku borbu i neizvesnu utakmicu.\nEkipa Rada je tokom proleća igrala sa mnogo oscilacija, a nakon jedanaest odigranih mečeva ostvarli su samo tri pobede, uz dva remija i šest poraza. U prethodnom kolu ubedljivo su poraženi na gostovanju u Novom Pazaru, a rezultat je bio 3:0. Trenutno zauzimaju 12.mesto na superligaškoj tabeli sa 18 bodova na svom kontu, šest više od poslednjeplasiranog Borca i pet više od pretposlednjeg Novog Pazara. Surduličani su imali potpuno isti učinak, takođe ostvarivši samo tri pobede tokom proleća, uz dva remija i šest poraza. Oni su u prethodnom kolu na svom stadionu ubedljivo savladali ekipu subotičkog Spartaka, a rezultat je bio 3:0. Ekipa Radnika se trenutno nalazi na 11.mestu superligaške tabele sa 19 bodova na svom kontu, jednim više od predstojećeg rivala, ekipe Rada.\nDva tima su tokom aktuelne sezone već odigrala dva susreta, sa ujednačenim uspehom. Prvi meč odigran je na Banjici, a ekipa Rada slavila je rezultatom 1:0(1:0). Pogodak za ’’građevinare’’ tom prilikom je postigao Bogdan Mladenović. Surduličani su se u potpunosti revanširali nekoliko meseci kasnije na svom stadionu, a rezultat je takođe bio 1:0(1:0). Strelac za ekipu Radnika na tom susretu bio je Stefan Nikolić sa ’’bele tačke’’. Današnji rivali su do sada odigrali ukupno četiri međusobna susreta, a građevinari’’ su oba odigrana na Banjici rešili u svoju korist.\nDomaćini u ovaj meč ulaze oslabljeni, ali i sa velikom željom da ostvare prvu pobedu u plej-aut fazi. O tome je na redovnoj konferenciji za medije održanoj pred ovaj susret govorio i pomoćni trener u stručnom štabu ’’građevinara’’ Dejan Rusmir koji je istakao da je uveren da će svi igrači koji dobiju šansu pružiti dobru igru i ostvariti pozitivan rezultat:\n’’Dolazi nam u goste ekipa iz Surdulice koja je u poslednje dve utakmice vezala dve pobede, imaju bod više od nas na tabeli, tako da očekujemo izuzetno tešku utakmicu. Što se nas tiče imamo dosta kadrovskih problema, ali smo to sada ostavili sa strane i pripremamo se maksimalno. Ima igrača koji jedva čekaju da dobiju šansu i da je iskoriste, tako da mislim da će sa te strane sve biti u najboljem redu.’’\nPrisutnima se potom obratio i defanzivac ’’građevinara’’ Miloš Radivojević koji je istakao da je najvažnije prekinuti seriju poraza i mirno privesti uspešnu sezonu kraju:\n’’Igramo sa jednom dobrom ekipom koja nam dolazi u dosta nezgodnom trenutku, nakon dva poraza. Međutim, mi želimo da što pre to zaboravimo, ostvarimo pobedu i da nastavimo tamo gde smo stali. Dobro smo odigrali ovu sezonu, treba privesti plej-aut kraju mirno i bez tenzija, tako da se nadam da ćemo slaviti sutra.’’\nU taboru gostiju ima puno razloga za optimizam, jer je ekipa u pravom trenutku ušla u bolju formu i vezala dve pobede, ali i za oprez. O tome je u izjavi za medije datoj pred ovu utakmicu govorio i šef stručnog štaba Simo Krunić koji je istakao da je ekipa Rada kvalitetna i da će ovoga puta morati da pobedi, pa svoje igrače poziva na oprez:\n''Rad u plej-autu ima dva poraza i danas nema izbora, moraće da nas pobedi. ''Građevinari'' su pre plej-auta imali veću bodovnu razliku, dobro su organizovani, zato smo posebno oprezni. Od svih igrača tražim da budu skoncentrisani i daju sve od sebe da se iz Beograda vratimo neporaženi. Odgovara nam i remi. Radu ćemo se suprotstaviti u najjačem sastavu.''\nMeč 33.kola Super lige Srbije između Rada i Radnika igra se danas, u subotu 29.aprila 2017.godine, sa početkom u 19:00 časova. Obezbeđen je direktan televizijski prenos ovog susreta na prvom programu TV Arena sport.


Rade Kostić: Ovo je samo poboljašnje kvaliteta usluga koja bolnica pruža svojim korisnicima - Glas Zaječara\nHome Politika Rade Kostić: Ovo je samo poboljašnje kvaliteta usluga koja bolnica pruža svojim...\nRade Kostić: Ovo je samo poboljašnje kvaliteta usluga koja bolnica pruža svojim korisnicima\nDirektor specijalne bolnice za rehabilitaciju „Gamzigrad“, dr Rade Kostić kaže da je postavljanjem flajera želeo da omugući svim pacijentima, koji žele, da prisustvuju skupu predsednika Aleksandra Vučića, pošto se u popodnevnim satima iz Gamzigradske banje ne saobraćaju autobusi ka Zaječaru.\nDirektor specijalne bolnice za rehabilitaciju „Gamzigrad“ dr Rade Kostić kazao je razlog postavljanja flajera u trpezariji sa pozivom na skup predsednika Aleksandra Vučića.\n„Povodom posete predsednika Srbije Aleksandra Vučića, gradu Zaječaru, u subotu 15. juna u 17 sati, s obzirom da se iz specijalne bolnice za rehabilitaciju „Gamzigrad“, u popodnevnim i večernjim satima ne saobraćaju autobusi, a u specijalnoj bolnici je trenutno 230 pacijenata, želimo da omogućimo svima koji su voljni da prisustvuju poseti i obraćanju predsednika Vučića, kao predsednika svih građana, a ne kao stranačkog lidera na tom skupu. Ovaj skup nema veze sa partijskim i političkim konotacijama. Ovo je samo poboljašnje kvaliteta usluga koja bolnica pruža svojim korisnicima“– izjavio je direktor specijalne bolnice za rehabilitaciju „Gamzigrad“ dr Rade Kostić za portal Glas Zaječara.\nPrethodni tekstPozivnice za miting Aleksandra Vučića deljene pacijentima u Specijalnoj bolnici „Gamzigrad“\nNaredni tekstVremenska prognoza za 13.jun: Sunčano i veoma toplo


Štedljive LED sijalice ugrožavaju zdravlje - Narod.ba\nLifestyle 20. Jula 2019.\nŠtedljive LED sijalice sve više zamjenjuju obične jer su značajno ekonomičnije u pretvaranju električne energije a i značajno su trajnije od običnih sijalica.\nSve je više ljudi koji se žale na trepćuću prirodu LED rasvjete, posebno kada se koriste s prigušivačima, odnosno tzv. dimerima. Treperenje LED-ica u normalnim okolnostima nije direktno vidljivo oku jer je frekvencija kojom se to dešava, uglavnom viša od 100 treptaja u sekundi i previše je visoka da bismo je uočili.\nIpak nevidljivo treperenje u određenim okolnostima postaje vidljivo. Ovakvo treperenje narušava kontrolu pokreta očiju tako što tjera mozak da napornije radi i troši više energije, što se povezuje s glavoboljama i mučninama.Francuska zdravstvena organizacija je upozorila da je plavo svjetlo iz LED sijalica opasno po zdravlje. Dokazano je da ono oštećuje mrežnjaču i da remeti ritam sna.\nIstraživanje koju je sprovela Francuska organizacija za hranu i životnu sredinu “ANSES” je potvrdila sumnju koja već dugo traje u svijetu. Svako ko se dugo izlaže LED osvjetljenju rizikuje da izgubi i do posljednje ćelije mrežnjače, što vodi smanjenju oštrine vida.\nProfesor psihologije Arnold Vilkins sa britanskog Univerziteta u Eseksu kaže da su LED sijalice u stanju da izazovu osjećaj vrtoglavice i bol u glavi u roku od samo 20 minuta od trenutka njihovog uključivanja.\nUkoliko i vas hvata glavobolja od LED sijalica dobra vijest je da nisu sve jednako opasne. One koje proizvode plavo svjetlo zamjenite sa onima koje proizvode toplo bijelo svjetlo, ne izazivaju pomenuta oštećenja i glavobolje.


VUČIĆ: Zločin u Račku je fabrikovao lopuža i hohštapler Vilijam Voker! | Vesti Dana\nPredsednik Aleksandar Vučić nazvao je danas zastrašujućim to što je Ivan Todosijević osuđen na dve godine zatvora zato što je za zločin u Račku rekao je da je izmišljen, te poručio da i on sam ponavlja da je to fabrikovani zločin i upitao da li će zbog toga sve da nas osude.\n„To je zastrašujuće“, rekao je Vučić novinarima u Šapcu i dodao:\n„vi članovi Srpske liste ponoviće isto, i ja ponavljam sada – fabrikovani zločin u Račku, gde je sve falsifikovao onaj belosvetski prevarant, lopuža i hohštapler Voker“, rekao je Vučić.\nKako kaže, ponavljaće to svaki dan da vidi hoće li sve da nas osude i hoće li probati da izbrišu istinu, samo zato što se to njima (u Prištini) ne sviđa, te primetio da je im je to glavna vest.\nVučić je ukazao da su u Prištini sinoć u svojim medijima proglasili mrtvom Silvanu Arsović, bivšu saradnicu ubijenog Olivera Ivanovića, protiv koje je kosovsko Specijalno tužilaštvo podiglo optužnicu za umešanost u to ubistvo, a koja je zbog lošeg zdravstvenog stanja primljena na lečenje u bolnicu u Kosovskoj Mitrovici.\n„Ko zna kakve su to manipulacije i šta su sve pokušali da urade oko ubistva Olivera Ivanovića… Proglasili je mrtvom, još govoreći kako su je naši lekari ubili. To su zastrašujuće stvari“, istakao je Vučić.


Vučić: Teška noć za mene i Stefanovića\nNIŠ - Situacija ispred zgrade Vlade Srbije, kada je jutros jedan kriminalac pretio da će aktivirati dve ručne bombe, bila je prilično opasna, ali je uspešno rešena, izjavio je premijer Aleksandar Vučić.\nVučić je u uvodnom obraćanju članovima vlade, na početku sednice sa predstavnicima Svetske banke u Nišu, rekao da je prethodna noć bila veoma teška, posebno za njega i ministra unutrašnjih poslova Nebojšu Stefanovića.\nPremijer je obavestio članove vlade da je jedan, kako je rekao, kriminalac došao ispred vlade sa dve ručne bombe i izvukao osigurače iz njih.\n“Postojala je u svakom trenutku opasnost da dođe do aktiviranja ručnih bombi. Nekako su uspeli da vrate osigurače, a on je savladan”, rekao je premijer, precizirajući da je to učinjeno oko 6.40 sati.\nReporter Tanjuga jutros je izveštavao sa lica mesta i javio da je čovek star oko 40 godina sa dve ručne bombe pretio da će ih aktivirati.\nPolicija je gotovo tri sata pregovarala sa tada nepoznatim muškarcem.\nSaobraćaj u Nemanjinoj ulici bio je blokiran od 04.00 do 07.00 sati.\nU Nemanjinoj ulici je bio veliki broj pripadnika pregovaračkog tima, policije, specijalne antiterorističke jedinice, vatrogasci i hitna pomoć.\nDrama je počela rano jutros oko 04.00 sata, kada je muškarac, koji prema prvim imformacijama, ima bogat kriminalni dosije, pretio da će aktivirati bombe.\nJoš nije poznato koje zahteve je imao bombaš, ali je, navodno, tražio da razgovara sa pripadnikom policije koji je radio na na jednom njegovom slučaju.\nOd ugla Masarikove i Kneza Miloša saobraćaj je bio zatvoren u širem krugu.\nKa ulici Kneza Miloša iz pravca Slavije, na terenu su bila i borna vozila za specijalna dejstva.\nSaobraćaj u tom delu grada od Slavije ka Železničkoj stanici, na raskirsnici Kneza Miloša i Nemanjnine oko zgrade Vlade Srbije bio je blokiran.\nPošto je muškarac uhapšen, saobraćaj su regulisali pripadnici saobraćajne policije.\nPripadnici specijalnih jedinica koji su do 07.00 sati obezbeđivali prilaz zgradi Vlade Srbije i ekipe hitne pomoći napustile su mesto događaja.\n« Stefanović: Sefić u rukama srpske policije, biće procesuiran Đukanović proglasio pobedu DPS-a »


SAD ne učestvuju na Kongresu o Siriji - 29.01.2018, Sputnik Srbija\nSAD ne učestvuju na Kongresu o Siriji\nPredstavnici Vašingtona neće učestvovati na Kongresu nacionalnog dijaloga Sirije u Sočiju kao posmatrači, a SAD naglašavaju da vektor pomoći u rešavanju... 29.01.2018, Sputnik Srbija\nvesti, svet, sirija, soči, marija olson\n20:17 29.01.2018 (Osveženo: 20:19 29.01.2018)\n© Sputnik / Nina Zotina / Uđi u foto-galerijuPlakat sa logom Kongresa nacionalnog dijaloga Sirije u Sočiju\nPredstavnici Vašingtona neće učestvovati na Kongresu nacionalnog dijaloga Sirije u Sočiju kao posmatrači, a SAD naglašavaju da vektor pomoći u rešavanju situacije u Siriji treba da ostane fokusiran na politički proces pod okriljem UN u Ženevi, izjavila je za Sputnjik portparolka američke Ambasade u Moskvi Marija Olson.\n„Sjedinjene Američke Države neće učestvovati na Kongresu nacionalnog dijaloga Sirije u Sočiju u svojstvu posmatrača. Želimo da napomenemo da je Sirijski pregovarački odbor izjavio da neće učestvovati na Kongresu u Sočiju, a SAD poštuju odluku ovog odbora“, istakla je Olsonova.\nOna je dodala da „vektor naših zajedničkih napora treba da ostane fokusiran na politički proces pod okriljem UN u Ženevi“.\n„Sjedinjene Američke Države će nastaviti da sarađuju sa Ujedinjenim nacijama i drugim stranama, uključujući i Rusiju, u cilju poboljšanja svih mogućih napora za unapređenje političkog procesa, kako je predviđeno Rezolucijom Saveta bezbednosti UN 2254 i zajedničkom izjavom predsednika Trampa i Putina u Da Nangu“, navela je Olsonova.\nPrema njenim rečima, generalni sekretar UN Antonio Gutereš i američki državni sekretar Reks Tilerson „razmatrali su ovo pitanje“.


'Planule' akcije Goša montaže za 36 miliona dinara\nIzvor: Radio Televizija Vojvodine, 22.Okt.2019, 19:18\n"Planule" akcije Goša montaže za 36 miliona dinara\nUkupan promet na Beogradskoj berzi iznosio je danas približno 43 miliona dinara (365,3 hiljade evra), što se prvenstveno duguje trgovanju akcijama preduzeća "Goša montaža" na MTP tržištu, dok su BELEX indeksi znatno pali.\nIndeks BELEX 15 je izgubio čevtrtinu procenta vrednosti i zaključen je na nivou od 747,37 poena, a BELEXlajn je potonuo za 0,4 odsto na 1.602 poena. Na regulisanom tržištu je po ostvarenom prometu dominirala akcija Naftne industrije Srbije sa iznosom >> Pročitaj celu vest na sajtu Radio Televizija Vojvodine << od gotovo 3,8 miliona dinara, uz pad cene od 0,7 posto na 674 dinara.\nMeđu gubitnicima se našao i Aerodrom "Nikola Tesla", koji je oslabio za 1,8 procenata na 804 dinara, a istrgovan je za 1,2 miliona dinara.\nProizvođač i distributer tehničkih gasova Mešer Tehnogas je skliznuo za 0,1 procenat na 12.500 dinara, uz realizaciju od 0,4 miliona dinara, dok je akcija Fintel Energije ojačala za skoro 0,9 posto na 580 dinara, a isprometovana je za više od 0,3 miliona dinara.\nGornjomilanovački Metalac je registrovao rast cene od 1,2 procenta na 1.910 dinara, i ostvario promet od 0,1 milion dinara.\nSnažno trgovanje zabeležile su akcije kompanije "Goša montaža" na MTP tržištu, u ukupnom iznosu od gotovo 36,1 milion dinara po ceni od 2.000 dinara, neznatno nižoj nego u ponedeljak.


Hoće li Rusija vratiti Kurilska ostrva Japanu? - Sputnjik Srbija\n10:49 25 Februar 2020\n08:03 13.05.2016 (osveženo 14:01 13.05.2016) Preuzmite kraći link\nInače, novi pristup rešavanju teritorijalnog spora oko Kurilskih ostrva, koji je ponudio japanski premijer a ruska strana ocenila kao „konstruktivan“, i dalje ostaje zagonetka.\nJapanski politički analitičar Nakamura Itsuro kaže da je veliko pitanje da li novi pristup znači da je Japan prihvatio činjenicu da je pitanje Kurilskih ostrva zatvoreno zauvek, ili Tokio ipak traži nove pristupe rešavanju teritorijalnog spora.\n„Smatram da bi jedina ispravna odluka bila da Japan prizna da je to pitanje zatvoreno. Ako na ovo pitanje zaista bude stavljena tačka, ruski i japanski lideri nemaju više o čemu da diskutuju“, istakao je on.\nPodsetimo, Japan pretenduje na četiri Kurilska ostrva (Iturup, Kunašir, Šikotan i Habomai), dok Moskva smatra da su Južni Kurili ušli u sastav SSSR-a nakon Drugog svetskog rata, u kojem je Japan bio poražen i da ruski suverenitet nad njima nije predmet rasprave.\nJapan pretenduje na četiri Kurilska ostrva\nSa druge strane, bivši ambasador RF u Japanu Aleksandar Panov smatra da bi Abe mogao da ponudi Putinu jedan od „ranije prerađenih scenarija“.\n„Japan bi mogao Rusiji ponuditi da joj nakon potpisivanja sveobuhvatnog mirovnog sporazuma preda dva od četiri ostrva, dok bi Rusija nad ostrvima Iturup i Kunašir zadržala administrativna prava u narednih 30-50 godina“, kaže Panov i dodaje da je to „kompromisna varijanta“ za Japan.\nViši naučni saradnik ruskog Instituta za proučavanje Dalekog istoka Viktor Pavlenko kaže za Sputnjik da Japanci nikad neće odustati od svojih zahteva i da je povratak ostrva uslov broj jedan za potpisivanje mirovnog sporazuma. Sa druge strane, očigledno je da je Abe „nešto“ ponudio Putinu, ali to se ne obelodanjuje jer bi to uzburkalo rusku i japansku javnost.\nStručnjak podseća da Rusija i Japan uvek zasnivaju pregovore na nekoliko sporazuma, između ostalog sovjetsko-japanskoj deklaraciji iz 1956. godine.\nTokio ipak traži nove pristupe rešavanju teritorijalnog spora\nAko je to tako, postoje dve varijante.\nPrva. Abe je od Putina zatražio potpisivanje mirovnog sporazuma i četiri ostrva, dok je zauzvrat ponudio nekoliko inicijativa za poboljšanje bilateralnih ekonomskih odnosa. Japan bi čak mogao da ukine antiruske sankcije, koje su SAD nametnule svojim partnerima zbog ukrajinske krize. Doduše, to nije ništo novo. O sličnoj varijanti su još 1997. godine razgovarali ruski predsednik Boris Jeljcin i japanski premijer Hašimoto Rutaro. Tada su Moskva i Tokio razmatrali šest ekonomskih mera, pa su se dogovorili da potpišu mirovni sporazum do 2000. godine.\nDruga varijanta donekle podseća na sovjetsko-japansku deklaraciju iz 1956. godine, kojom je predviđeno da će SSSR predati Japanu ostrva Šikotan i Habomai nakon potpisivanja mirovnog sporazuma. U prilog ovoj verziji ide i činjenica da je deklaracija iz 1956. godine za sada jedini dokument koji su potpisale i ratificirale obe zemlje. Rusko rukovodstvo je više puta izjavljivalo da će se pridržavati odredbi ove deklaracije. Ipak, u januaru 2016. godine šef ruske diplomatije Sergej Lavrov rekao je da „poptisivanje mirovnog sporazuma sa Japanom“ nije isto što i rešenje teritorijalnog spora.\nPostoji mogućnost da su se strane dogovorile da nastave pregovore o statusu ostrva Kunašir i Uturup u budućnosti, kao i o eventualnoj demilitarizaciji ovih ostrva i otvaranju posebne ekonomske zone u kojoj bi japanski kapital imao povlašćeni status.\nBilo kako bilo, stručnjaci ukazuju na to da je teško rešiti kurilsko pitanje na obostrano zadovoljstvo, ali može se stvoriti situacija gde ovo pitanje neće biti od presudnog značaja za bilateralne odnose RF i Japana. To nije teško, jer je pristup japanskih preduzetnika i biznismena uvek bio racionalan. Čak i ’70-ih godina, u jeku kampanje za povratak, kako kažu Japanci, „severnih teritorija“, ova zemlja je bila jedan od najvećih ekonomskih partnera SSSR-a u „kapitalističkom svetu“.\nKurilska ostrva, rešenje, spor, Japan, Rusija


Jahta Moonstone - AutoExclusive - Auto vesti, Novi, Luksuzni, Polovni automobili\nIpak, Moonstone je novi projekat kompanije OCEANCO, odnosno 90 metara dugačka luksuzna megajahta, koja je za sada samo koncept. Razvijena je u saradnji sa Van Geest Design, sa inovativnim i umetničkim elementima, koji će sigurno šarmirati potencijalne kupce.\nSa unikatnim stranama trupa, ovaj neverovatni koncept jahte predstavlja nam elegantne linije i neverovatnu preciznost. Ona je osmišljena tako da bude PYC-kompatibilna, a kako nudi dovoljno prostora za više od 12 gostiju na svojim palubama, možemo reći da je idealna za organizovanje zabava takođe.\nDizajn osvetljenja sadrži glavni panel osvetljen sa zadnje strane, koji je povezan sa fish-eye kamerama, koji dozvoljava izbor raspoloženja i željenog ambijenta. Na stranama trupa, nalaze se prilagođeni svetlosni paneli, koji sadrže 300 trouglova sa individualnim kontrolama, čineći svaku noć magičnom.\nČak i bazen i đakuzi na ovoj jahti imaju inovatnivne sisteme osvetljenja, gde intenzitet svetlosti jednog zida može biti umanjen, kreirajući interesantan odsjaj. Inače, Moonstone jahta dizajnirana je kao energetski efikasna, sa fleksibilnošću na umu.\nVlasnička paluba, sa velikom fiskulturnom salom i spa prostorom, bioskopom i touch-and-go heliodromom deo su ovog neverovatnog broda. Sedamdeset kvadratnih metara standardnih solarnih panela, koji se nalaze na vrhu ove superstrukture generisaće struju za svetlosne panele.\nProstrana sky loža sa panoramskim pogledom će biti prostor koji će potencijalni vlasnici ove jahte svakako ceniti, baš kao i modularni nameštaj u eksterijeru, koji je dizajniran da bude lagan, šik i jednostavan za upotrebu. Ova predivna igračka je namenjena “velikim dečacima”, pa tako sa sobom nosi i odgovarajuću cenu.


"Gradska čistoća" uklanja sneg sa javnih površina\n„Gradska čistoća“ uklanja sneg sa javnih površina\nTanjug 22. januara 2022. 14:00\nBEOGRAD – Usled snežnih padavina JKP „Gradska čistoća“ angažovalo je danas više od 280 komunalnih radnika i oko 35 neophodnih vozila i mehanizacije na raščišćavanju i uklanjanju snega sa beogradskih javnih površina koje su u nadležnosti JKP „Gradska čistoća“.\nTo obuhvata pešačke zone, prilaze pešačkim prelazima, javna stepeništa, pasarele, podzemne prolaze i njihove prilaze i trotoare šire od pet metara, navedeno je u saopštenju tog beogradskog javno-komunalnog preduzeća.\nU koordinaciji sa Štabom za vanredne situacije, usled snežnih padavina radnici JKP „Gradska čistoća“ će, u dve produžene smene od po 12 časova, raditi i na posipanju soli, kako bi grad i sugrađani mogli nesmetano da funkcionišu.\nPored čišćenja snega, ekipe „Čistoće“ redovno obavljaju i svoju osnovnu delatnost odvoženje smeća sa teritorije Beograda.\nZbog padavina i niske temperature stvara se i poledica, što svakako otežava rad, te će sam proces pražnjenja sudova u pojedinim delovima grada biti nešto sporiji.\nApelujemo na sugrađane da imaju strpljenja jer je usled snežnih i obilnih padavina otežano kretanje kamiona, pa dolazi do kašnjenja u pražnjenju sudova za odlaganje otpada, ali ekipe rade u tri smene i stići će do svih lokacija, navedeno je u saopštenju.\nU udesu u Koceljevi poginuo motociklista


VAŽNO OBAVEŠTENJE U VEZI POMOĆI OD 3.000 DINARA: Ako niste sigurni da li ste se uspešno prijavili, uradite ovo | Novosti.RS\nDa je interesovanje veliko, pokazao je i zvanični podatak da se za novac od ponoći do 16:30 časova prijavilo već 502.606 građana.\nUnose se tri podatka\nPrilikom prijave potrebno je uneti tri podatka, kako je prethodno najavio i ministar finansija Siniša Mali. On je rekao da će prijava za 3.000 dinara biti jednostavna, ista kao što je to bio slučaj kada su se građani prijavljivali za 30+30 evra, odnosno biće potrebno da se unese matični broj, broj važeće lične karte i da se izabere banka u kojoj želite da vam se uplati novac.\nMeđutim, kao što je bilo određenih problema tokom isplate prvih 30 evra državne pomoći punoletnim građanima, a o čemu je govorio i ministar finansija Siniša Mali, tako je razumno očekivati da će se i ovom prilikom zabeležiti pokoja reklamacija.\nMeđutim, ako ste se već prijavili, a sumnjate da nešto nije u redu, na pomenutom sajtu Uprave za trezor možete proveriti da li je vaša prijava prihvaćena.\nPotrebno je samo da kliknete na opciju "Provera statusa prijave" i unesete JMBG i broj lične karte.\nUkoliko je sve u redu pojaviće vam se sledeća poruka:\nŠta ako imate problema?\nUkoliko niste uspeli da se prijavite kako treba, postoji opcija "Prijava problema" na koju takođe možete da kliknete.\nIpak, za sada ćete klikom na nju dobiti obaveštenje da će prijava problema u vezi sa funkcionisanjem servisa ili procesima isplate novčane pomoći biti dostupna tek od 5. juna.\nUskoro i kol centar\nOn je najavio i da će od petka 4. juna početi da radi kontakt-centar za prijavu telefonom, a broj će biti objavljen pred početak njegovog rada.\nKo se ne prijavljuje?\n"Naglašavam da se korisnici socijalne pomoći prijavljuju za 3.000 dinara za vakcinisane građane“, istakao je ministar.\nprijavljivanje za 3000 za vakcinu prijava vakcinisanih za 3000 prijava za 3000 dinara prijava za 3000 za vakcinisane kako se prijaviti za 3000 dinara za vakcinisane prijava za 3000 za vakcinu Siniša Mali


Peskov: Rano je govoriti o smanjenju proizvodnje nafte - 27.01.2016, Sputnik Srbija\nPeskov: Rano je govoriti o smanjenju proizvodnje nafte\nKonsultacije sa zemljama proizvođačima nafte se vode na stalnoj osnovi, ali je još uvek rano govoriti o konkretnim planovima, rekao je portparol Kremlja Dmitrij... 27.01.2016, Sputnik Srbija\nrusija, vesti, svet, dmitrij peskov, opek\nKonsultacije sa zemljama proizvođačima nafte se vode na stalnoj osnovi, ali je još uvek rano govoriti o konkretnim planovima, rekao je portparol Kremlja Dmitrij Peskov.\n26 Januar 2016, 22:50\nOn je to izjavio komentarišući nedavnu izjavu šefa Organizacija zemalja izvoznica nafte (OPEK) Abdulaha el Badrija da ta institucija insistira da sklopi pakt sa Rusijom i drugim zemljama koje proizvode naftu, kako bi smanjila proizvodnju tog energenta da bi se prekinuo pad njene vrednosti.\n„Razmena mišljenja između svih članica OPEK-a se vode konstantno, ali je još uvek rano govoriti o konkretnim koracima“, rekao je Peskov.\nOn je precizirao da ovde nije reč samo o Saudijskoj Arabiji, već i o drugim zemljama OPEK-a.\nIstovremeno, Peskov je odbio da odgovori na pitanje da li će Rusija koordinisati količinu proizvodnje nafte sa drugim članicama naftnog kartela, kako bi na taj način uticali na stabilizaciju njene vrednosti.\nŠef OPEK-a Abdulah el Badri izjavio je juče da ta institucija insistira da sklopi pakt sa Rusijom i drugim zemljama koje proizvode naftu kako bi smanjila proizvodnju tog energenta kako bi se prekinuo pad njene vrednosti.


Kako prenosi Autonet.hr, BMW je još u septembru prošle godine predao nedavno i javno objavljenu patentnu prijavu kojom želi da zašti svoju ideju – automobilski upravljač koji je u stanju da promeni oblik. Prema opisu patenta i priloženim nacrtima vidljivo je i kako bi otprilike ovaj volan funkcionisao, te da bi bio namenjen primarno polu-autonomnim vozilima.\nKada se jedan takav automobil koristi kao “obično” vozilo s vozačem, njegov volan je uobičajenog, okruglog oblika. Kada putnici požele da ih automobil vozi autonomno, volan bi trebalo da se sklopi u kompaktniji oblik (poput onog na bolidima F1), kako bi zauzimao što manje mesta u kabini. U slučaju kada bi sistem za autonomnu vožnju zahtevao povratnu informaciju ili kakvu drugu vozačevu akciju, upravljač bi se ponovno rasklopio na normalnu veličinu i tako mu privukao pažnju.\nIako se čini da bi ovakav mehanički proces sklapanja i rasklapanja bio spor i neefikasan, istraživanje sprovedeno još 2017. godine na Stanfordu je pokazalo suprotno. Menjanje oblika upravljača na ovaj način zaista bi skratilo vreme reakcije vozača, pokazalo je istraživanje. Vozači bi se prosečno brže hvatali volana kada bi videli da on menja oblik i tako im daje do znanja da je njihova reakcija potrebna.


Biznis Autor:Nova11. nov. 202019:24 > 21:27\nU saopštenju koje su potpisali predsednici tri reprezentativna sindikata upućene su kritike na račun rukovodstva Republičkog geodetskog zavoda, zbog čijih štetnih odluka će, kako navode, nekoliko stotina zaposlenih u RGZ-u ostati bez zarada sve do janura naredne godine.\n„U uslovima kada se zbog epidemije i mera koja su preduzete, razmatra rebalans budžeta za 2020 godinu, najveću cenu plaćaju lica koja su u RGZ-u angažovana putem Ugovora o privremenim i povremenim poslovima“, navodi se u saopštenju koje su po potpisali predstavnici Jedinstvene organizacije sindikata, Sindikata zaposlenih RGZ-a ASNS i Sindikata „Nezavisnost“.\nSindikati RGZ traže razgovor sa premijerkom\nDalje se naglašava da nekoliko stotina zaposlenih koji su u najvećem procentu geodete i pravnici sa bogatim isustvom i dužinom rada u katastrima čak i preko 10 godina, sa primanjima koja su oko 33.000 dinara po obaveštenju načelnika odeljenja finansija, svoje plate će morati da sačekaju do sredine januara 2021. god.\n„To naravno nije prvi put da se dešava ali je prilično nejasno kako i pored toga što se rebalansom RGZ- u odobravaju povećanja u iznosu od skoro 500 miliona dinara, radnici ostaju bez zarada“, navedeno je u saopštenju.\nSindikati za ovo stanje krive pogrešne poteze rukovodstva RGZ-a, uz poruku nadležnima „da dobro razmisle“ postavljaju sledaća pitanja:\nKo je doneo odluku da su sredstva za isplatu ugovorenih obaveza obezbeđena za sve osim za radnike i to one od kojih zavisi efikasnost u radu?\nDa li je na nestabilne finansije RGZ-a i ovoga puta kao u 2018-oj uticalo donošenje Pravilnika o sistematizaciji radnih mesta i značajno povećavanje najviših zvanja na račun izvršilaca?\nDa li su interesi IT kompanija koje digitalizuju RGZ i smišljaju nove softverske programe koji često ne mogu ni da se implemantiraju i puste u rad, iznad interesa radnika?\nDa li je pismo načelnika finansija u kome ih savetuje da daju otkaz ukoliko ne mogu ili ne žele da sačekaju sredinu januara sledeće godine uskladu sa politikom Vlade i očuvanju radnih mesta?\nDa li takvo pismo treba da se očekuju i desetine stalno zaposlenih koji su na bolovanju i koji se leče od najtežih malignih bolesti jer im se ne isplaćuje 100% zarade kako to kaže Poseban kolektivni ugovor za državne organe?\nDa li je budžetska inspekcija i državna revizorska institucija slepa na nezakonje rukovodstva RGZ-a u poslednjih nekoliko godina baš kao i bivša potpredsednica Vlade koja se nije oglasila ni kada su otpuštane samohrane majke zbog učešća u štrajku?\nDa li je možda direktor RGZ-a zaslužio odlikovanje i pohvale zbog progona i šikaniranja predstavnika reprezentativnih sindikata umesto kritika za sasvim izvesno urušavanje RGZ-a u svakom pogledu?\nDa li i mi sindikati RGZ-a treba da se stidimo što naivno verujemo u zakonitost i proklamovanu borbu protiv korupcije a istovremeno trpimo sve oblike ponižavanja i diskriminacije od strane jednog čoveka koji o sebi misli da je treći čovek u državi?\nDa li trećem čoveku u državi priliči da se ponaša kao aktuelni direktor RGZ-a i da li je to model za sve druge direktore u državnim organima?\nDa li stotine službenika RGZ-a treba da pognu glavu i da umesto rada u mestu gde žive i gde su proveli radni vek prihvate torturu i po novoj sistematizaciji putuju i do 150 km od mesta prebivališta?


RTS :: Za upad u Patrijaršiju SPC 11 meseci zatvora\nHronika Za upad u Patrijaršiju SPC 11 meseci zatvora\nsubota, 17. okt 2020, 15:06 -> 15:55\nApelacioni sud u Beogradu pravosnažno je osudio na jedinstvenu kaznu od 11 meseci zatvora Branka Lučića, jer je prošle godine u julu, držeći pištolj u ruci, protivpravno lišio slobode blagajnika i knjigovođu u Srpskoj patrijaršiji u Beogradu, tražeći od njih 200.000 evra „za Kosovo i Crnu Goru”.\nOvom odlukom potvrđena je presuda Višeg suda u Beogradu od 18. maja, kojom je Lučić zbog krivičnog dela protivpravno lišenje slobode u sticaju sa krivičnim delom "nedozvoljena proizvodnja, držanje, nošenje i promet oružja i eksplozivnih materija" osuđen na jedinstvenu kaznu zatvora od 11 meseci i mera bezbednosti oduzimanja pištolja i sedam metaka.\nOn je osuđen jer je 3. jula 2019. godine u prostorijama zgrade Srpske patrijaršije protivpravno ograničio slobodu kretanja knjigovođe M. J. i blagajnika R. M.\nNajpre je R. M. rekao da ga šalje episkop da se njemu (R. M.) obrati za pomoć jer su četiri episkopa i 70 visokih oficira u vojsci i policiji organizovali da se sačuvaju Kosovo i Crna Gora i svetinje.\n"Vi meni morate da date 200.000 evra da im odnesem novac", rekao je Lučić, nakon čega je R. M. okrivljenog pitao o kom episkopu se radi, napominjući da oni u gotovini ne drže toliki novac, ali mu je Lučić odgovorio da novac spremi ili da pozovu policiju da ga izvede.\nNakon što je R. M. uzeo torbu i krenuo da izlazi iz kancelarije, Lučić je iz tobrice koju je nosio preko ramena izvadio pištolj sa sedam metaka, koje je neovlašćeno nosio, stao ispred vrata kancelarije sa unutrašnje strane, ne dozvolivši oštećenima da izađu, pri čemu je pištolj sve vreme držao u ruci.\nUbrzo su druge osobe koje su bile u Partijaršiji pozvala policiju koja ga je uhapsila.\nApelacioni sud je, kao i Viši sud, zaključio da je Lučićeva obrana bila potpuno ubedljiva i da se radi "o zaista pravom i iskrenom verniku koji stoga ima specifičan i u naše vreme redak sistem vrednosti i kome smetaju pojave korupcije u Srbiji i čije su pobude i kritičnog dana, a i pre toga dok je svoje vreme posvećivao u Hramu Svetog Save, bile čiste i sasvim nematerijalne".\n"Usled svega toga, u zgradi Srpske patrijaršije 3. jula 2019. godine njegova namera nije bila da pribavi sebi protivpravnu imovinsku korist, što je potpuno suprotno njegovoj ličnosti, niti da takvu korist pribavi bilo kome drugom", smatraju sudovi.\nU presudi se podseća da su oštećeni i svedoci potpuno saglasni da je Lučić tražio novac u iznosu od 200.000 evra za Kosovo i Crnu Goru kako bi ga tamo i odneo, da nisu osetili bilo kakvu pretnju, opasnost ili strah već da su se osećali neprijatno.\nPotvrdili su da nijednog trenutka pištolj nije bio uperen u njih, niti im je tim pištoljem pretio.


Vesti online / Srpski informativni portal / Patrijarh Irinej: Kosovo je srpski Jerusalim\nKako je naveo patrijarh, "ništa nam neće vredeti ni država, niti uređeni gradovi i sela, ni ekonomski napredak kome toliko težimo, niti sva dobra ovoga sveta, ako kao narod postepeno, ali sigurno nestajemo, tojest ako više umiremo nego što se rađamo".\nIrinej napominje da našim hrišćanskim precima nije bilo teško da, tokom svoje burne istorije, iznova, posle najtežih iskušenja i nevolja, a nekada i doslovce iz pepela, uspostave državu, privredu, kulturu i sve ono što ih je oduvek činilo pripadnicima istinski evropske civilizacije.\n"To im je svaki put polazilo za rukom, jer su njihovi domovi bili ispunjeni verom, vrlinama i snagom, dok su im se deca izobiljno rađala", istakao je patrijarh u Božićnoj poslanici.\nTakođe je pozvao vernike da se mole za mir u svetu kako bi se oni koji drže poluge moći okrenuli dobru. Prema njegovim rečima, vernici treba da se mole za sve ljude, a naročito za mlade, namučene porocima narkomanije, alkoholizma, razvrata, lenjosti, gneva, srebroljublja, zavisti, gordosti, neumerenosti, bezosećajnosti i svim drugim porocima.\nOsvrćući se na stradanje dece širom sveta, nasilje nad pojedincima i narodima, svet u kojem vladaju nejednakost, socijalna nepravda i nuklearna pretnja, patrijarh je pozvao vernike da se mole Bogu "da prosvetli tamu i okrene dobru one koji drže poluge moći u svojim rukama".\n"Ne bojmo se. Umesto ovozemaljskih briga i straha, molimo se da mir Božji danas ispuni naša srca. To je mir koji nije pasivnost i ravnodušnost nego dinamična, stvaralačka i povrh svega, neprestano aktivna sila koja ima moć da preobražava, kao i da donosi spasenje ne samo nama već i ljudima oko nas", naglasio je patrijarh.


eUprava bolja, ali je potrebno još napredovanja - Biznis i Finansije\nHome\tVestiPolitika i društvo\teUprava bolja, ali je potrebno još napredovanja\neUprava bolja, ali je potrebno još napredovanja\nby bifadmin 10. decembra 2015.\nJaka i centralizovana elektronska uprava (eUprava) je temelj savremene države i trebalo bi da bude jedan od prioriteta u razvoju javnog sektora, jer povećava transparentnost institucija i optimizuje njihov rad, smanjujući troškove i birokratiju. Na taj način, eUprava otvara mogućnost za brojna javno-privatna partnerstva i, osim na državu, ima pozitivan uticaj i na privredu i građane, glavni je zaključak konferencije „E-uprava kao temelj savremene države“, održane povodom obeležavanja Dana eUprave.\nKonferenciju su organizovali Ministarstvo državne uprave i lokalne samouprave, Direkcija za elektronsku upravu i Američka privredna komora u Srbiji (AmCham), kako bi se ocenili napori u razvoju e-uprave i odredili prioriteti daljeg razvoja, prvenstveno u skladu sa potrebama privrede.\nPotpredsednica Vlade i ministarka državne uprave i lokalne samouprave Kori Udovički je izjavila da se uskoro očekuje i usvajanje Strategije eUprave, uvođenje ePisarnice, kao i izmene Uredbe o elektronsko-kancelarijskom poslovanju. Udovički je najavila i projekat „Bebo, dobrošla na svet“, koji će, od 1. marta 2016. godine, omogućiti roditeljima da obave, još iz porodilišta, na jednom mestu, sve potrebne administrativne procedure za registraciju i osiguranje deteta.\n„U poslednjih desetak godina, napravljeno je nekoliko važnih koraka u oblasti e-uprave, ali potrebno je učiniti dodatne napore kako bi se uspostavila stalna komunikacija i razmena podataka državnih organa i dostigao željeni kvalitet i obim elektronskih usluga“, napomenuo je Zoran Petrović, predsednik Upravnog odbora AmCham-a. Petrović je naglasio da je potrebno ojačati administrativne i inspekcijske kapacitete resornih organa i što pre naći mehanizam za povezivanje projekata e-uprave u jedinstven sistem, kroz uspostavljanje „funkcionalne servisne magistrale svih državnih institucija“.\nRezultati ankete koje je za potrebe konferencije među svojim članicama sproveo AmCham pokazali su, između ostalog, saglasnost predstavnika kompanija članica oko činjenice da bi uvođenje novih e-servisa i otvorenost podataka u značajnoj meri uticali na kvalitet njihovih usluga i proizvoda.\nRaste indeks poslovnog optimizma u Srbiji\nUsporen rast svetske privrede u 2015.


Objavljeno 16 novembar 2019 3 min čitanja\nU kategoriji Kuršumlija, Poslednje Vesti, Sport, Nekategorizovano.\nKURŠUMLIJA- Prilikom poslednje posete predsednika Srbije Aleksandra Vučića Kuršumliji, mališani koji treniraju fudbal u OFK „Kosanica“ zatražili su pomoć oko izgradnje pomoćnog terena. Tim povodom našu opštinu posetio je predsednik Izvršnog odbora Srpske napredne stranke, Darko Glišić koji je na velikom igralištu razgovarao sa mladim fubalerima „Kosanice“ i „Kolibrija“ i uručio im sportsku opremu, saopštila je opština Kuršumlija.\nTom prilikom predsednik opštine Kuršumlija Radoljub Vidić je najavio da će sledeće nedelje voditi detaljnije razgovore o izgradnji pomoćnog terena, koji su mališani zatražili od predsednika Vučića, kao i o uređenju tribina i kompletnog sređivanja ovog spotrskog kompleksa, a sve u cilju stvaranja boljih uslova za rad svih selekcija.\n– Najvažniji zadatak svih nas je da mladim generacijama omogućimo bolje uslove za život i rad ali i da im obezbedimo bolje uslove da svoje slobodno vreme usmere na kvalitetniji i pravi način i tako steknu zdrave životne navike. Posebno me raduje činjenica da se sve više mladih ljudi bavi sportom u okviru različitih sportskih disciplina što govori da su naša deca izuzetno talentovana i postižu zapažene rezultate – rekao je ovom prilikom predsednik Vidić.\nKratak url URL: https://toplickevesti.com/?p=474440\nVeče dobrog folklora i izvorne pesme


Vranje prestonica klasične muzike - juGmedia\nPiano summer festival klasične muzike koji se u Vranju u Domu vojske održava do 8. avgusta otvorio je gradonačelnik Slobodan Milenković, Ističući da mu je velika čast da otvori jednu ovakvu tradicionalnu kulturnu manifestaciju zbog koje Vranje opravdano nosi epitet letnje prestonice klasične muzike ne samo u Srbiji već i na Balkanu.\nOn je naglasio da se ova svetkovina ozbiljnih nota nalazi i na evropskoj mapi kulturnih dešavanja.\n„Jedinstvena koncepcija festivala donosi nam merak i sevdah u novoj formi. U narednim danima klavir će umesto trube biti dominantno obeležje grada. Klasičnim muzičkim izrazom upotpunjujemo kulturni milje grada i upravo ta raznolikost predstavlja bogatstvo na koje smo veoma ponosni. Rukovodstvo grada će i u narednim godinama podržati organizaciju ovog događaja“, istakao je Milenković.\nPosetioce festivala pozdravili su i Zoran Imširević, umetnički direktor festivala i Marija Dinov Vasić, predsednica Udruženja umetnika “Piano summer”.\nNa festivalu će svi koncerti bit održanii od 20 sati, a ulaz je besplatan za sve zainteresovane posetioce.\nHeroine: Ako imaš donesi, ako nemaš odnesi\nVojska Srbije sve vreme na poplavljenim područjima, Ministar Stefanović obišao Turekovac i Bogojevce\nMinistar odbrane Nebojša Stefanović je danas u pratnji gradonačelnika Leskovca dr sci. med. Gorana Cvetanovića i direktora JVP „Srbijavode“ obišao…


Zahtevi javnih gradski preduzeća stigli na dnevni red Skupštine grada\nNa budžet građana ozbiljno će atakovati nove cene gotovo svih vrsta usluga, počev od grejanja pa do sahrana\nNIŠ - Skupština grada počela je juče sednicu sa 53 tačke dnevnog reda, pa se očekuje višednevno zasedanje. Za Nišlije će sednica biti posebno značajna jer treba da odobri zahteve za više cene koji su stigli iz gotovo svih gradskih javnih preduzeća i ustanova.\nPrema tim zahtevima, nova cena grejanja će, umesto dosadašnjih 27, biće 35,64 dinara po kvadratnom metru, a vode, umesto dosadašnjih 16,80 treba da bude povećana na 18,90 dinara po kubiku. Kubni metar smeća 2,78 dinara (do sada bilo 1,74) po kubiku iz stambenog i za 5,56 dinara (umesto dosadašnjih 3,48) iz poslovnog prostora.\nTroškovi sahrane ubuduće bi koštali 4.5000 dinara, cena godišnjeg zakupa grobnog mesta 66,90, a godišnjeg održavanja 180 dinara, s tim što se troškovi zakupa i održavanja plaćaju za deset godina unapred.\nMesečne dimničarske usluge treba da poskupe za više od 30 odsto, a cena nebeneficiranog mesečnog smeštaja dece u obdaništima "Pčelice" sa 4.800 na 7.400 hiljade dinara.\n- Ukoliko odbornici Gradske skupštine odbiju predložene nove cene upravni odbori javnih preduzeća i ustanova moraće da ih preinače, tačnije smanje i ponovo dostave na razmatranje - rekao je potpredsednik Gradske skupštine Dejan Cakić.


Nastavljen niz domaćih poraza košarkaša Drine-Princip, ovaj put Bratunac bolji - Zvornicki.ba\nNastavljen niz domaćih poraza košarkaša Drine-Princip, ovaj put Bratunac bolji\nSinoć je u velikoj dvorani Rekreativno-sportskog centra Zvornik odigrano deseto kolo prve košarkaške lige RS. U podrinjskom derbiju između domaćeg tima KK Drina-Princip i KK Bratunac pobjedu je odnijela gostujuća ekipa.\nUtakmica je završena konačnim rezultatom 67:72, a po periodima je to iznosilo 14:16, 13:26, 19:17 i 21:13. Bio je ovo sedmi poraz košarkaša Drine, a šesta pobjeda tima Bratunca u prvenstvu.\nPrava je misterija, kako je moguće da jedan Bratunac ima duplo bolje rezultate u košarci od Zvornika, u prvenstvu trenutno duplo više pobjeda. Samo da se podsjetimo da opština Bratunac ima tri puta manje stanovništva od grada Zvornik i isto tako nekih pet puta manji budžet opštine od našeg grada.\nTrenutno su u razigravanju za premijer ligu BiH, kadeti ova dva kluba. Ukoliko Bratunac i u kadetskom uzrastu pobjedi grad koji imaoko 60 hiljada stanovnika, neke će se stvari morati mjenjati iz korijena u košarci Zvornika.\nGrad košarkaške tradicije poput Zvornika ne smije dopustiti sebi blamažu da ponovo ispadne iz prve lige RS, kao i da se na omladinskom takmičenju RS-a ne pojavi u svim selekcijama.


FONDACIJA ANA I VLADE DIVAC POMAŽE I NAJUGROŽENIJE GRAĐANE U SUBOTICI\nFondacija Ana i Vlade Divac, u saradnji sa Grupom 484 i uz podršku Ambasade Kraljevine Norveške u Srbiji, realizuje projekat „Pomoć najugroženijim sugrađanima u borbi sa Kovidom 19“, koji će obuhvatiti više od 50.000 građana, među kojima će biti i onih iz Subotice.\nTo podrazumeva podelu 10.000 porodičnih paketa sa osnovnim namirnicama i higijenskim sredstvima, namenjenih jednoroditeljskim porodicama, korisnicima narodnih kuhinja, višečlanim porodicama, stanovnicima nehigijenskih naselja, Romima, porodicama koje brinu o deci ili odraslima sa invaliditetom, te pojedincima koji žive i rade na ulici.\n„U prvom ciklusu podele početkom juna, 5.500 paketa sa najpotrebnijim prehrambenim i higijenskim namirnicama biće dostavljeno korisnicima u Beogradu, Subotici, Somboru, Čačku, Nišu, Leskovcu i Prokuplju. Veliku podršku i informacije o potrebama građana dobijamo od lokalnih institucija, Crvenog krsta, kriznih štabova, više od 50 udruženja građana i volontera, od kojih su mnogi dugogodišnji saradnici Fondacije Ana i Vlade Divac“, rekao je Uroš Delić, menadžer projekta, dodajući da je drugi ciklus isporuke planiran za početak jula u mestima gde pomoć bude najpotrebnija.\nCilj projekta je, navode iz Fondacije, pomoć porodicama koje žive na rubu ili ispod granice siromaštva, a u otežavajućim okolnostima svakodnevnog života, kao što je briga o bolesnom članu porodice, nezaposlenost ili gubitak posla. Porast straha, depresije i neizvesnosti, usled pandemije Kovida 19, dodatno otežavaju život ovih porodica.


"Mogući scenario - nastavak dijaloga ili poništavanje Briselskog sporazuma" - Novinar.rs\nBeograd — Nastavak dijaloga Beograda i Prištine može se očekivati sa formiranjem nove briselske administracije, kaže Stefan Surlić iz Centra za interdisciplinarne studije\nSurlić, ipak, napominje da ne treba imati prevelika očekivanja od novog predstavnika EU za spoljnu politiku koji, kako kaže, u pregovorima o KiM neće izlaziti iz okvira definisane zajedničke politike EU.\nOn, takođe, kao mogući scenario u odnosima Beograda i Prištine vidi i poništavanje Briselskog sporazuma, budući da se, kako ističe, o finalnom dogovoru ne može govoriti ukoliko prethodni sporazumi nisu sprovedeni.\nOcenjuje da kompromis o KiM nije moguć bez obnavljanja dijaloga između Beograda i Prištine i dodaje da treba insistirati na tome da dve strane direktno razgovaraju i komuniciraju.\n”Međunarodni faktori imaju obavezu da primoraju obe strane da sednu i razgovaraju i da se, pre svega, normalizuju pregovaračke pozicije, da bi se onda došlo do normalizacije odnosa”, navodi Surlić za Tanjug.\nPrimećuje da se u javnosti sve češće govori o ”resetovanju” odnosa Beograda i Prištine i u tom kontekstu poništavanje Briselskog sporazuma i vraćanje na stanje pre 2013. godine vidi kao mogući scenario.\n”To bi značilo vraćanje na nulu. Ali, postoji nešto što je stečeno pravo, što se godinama odvija i što direktno utiče na život običnih građana. Kad se donose političke odluke treba imati na umu da će se to direktno odraziti na terenu i da treba pažljivo birati poteze kako ne bi došlo do eskalacije sukoba”, upozorava Surlić.\nKomentarišući zabranu ulaska srpskim zvanicnicima na KiM, Surlić je ocenio da je ta odluka u direktnoj suprotnosti sa sporazumom Beograda i Prištine i da se njome zaoštrava situacija na terenu, a srpska zajednica na KiM sprečava da se obraća onima koje smatra svojim predstavnicima – zvaničnici iz Beograda.\n”Ovo je začarani krug u kome se konstantno dešavaju stvari na koje se očekuje reakcija Beograda, a to može da rezultira krajnjim udaljavanjem dve strane, nepostizanjem sporazuma i nastavkom loših odnosa, što nije u interesu ni Beograda ini Prištine, ni srpske zajednice na KiM”, ocenio je Surlić.\nOsim insistiranja na obnavljanju dijaloga, ne očekuje da će međunarodna zajednica izvršiti konkretan pritisak na Prištinu, što se, kaže, već videlo na primeru taksi, formiranja vojske Kosova ili usvajanja platforme o pregovorima.\n”Finalni status Kosova nije prioritetna tema međunarodnih aktera i oni neće vršiti pritisak sve dok ne vide da su stvari otišle predaleko i da postoji ozbiljan problem na relaciji Beograd i Priština”, smatra Surlić.\n”Ne bi trebalo previše očekivati, bez obzira što je za naslednika Federike Mogerini imenovan čovek koji se protivi secesionizmu, jer on kao predstavnik EU ima jasnu agendu”, rekao je Surlić, komentarišući imenovanje novih funkcionera EU, među kojima i Katalonca Žozepa Borela za novog predstavnika EU za spoljnu politiku i posrednika u dijalogu Beograda i Prištine.\nZa Surlića imenovanje Katalonca za ””novu Mogerini”” ima pozitivnu dimenziju, jer pretpostavlja da će Borel razumeti kontekst pregovora i to šta znače etnički sukobi i nerazumevanja među narodima.\n”Možda će imati više diplomatskog i pregovaračkog dara za medijaciju između dve strane, ali držaće se zajedničke pozicije EU po pitanju dijaloga Beograda i Prištine”, smatra Surlić.\nPosted in KOMENTARTagged #BRISEL #EU #KOSOVO #PREGOVORI #SRBIJA


Gert Rebou, direktor Nemačko-srpske privredne komore: Srbija bi mogla postati prvi izbor nemačkih kompanija za niršoring Gert Rebou, direktor Nemačko-srpske privredne komore: Srbija bi mogla postati prvi izbor nemačkih kompanija za niršoring\nČak i pre rata u Ukrajini i pandemije kovida 19, Srbija se već bila dokazala kao dobra lokacija za investicije. Trenutna situacija u Ukrajini je samo ubrzala ovaj proces i doprinela većoj vidljivosti Srbije kao potencijalne lokacije za premeštanje proizvodnje.\nSvedoci smo ogromnog uticaja koji je kovid 19 imao na lance snabdevanja širom sveta, usporavajući ili potpuno zaustavljajući protok robe i usluga. Kompanije vrše reorganizaciju svoje proizvodnje ne bi postigle veću otpornost na slične šokove u budućnosti. Iako je pandemija pogodila mnoga preduzeća, istovremeno je popločala put za nove alternative. Globalne kompanije traže nove lokacije za proizvodnju u Evropi, barem za neka područja plasiranja proizvoda koja imaju atraktivnu cenu i ispunjavaju zahteve u pogledu kvaliteta ili – naposletku, ali ne manje važno – područja iz kojih takvi proizvodi mogu biti dostupni ranije zbog kraćeg vremena transporta.\nJedan od osnovnih ciljeva Nemačko-srpske privredne komore je da ubrza saradnju između nemačkih kupaca i potencijalnih dobavljača iz Srbije. U tu svrhu smo, zajedno sa kolegama iz 10 nemačkih spoljnotrgovinskih komora pokrenuli zajedničku inicijativu za uspostavljanje najveće zajednice dobavljača u Evropi. Prva prekretnica na tom putu nam je bila formiranje Foruma industrijskih dobavljača okupljenih oko nemačke Spoljnotrgovinske komore (AHK) – digitalne platforme koju ćemo koristiti za uparivanje preduzeća. Takođe, uveli smo novu radnu grupu za naše članove – Lanci snabdevanja u Srbiji, gde kompanije mogu rešavati sva potencijalna pitanja i razmatrati važne teme iz oblasti snabdevanja koje su bitne za njihovo poslovanje.\nJedan od glavnih aduta Srbije i njena prednost u odnosu na konkurenciju, a koja privlači strane investitore, svakako je obrazovana radna snaga što je dodatna vrednost za kompanije\nSrbija se pokazala kao dobra lokacija za ulaganje čak i pre rata u Ukrajini i pandemije kovida 19. Pandemija nije usporila investicije, barem ne one iz Nemačke. Uprkos situaciji, veliki investitori iz Nemačke su u Srbiji otvarali fabrike ili proširivali svoje poslovanje ili proizvodne objekte: MTU, Boysen Abgassysteme, fischer automotive, SMP automotive, ZF Serbia, Brose, Continental, Hansgrohe, Bizerba… Srbija i zemlje iz regiona Zapadnog Balkana poseduju značajan potencijal da se pozicioniraju kao probrane lokacije i destinacije za preseljenje proizvodnje za zemlje Evrope. Jedan od glavnih aduta Srbije i njena prednost u odnosu na konkurenciju, a koja privlači strane investitore, svakako je obrazovana radna snaga što je dodatna vrednost za kompanije. Uvođenjem sistema dualnog obrazovanja, kompanije nude svojim zaposlenima priliku da usavrše veštine i kvalifikacije. To je razlog zbog koga veliki broj kompanija ulaže u istraživanje i razvoj i otvara kapacitete za obuku u blizini svojih fabrika. Investitori imaju nameru da tu i ostanu.\nTrenutna situacija u Ukrajini je samo ubrzala ovaj proces i doprinela većoj vidljivosti Srbije kao potencijalne lokacije za premeštanje proizvodnje.. Prema informacijama dobijenim iz Agencije za privredne registre, u Srbiji je registrovano 294 novih kompanija koje dolaze iz Rusije i Ukrajine. Glavni fokus poslovanja ovih kompanije su IT i konsultantske usluge. Imajući to u vidu, izvesno je da Srbija ima i da će imati koristi od ove komparativne prednosti.


POZIV NEFORMALNIM GRUPAMA ZA UČEŠĆE U PROGRAMU „SNAŽNO ZELENO“(ROK: DO UTROŠKA SREDSTAVA U FONDU)\nOtvoren je drugi krug Programa podrške neformalnim grupama „Snažno zeleno“, koji se realizuje u okviru projekta „Zeleni inkubator“. U okviru Programa, neformalne grupe iz cele Srbije će imati priliku da sprovedu svoje ideje i projekte u delo i tako naprave pozitivnu promenu u društvu. Ovaj program nastoji da finansijski pomogne različitim neformalnim grupama da se aktiviraju u oblasti zaštite životne sredine i održivog razvoja lokalnih zajednica.\nNeformalne grupe podrazumevaju grupe od najmanje pet osoba, koje nisu registrovana organizacija, ali imaju zajednički cilj i zvaničnog predstavnika ili predstavnicu grupe. Neki od projekata za koje će biti dodeljivani grantovi podrazumevaju kampanje, javne manifestacije, radionice, ulične akcije, marketinške aktivnosti, kreiranje akcionih planova i projekata, pravnu zaštitu, pa čak i ambicioznije projekte poput izgradnje ili obnove zelenih infrastruktura manje površine.\nOvo nije konačan spisak aktivnosti – slobodni ste da budete kreativni sve dok plan vaše grupe unapređuje stanje životne sredine u lokalnoj zajednici. Prijave možete slati od 4. februara, a konkurs je otvoren do utroška sredstava u fondu. Ove godine će biti podržano najmanje 20 neformalnih grupa, a odabir projekata će vršiti evaluaciona komisija četiri puta godišnje.\nDetaljnije informacije o uslovima učešća, obrasce za prijavu, kao i adresu za sva pitanja, pronaći ćete na stranici programa „Snažno zeleno“ https://www.mis.org.rs/zivotna-sredina/program-snazno-zeleno/\nPozivu namenjenom organizacijama civilnog društva možete pristupiti na http://www.bos.rs/rs/vesti/21/2021/02/03/snazno-zeleno--program-podrske-civilnom-drustvu-za-zastitu-zivotne-sredine-i-odrzivi-razvoj-zajednica.html\nProgram „Snažno zeleno“ je deo projekta „Zeleni inkubator – razvoj kompetentnog civilnog društva za podršku implementaciji pravnih tekovina EU o životnoj sredini”. Ovaj projekat Mladi istraživači sprovode do 2022. godine u saradnji sa Beogradskom otvorenom školom i Inženjerima zaštite životne sredine.\nIzvor: Mladi istraživači Srbije i Koordinaciono telo


Premiijerka i predsednik Srbije (Foto BBC)\nIako se na vladu čekalo skoro četiri meseca, postoje mišljenja da je telo koje ima najvišu izvršnu vlast u Srbiji “sklepano na brzinu” i pod uticajem stranih interesnih grupa. Novinar i analitičar Branislav Krstić smatra da se “ulaznice u ministarstva ne dobijaju isklučivo preko institucije predsednika Srbije, već da je strani faktor imao poseban uticaj”.\n“Ono što mene zbunjuje je da Darija (Kisić Tepavčević) sada treba da brine o sudbini radnika. Meni je to jedan od dokaza koliko je bojkot izbora uspešan. Od preko pola miliona svojih članova SNS nije unutar svoje stranke uspeo da pronađe nove eksperte. Tako imamo Vulina koji se u svakoj sledećoj vladi preseljava iz ministarstva u ministarstvo”.\nMeđutim, glavni i odgovorni urednik Radija Goraždevac Darko Dimitrijević kaže za RTV Kim da novom kabinetu, bar u prvih sto dana rada, treba dati šansu da pokaže da li će nešto menjati ili ostaje populistički.\n„Što se tiče odnosa prema Kosovu i svima nama koji živimo ovde, mislim da bi vlada trebala da bude mnogo transparentnija nego što je to bilo do sada. Mi smo imali mnogo situacija gde smo mogli da vidimo investicije i sve ono što su radili na terenu, ali kada su građani u pitanju i kada pričate sa njima, shvatite da mnogo toga nije stizalo do njih. Bilo dobro da se sve to u budućem periodu popravi“, kaže Dimitrijević.\nSa više skepticizma na sastav vlade gleda Dimitrijevićev kolega Branislav Krstić koji ističe da su među ministrima ličnosti koje se nisu dokazale ni u svojim profesijama, a kamoli u političkom delovanju.\n“Većina članova vlade, većina imenovanih ministara su ljudi koji u svojim branšama postigli značajniji uspeh koji bi ih kandidovao za takvu poziciju. Imamo jednu stranačku vladu koju je predodredio i sastavio isključivo jedan čovek u dogovoru sa evroatlanskim interesnim grupama”, kaže Krstić.\nDugo najavljivano imenovanje Maje Gojković na mesto ministra kulture zaista se obistinilo, pa je ova vest u pozorišnim krugovima prihvaćena kao neminovnost, kaže pozorišni reditelj Nenad Todorović ističući ipak da kulturu ne stvaraju ministri već umetnici. A da li će, pravnica po struci poraviti pravne stvari u kulturi ostaje da se vidi.\n„Zakon o pozorištu koji nije donet već trideset godina ne koče ministri, već esnaf i mislim da negde škripi zato što se radi o zakonu o pozorištu koji bi inkorporirao u sebe jednu od najvažnijih promena u srpskom pozorištu. To glumački sektor opstruira već dvadeset godina. Ja očekujem da ako Maja bude stroga može da donese važne odluke za srpsku kulturu, a ako se ne desi ništa, kao što se ni do sada nije dešavalo, onda prosto to neće biti loš ministar već - uobičajeni ministar“.\nNa pitanje da li očekuje više ulaganja u kulturu na Kosovu, Todorović kaže da sve zavisi od njenog autoriteta unutar vlade Srbije.\n„Koliki autoritet imate, toliki će vam biti budžet. Ova vlast često ume da iznenadi nekakvim pojedinačnim, eksecnim i dobrim pojavama. E sad, ako se desi da Maja iznenadi, onda ćemo stvarno biti zahvalni. Ako ne, mi smo navikli na jednu vrstu kontinuiranog ničega, odnosno procesa u kome nema rezultata nego samo priče i administrativno-birokratskih postupaka koji ne donose nikakve rezultate“, smatra Todorović.\nOsim Maje Gojković, rotacija pozicija je izvršena i u ministarstvima odbrane i unutrašnjih poslova, pa će tako Nebojša Stefanović i Aleksandar Vulin zameniti uloge, a možda i uniforme. Ostaje da se vidi i kako će se na ministarskim pozicijama snaći ljudi koji do sada nisu bili u politici već na pozicijama u različitim preduzećima.\n05.12.2020 Ima alata i zanata, ali sve manje zanatlija (335)\n05.12.2020 U srpskim sredinama 108 novih slučajeva, preminula tri lica (289)


Prodaja karata za utakmice sa Totenhemom i Bajernom za sezonce i članove\nU petak 4. oktobra 2019. počinje prodaja paketa karata za preostala dva meča u okviru grupne faze Lige šampiona u kojima naš klub dočekuje ekipe Totenhema i Bajerna, kao i prodaja pojedinačnih karata za te dve utakmice.\ndok su cene pojedinačnih karata za članstvo:\nKao što je već objavljeno, za sve kupce paketa karata po punoj ceni spremamo dodatne pogodnosti u prolećnoj polusezoni o čemu će klub blagovremeno obavestiti javnost. Iz tog razloga, pozivamo sve navijače da sačuvaju svoje karte sa utakmica.\nIz tehničkih razloga, usled naknadno odobrenog popusta, kupovina karata sa pomenutim popustima neće biti moguća preko interneta.\nU periodu slobodne prodaje paketa karata za Ligu šampiona Servis za članstvo će raditi sa istim radnim vremenom kao i blagajne stadiona.\nCene karata u slobodnoj prodaji pogledajte ovde.


- Ženska osoba je sa lakšim povredama prevezena u KBC "Bežanijska kosa" - rekli su iz Hitne pomoći za "Blic".\nPrema pisanju pojedinih medija, delovi jednog automobila su leteli i do 20 metara. Za sada se ne zna kako je došlo do udesa, koji se dogodio na samoj raskrsnici.\nUdes u Koste Nađa u Beogradu, povređena žena\nHitnoj pomoći noćas su se najviše javljali srčani bolesnici koji su se žalili na povišen krvni pritisak i bol u grudima, a zbog vremenskih uslova koji ne pogoduju takvim hroničnim bolesnicima, rečeno je Tanjugu u toj zdravstvenoj instituciji.\nSrpska napredna stranka predala je listu za lokalne izbore i u Sopotu, a nosilac je Živorad Milosavljević, poznatiji još i kao Tito iz Sopota. Ovakav nadimak je dobio, između ostalog, jer je krajem prošle godine proslavio 30 godina i deveti mandat na čelu beogradske opštine Sopot, ali i portretu Josipa Broza Tita koji drži u svojoj kancelariji.


Azijske berze: Izveštaji o zaposlenosti u SAD-u uneli nervozu | Gde Investirati\nAzijske berze: Izveštaji o zaposlenosti u SAD-u uneli nervozu\nNa azijskim berzama u četvrtak je vladala velika nervoza, jer bi ključni izveštaji o zaposlenosti u SAD-u za avgust, čija se objava očekuje kasnije tokom dana, moglo naterati Fed za uskoro podigne kamatne stope, a to nepovoljno utiče na ulaganje u akcije.\nMSCI indeks azijsko-pacifičkih akcija, bez japanskih, jutros je stagnirao, kao i japanski Nikkei indeks.\nAmerički Institut za menadžment nabave (ISM) objavio je da je indeks fabričkih aktivnosti u avgustu pao na 49,4 boda, što je ispod procena ekonomista od 52 boda, a ukazuje na prvu kontrakciju proizvodnje od februara.\nTaj podatak pritisnuo je raspoloženje na tržištu u uslovima kad su investitori ionako nervozni pred objavu podatka o zaposlenosti u SAD-u tokom avgusta.\nPotpredsednik Feda Stanley Fischer krajem prošle nedelje najavio je da će centralna banka pre odluke o podizanju kamatnih stopa razmotriti te izveštaje. Ekonomist procenjuju da je u avgustu američka ekonomija kreirala 180.000 novih radnih mesta.\n“Neki tržišni učesnici kladili su se da će Fed podignuti kamatnu stopu već u septembru, no zbog slabog ISM indeksa američkih fabričkih aktivnosti i slabe prodaje vozila u najvećem svetskoj ekonomiji, čini se da su se njihova očekivanja izmenila”, kaže Hikaru Sato, analitičar pri Daiwa Securitiesu.\nDodaje kako nema dileme da se SAD kreće prema zaoštravanju monetarne politike – smer je i dalje isti, no kretanje kursa dolara i jena ukazuje da investitori smanjuju svoja očekivanja od podizanja kamata u kratkom roku.\nKurs dolara stagnira prema jenu na 103,36 jena, nakon što je tokom noći pao na najniži nivo prema japanskoj valuti u zadnjih mesec dana od 104 jena.\nKurs evra takođe stagnira na 1,1199 dolara, nakon što je u četvrtak ojačao 0,3 odsto. Ranije tokom nedelje dotaknao je i najniži nivo u zadnje tri nedelje prema američkoj valuti, od 1,1123 dolara.\nAmerička valuta crpila je podršku krajem prošloga i početkom ove nedelje iz izjava Fedovih zvaničnika na simpoziju centralnih bankara u Jackson Holeu, koje su podstakle očekivanja o skorašnjem podizanju kamatnih stopa.\nPod pritiskom slabljenja fabričkih aktivnosti u SAD-u, dolarov indeks, koji meri kretanje dolara prema korpi šest najvažnijih svetskih valuta, spustio se s u sredu zabeležene najviše nivoe u zadnje tri nedelje od 96.255 bodova, i to za 0,36 odsto, na 95.672 boda.\n“Svi samo čekaju sutrašnje podatke o zaposlenosti”, kratko je komentisao Craig Bishop, strateg pri RBC Wealth Managementu.\nPrevious Sve češća obmana potrošača prehrambenih proizvoda\nNext Snažan rast poslovanja Bambija u prvih šest meseci


A6 termalni mobilni štampač | Brother MW-260\nA6 termalni mobilni štampač\nŠtampa veličine A6\nRezolucija do 300 dpi\nUnutrašnja fioka za papir sa automatskim ulagačem; punjiva baterija\nŠtampa iz laptopa, tableta, PDA i pametnog telefona preko USB i Bluetooth interfejsa\nMW-260A podržan Bluetooth interfejsom je savršen za sve koji često rade u pokretu. Omogućava štampu računa i drugih dokumenata veličine A& kada ste u pokretu što znači više zadovoljnih kupaca, a manje administracije nakon povratka u kancelariju.\nMW-260 A6 termalni mobilni štampač\nMobilna tehnologija štampe je jedan od najznačajnijih napredaka u poslednjih nekoliko godina. Koriste je brojne kompanije koje žele da optimizuju tok rada i da smanje troškove. Svojom kompaktnom veličinom i fleksibilnošću interfejsa za PC, PDA i BlackBerry uređaje MW-260 je savršen izbor.\nMW-260 podržan Bluetoothom i dimenzija samo 130 x 210 x 18,5 mm, zaista je pravi mobilni štampač. Koristi A6 papir koji se automatski uvlači iz sopstvene fioke, bez potrebe za ručnim ulaganjem pojedinačnih listova. Uz papir koji se ne savija nudi vam osiguran kvalitet štampe bilo gde, bilo kada.\nKako biste štampali što jednostavnije, upravljački program za Windows automatski prilagodi standardne dokumente veličine A4 veličini A6.


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Ekonomija :: Veliko interesovanje za posao u brodogradilišnoj luci\nU BIJELOJ 17. 04. 2019. 19:42 >> 06:59 0\nDamen kompanija i Porto Monetnegro organizovali su svoj prvi Dan otvorenih vrata u Bijeloj, koji je privukao pet puta više zainteresovanih nego što ima ponuđenih radnih mjesta. Damen, nova komapnija koja će u bivšem Brodogradilištu u Bijeloj razvijati servis jahti u narednih 30 godina, u prve tri planira da investira oko 20 miliona eura, i zaposli više od 300 ljudi.\n“Koncesionaru je za sada potrebno između 25 i 30 radnika raznih profila iz brodogradilišne struke, koji će kasnijom doobukom u brodogradilištima Damena biti pripremljeni za rad u novom servisu za jahte i megajahte u Bijeloj”, rekao je Kalezić Radiju Jadran.\n“Od zainteresovanih, najviše je bilo onih koji su se već bavili sličnim djelatnostima, najprije u Bijeloj ili tivatskom Arsenalu, pa se onda vratili u Crnu Goru”, naveo je Kalezić.\n“Ovo su ljudi sa nekom vrstom iskustva u brodogradnji i određenom vrstom ponude. Došli su veoma pripremljeni za razgovor i sa veoma dobrom voljom da komuniciraju sa predstavnicima Damena, koji su ih kroz četiri sesije provjeravali”, precizirao je Kalezić.\n“Ideja je da prvih 25 do 30 prijavljenih, nakon dodatnih intervjua i selekcije budu u nekom od 30 brodogradilišta Damena u Zapadnoj Evropi od jeseni, radi dodatne edukacije i upoznavanja sa procesom rada, za servis jahti koji je prilično drugačiji u odnisu na klasične djelatnosti koje su se do sada radaile u Crnoj Gori”, naveo je Kalezić.\nOn je dodao da je prvi Dan otvorenih vrata namjerno organizovan u Bijeloj, kako bi priliku za posao dobili najprije stanovnici Bijele, mada je oglas za radnom snagom poslat agencijama za zapošljavanje širom svijeta, kako bi se možda oni koji rade na stranim kompanijama „vratili kući“.


Konkurs za radno mesto administratora/-ke je otvoren još danas! - Udruženje PREVENT\nYou are here: Home / Vesti / Konkurs za radno mesto administratora/-ke je otvoren još danas!\nKonkurs za radno mesto administratora/-ku traje još samo danas do kraja dana. Pročitajte uslove i prijavite se!\nKonkurs za radno mesto ADMINISTRATOR/-KA Prevent na manifestaciji povodom obeležavanja Nacionalnog dana studenata 4....


21.06.2018 12:15 | Darko Momić\nBanjaluka - U SDS-u, najvećoj opozicionoj stranci u Srpskoj, bukti pravi rat u vezi s tim ko će biti nosioci lista za Parlament BiH na oktobarskim izborima.\nNajmanje problema ima u izbornoj jedinici jedan jer je sasvim izvjesno da će prvi biti aktuelni ministar bezbjednosti BiH i šef Izbornog štaba SDS-a Dragan Mektić, dok u drugoj i trećoj izbornoj jedinici najviši stranački funkcioneri vode ‘estoku borbu u vezi s tim ko će biti na čelu izbornih lista.\nU “dvojki” na čelo liste ‘ele dugogodišnji gradonačelnik Doboja Obren Petrović, aktuelni poslanik u Parlamentu BiH i jedan od najimućnijih SDS-ovaca Nenad Lalić, te bivši predsjednik stranke i aktuelni predsjedavajući Predstavničkog doma Parlamenta BiH Mladen Bosić.\n- Svako od njih smatra da treba da bude nosilac liste, ali najviše na tome insistira Bosić. On je čak odbio ponudu predsjednika SDS-a Vukote Govedarice da bude prvi na kompenzacionoj listi samo da odustane od ‘elje da bude nosilac, ali Bosić je isključiv i insistira na tome da njegovo ime bude prvo na listi. Činjenica je da je on 2014. godine osvojio više od 50.000 glasova i to koristi kao argument zbog kojeg treba ponovo da bude nosilac liste, ali svima je jasno da on poslije odlaska sa čela SDS-a više nema ni pribli‘an izborni kapacitet - kaže sagovornik “Glasa Srpske” iz SDS-a.\nOn dodaje da je slična situacija i u izbornoj jedinici tri, u kojoj se za prvo mjesto na listi bore aktuelni poslanik u Narodnoj skupštini RS iz Zvornika Dragomir Vasić, ministar spoljne trgovine i ekonomskih odnosa BiH Mirko Šarović i najprepoznatljivija dama SDS-a Aleksandra Pandurević, koja je 2014. godine osvojila direktan mandat ispred tadašnjeg nosioca liste Darka Babalja. Babalj se ove godine povukao iz trke za Parlament BiH i biće nosilac liste SDS-a za Narodnu skupštinu RS u izbornoj jedinici osam, odnosno sarajevsko-romanijskoj regiji.\n- Najmanje šanse da bude nosilac liste ima Dragomir Vasić zato što će njegov brat Kostadin Vasić, koji je i potpredsjednik SDS-a za regiju Birač, biti nosilac liste za Narodnu skupštinu RS u izbornoj jedinici sedam. To znači da će se koplja lomiti između Šarovića i Pandurevićeve, pri čemu veće šanse da predvodi listu ipak ima ministar spoljne trgovine i ekonomskih odnosa - tvrdi naš izvor.\nPredsjednik Glavnog odbora SDS-a Milan Miličević potvrdio je da je sjednica Glavnog odbora na kojoj će donijeti odluku o izbornim listama za sve nivoe vlasti zakazana za 1. jul u Banjaluci. On nije ‘elio da govori o konkretnim imenima, ali je potvrdio da postoji mogućnost da iz nekih izbornih jedinica bude po nekoliko prijedloga.\nU tom slučaju konačnu odluku glasanjem donosi Glavni odbor, ali mi ćemo kao i u ranijim izbornim ciklusima nastojati da prije sjednice Glavnog odbora u svakoj izbornoj jedinici bude postignut dogovor i zauzet jedinstven stav o kandidatima i nosiocima lista - rekao je Miličević.\nNajizvjesniji nosioci lista SDS-a za Narodnu skupštinu RS po izbornim jedinicama\n1 - Dušan Berić ili Drago Bundalo\n2 - Miladin Stanić\n3 - Nedeljko Glamočak, Davor Šešić ili Mladen Kajkut\n4 - Stevo Joksimović ili Nade Planinčević\n5 - Nebojša Marić\n6 - Mićo Mićić\n7 - Kostadin Vasić\n8 - Darko Babalj\n9 - Milan Radmilović


Do sada evakuisane 30.873 osobe! : Nadlanu.com\nDo sada evakuisane 30.873 osobe!\nObjavljeno 20. maj 2014. / 11:22:35\nNa teritoriji Republike Srbije sa područja ugroženih poplavama do sada su evakuisane 30.873 osobe, od čega je sa područja Obrenovca evakuisano 13.603 ljudi, a najteža situacija je u Obrenovcu, Krupnju, Sremskoj Rači i Jameni, navodi se u izveštaju Ministarstva unutrašnjih poslova Srbije.\nKroz prihvatne centre iz opštine Obrenovac prošlo je preko 10.000 ljudi, od čega se jedan broj evakuisanih posle evidencije smestio kod rodbine, a evakuacija i dostava hrane i vode i dalje je u toku.\nHelikopterska jedinica Ministarstva unutrašnjih poslova, koja je imala preko pet sati naleta, prevezla je više od tonu i po hrane za bebe i odrasle, dostavila je potrebne lekove i evakuisala stanovništvo iz Zabrežja.\nPripadnici Vojske Srbije, prema saopštenju, evakuisali su 1.251 osobu sa teritorije Obrenovca, od toga 71 vazdušnim putem.\nKada je reč o Kostolcu nijedan objekat kopova i elektrana u termoelektrani Kostolac i Teko „B“ Drmno nije poplavljen, a vodostaj Mlave je u blagom opadanju.\nTrenutno se obavlja prepumpavanje vode sa tri velike pumpe iz elektraninog postrojenja. Pored tih pumpi, razlivenu vodu u glavno utvrđeno korito reke, takođe u okolini elektrane TEKO B Drmno prepumpavaju pumpe koje su dobijene kao pomoć iz Francuske i Češke. Takođe, ojačavaju se postojeći i izgrađuju novi zaštitni nasipi koji imaju svrhu da vode preusmere dalje od Kopova i Elektrana Drmno.\nNa predlog komandanta Republičkog štaba za vanredne situacije, na području Sremske Mitrovice preventivno su evakusani meštani iz Višnjićeva i Morovića u prihvatni centar u Rumi.\nOdbrambeni nasipi u reonu Čevrntija, Drenovac, Silos za sada je stabilno, navodi se u saopštenju i dodaje da je u toku preventivna, delimična evakuacija iz delova naselja Drenovac, Banovići, Ševarice, Pričinović, Majur, Mišar, Orašac, Mrđenovac i Miokus.\nU Kolubarskom okrugu ugroženo je 1.250 domaćinstava sa preko 3.500 građana i do danas je evakuisano 6.500 osoba.\nNa teritoriji Srbije, prema Ministarstvu, ugrožena su 1.763 objekta, a poplavljeno je 2.260.\nMinistarstvo unutrašnjih poslova, u toku prethodnog dana, dostavilo je pomoć u hrani, vodi, sredstvima za higijeni i garderobi Čačaku, Užicu, Požarevacu, Loznici, Šapcu, Smederevu, Jagodini, Valjevu, Grockoj, Obrenovcu, Koceljevi, Krupnju, Lazarevcu, Vladimircima, Smederevskoj Palanci, Malom Zvorniku, Ćupriji, Paraćinu, Žagubici, Trsteniku, Ubu, Lajkovacu, Bogatiću, Surčinu, Svilajncu, Boru, Mionici, Ljuboviji, Sremskoj Mitrovici, Kraljevu, Pećincima, Lajkovcu, Osečini, Ljigu.


Grad Novi Pazar - Delegacija Ministarstva prosvete u OŠ „Bratstvo“\nDelegacija Ministarstva prosvete u OŠ „Bratstvo“\nGradonačelnik Novog Pazara Nihat Biševac i predstavnici Ministarstva prosvete Republike Srbije, državni sekretar Dušan Kićović i pomoćnik ministra Milan Pašić, posetili su danas nekoliko novopazarskih škola. Delegacija je najpre obišla OŠ „Bratstvo“ , gde su u toku radovi na rekontrukciji školskog objekta i izgradnji zatvorenog bazena.\nOŠ „Bratstvo“ će dobiti 14 novih učionica, čime se stiču uslovi da se nastava umesto u dosadašnje tri, odvija u dve smene. U okviru objekta biće izgrađen i zatvoreni bazen, koji će pored đaka ove škole moći da koriste i drugi osnovci. Iz Ministarstva prosvete najavljuju nastavak intenzivne saradnje sa Novim Pazarom, prvenstveno kroz program izgradnje novih i rekonstrukcije postojećih vrtića.\nDinamikom radova u OŠ „Bratstvo“ zadovoljan je i gradonačelnik Nihat Biševac.\n„Ovo je, kada je o Novom Pazaru reč, najveća investicija u obrsazovanje do sada, vredna preko 600 milona dinara. Imamo sjajnu saradnju sa Ministarstvom i Kancelarijom za upravljanje javnim ulaganjima. Očekuje nas raspisivanje tendera za OŠ „Desanka Maksimović“, čiji će đaci osim modernijeg i funkcionalnijeg školskog objekata dobiti i svoju sportsku salu. Najmlađi grad i Evropi zaslužuje ovako velika ulaganja jer nastojimo da za naše učenike i prosvetne radnike stvorimo najbolje uslove i tako podržimo nove generacije u postizanju rezultata. Izdvajamo iz godine u godinu, za potrebe ostvarivanja tog cilja, sve više sredstava i nema razloga da tako ne bude i u narednom periodu“, kazao je gradonačelnik Biševac.


Ko je Dragan Šolak, čovek za koga Aleksandar Vučić tvrdi da niko ne sme da mu pomene ime?\nMedijski kralj Balkana\nZa većinu medija u regionu, pa i u Srbiji, odavno je poznato da su deo mehanizma vlasti u uspostavljanju dominacije nad javnim mnjenjem. Dok su u vreme Miloševića najuticajniji mediji bili u državnom vlasništvu – RTS, Politika, Novosti, Borba - posle 5. oktobra 2000. imamo uspon privatnih medija koji imaju veći uticaj na javnost a koji su u vlasništvu probranih pojedinaca kojima su političke veze pomogle da se predstave kao medijski magovi.\nTako smo dobili Šapera, Đilasa, Krleta i medije poput Presa ili danas Informera. Jedno od imena koje je sve vreme prisutno u medijskom svetu, ali koje se – barem do sada – manje pominjalo u javnosti, bio je Dragan Šolak i to baš zato što se držao mimo politike, a više bavio medijskim tehnologijama i zabavnim sadržajem.\nU jeku protesta povodom velikog rasta cena goriva, predsednik Srbije je na jednoj od konferencija za štampu kazao da su proteste i – kako tvrdi – medijsku kampanju koja se protiv njega vodi, organizovali „ŠDraganĆ Đilas, i ŠVukĆ Jeremić, i ŠSašaĆ Janković, i ŠDraganĆ Šolak, ŠMiroslavĆ Mišković“. Kako je rekao predsednik, „svi oni imaju i svoje medije, njihova imena niko ne sme da pomene“. Vučić je takođe rekao da građani Srbije u danu kada je Dragan Đilas prodao svoju marketinšku agenciju to nisu mogli nigde da pročitaju, dodavši da je bivši lider DS lagao da je agenciju prodao Bugarima dok je stvarni novi vlasnik bio Dragan Šolak „koji drži N1 i glavni je kablovski operater“. (Još 2013. je objavljeno da je Dragan Đilas „Dajrekt mediju“ prodao bugarskom biznismenu Krasimiru Gergovu, da bi se, međutim, ipostavilo da je u maju 2017. u Beogradu osnovana još jedna „Dajrekt Media“ a registracionu prijavu za ovu firmu podnela je advokatica Miroslava Dajč, nekadašnja šefica kabineta Dragana Đilasa).\nPre Vučića oglasili su se i drugi naprednjaci, poput ministra policije Nebojše Stefanovića koji je rekao da je udruživanje „Dajrekt medije“ Dragana Đilasa i „Junajted grupe“ Dragana Šolaka pokušaj vraćanja „tajkunske hobotnice nazad na vlast po svaku cenu“. Pored Vučića i Stefanovića, u poslednje vreme smo čuli i druge predstavnike vlasti da pominju – široj javnosti do sada manje poznato ime – Dragana Šolaka, označivši ga kao veliku pretnju.\nJedan od petorice najbogatijih Srba\nZa razliku od većine srpskih biznismena koji su preko medija voleli da se nadgornjavaju ko je veći gazda, ko je organizovao sinu/ćerki lepšu svadbu, i za koje se pisalo kada bi se vukli po sudovima usled zameranja nekome u državi, o Draganu Šolaku i njegovom životu se malo zna.\nHrvatski mediji su ga opisali kao jednog od petorice najbogatijih Srba sa stalnom adresom u Ljubljani i Los Anđelesu i velikim ljubiteljom golfa. Hrvatima je zapao za oči kada je Sport Klub, koji je u vlasništvu Šolakovih kompanija, hrvatskim medijima „oteo“ pravo na prenošenje svih ekskluzivnih fudbalskih događaja u svetu. Fudbalsko prvenstvo sveta koje se sada igra u Rusiji tako je poslednji događaj koji će Hrvati gledati preko nacionalne televizije, jer prava na prenos tih događaja sada pripadaju privatnim kanalima u vlasništvu Dragana Šolaka.\n„Junajted grupa“ se našla i na udaru RTS-a koja je optužila ovu međunarodnu kompaniju da je pokušala da uceni srpski Javni servis da njima preda distribuciju satelitskih kanala Radio televizije Srbije.\nIz Kragujevca u svet\nŠolakov pohod ka poziciji medijskog gospodara Balkana počinje devedesetih, kada je iz Kragujevca počeo da trguje muzičkim pravima na prostoru bivše Jugoslavije. Potom je proširio poslovanje na distribuciju filmova i kaseta za video-klubove.\nSvoje ime u medijskom svetu Šolak je izgradio na kompaniji SBB osnovanoj u Kragujevcu 2000. godine (tada pod imenom KDS), koja je kupujući manje kablovske distributere vremenom postala glavni operater kablovske i satelitske televizije, internet distributer, i operater fiksne telefonije u Srbiji i regionu. Polet u poslovanju doživljava prelaskom u Ljubljanu.\nDok su se srpski mediji bavili zakulisnim medijskim poslovima Đilasa, Miškovića, povlašćenih paradržavnih medija kao što je nekada bio „Press“, u senci svih ovih priča Šolakov SBB se postepeno širio da bi 2009. preuzeo „Telemah Slovenia“ – trećeg operatera u Sloveniji.\nPreimenovana kompanija – „SBB Telemah grupa“ je tada postala vodeći kablovski i internet operater u jugoistočnoj Evropi, tržištu koje ima 20 miliona potrošača od kojih su 1,9 miliona korisnici usluga SBB. Danas – prema podacima „Junajted grupe“ – ova kompanija ima 3,62 miliona korisnika u Srbiji, Sloveniji, Bosni i Hercegovini, Hrvatskoj, Crnoj Gori i Makedoniji.\nMore povezanih kompanija\nKao što to obično biva u svetu biznisa, jedna velika korporacija – kao što je to postao SBB – vremenom je prošla kroz mnogo transformacija u pogledu strukture i oblika vlasništva. (Ne)namerna posledica toga bila je da je gotovo nemoguće pohvatati konce u vlasničkoj strukturi i povezanosti brojnih firmi koje se vezuju za Šolaka.\nHrvatski i slovenački mediji objavili su niz članaka u kojima su se bavili utvrđivanjem vlasničke strukture mreže kompanija koje se povezuju sa Draganom Šolakom. U velikom istraživanju slovenačkog „Dela“, pod nazivom „Ko je vlasnik interneta“, utvrđeno je da Šolakova biznis imperija kreće iz Kragujevca 2000. da bi 2007. prešla u ruke investicionog fonda u Londonu („Junajted grupa“, videti dalje u tekstu), zatim su tu preduzeća u BiH, a mreža povezanih kompanija vodila je preko raznih evropskih gradova i svetskih destinacija… Ishod istrage slovenačkih novinara bio je da nisu ni oni mogli da raščlane mrežu kompanija povezanih sa Šolakom, ali jesu utvrdili da su mnoge od njih ostale dužne za porez u Srbiji, BiH, Hrvatskoj…\nŠta kaže biznis adresar Blumberg\nBlumberg – vodeća svetska kompanija koja se bavi finansijskim i biznis podacima i analizom – Dragana Šolaka navodi kao generalnog direktora Eligo grupe i kao predsednika Borda direktora „Junajted grupe B.V.“. Navodi se da je Šolak predsednik upravnog odbora „Broadband Investment S.a.r.I.“. Dodaje se da je on uključen u sve oblasti poslovanja i da je odgovoran za strateško upravljanje grupom. Blumberg ističe da je Šolak bio osnivač „Serbia Broadband – Srpske kablovske mreže d.o.o.“ 2002., kao i da je bio generalni direktor te kompanije do 2008. Na toj poziciji bio je odgovoran za sve strateške i operativne poteze SBB-a. Nakon što je SBB 2009. kupio kompaniju Telemah Slovenija, Šolak je obavljao poziciju generalnog direktora čitave grupe, navodi Blumberg.\nPrema javno dostupnim podacima, Eligo grupa je osnovana 2008. godine u Velikoj Britaniji i u svom vlasništvu ima 39 terena za golf. Ova grupa radi kao podružnica kompanije „Gerrard Enterprises Limited”, koja se bavi računovodstvom i registrovana je na ostrvu Man koje u Britaniji uživa poseban poreski status.\nOd regionalnog do svetskog igrača\nAli, kada je Šolak od regionalnog postao biznismen svetskog okvira? Prelomni događaj nastupa 2013. kada je obelodanjeno da je jedan od najvećih američkih investicionih fondova, „Kolberg Kravis Roberts“ (KKR) potpisala konačan sporazum o preuzimanju „SBB Telemah grupe“ od kompanije „Mid Europa partners“, a vrednost transakcije iznosila je 1,5 milijardi dolara! (Poređenja radi – kako bi se razumele srazmere ove transakcije – FIAT je 2008. kupio kragujevačku „Zastavu“ a investicija, koja je duboko finansirana parama države Srbije, iznosila je milijardu evra, što je tada predstavljano kao posao veka i najveća investicija u Srbiju posle 2000.)\nSa Šolakom je u ime KKR-a ugovor potpisao Dejvid Petreus, nekadašnji direktor CIA koji je na čelu ovog investicionog fonda. Po sporazumu koji je tada potpisan, na čelu SBB ostao je tim predvođen osnivačem kompanije Draganom Šolakom, koji je takođe zadržao i 21,34 odsto udela u SBB-Telemah grupi.\nNavodno, važnu posredničku ulogu u ovom poslu odigrao je nekadašnji američki ambasador u Srbiji, Kameron Manter (koji je službovao u periodu od 2007. do 2009. godine).\n„Junajted grupa“ osnovana je 2007. godine kroz, kako navode na njihovom sajtu, združivanje SBB i Telemah Slovenije sa Telemah Bosne. Na sajtu kompanije stoji da joj se sedište nalazi u Amsterdamu (firma se nalazi u poslovnoj zgradi koja je izvan centralne i poslovne zone Amsterdama i na zgradi nema nikakvih vidnih obeležja koja bi ukazala da je tu „Junajted grupa“, što upućuje da se verovatno radi o maloj kancelariji i te da to nije glavna adresa kompanije), dok Blumberg navodi da je kompanija zapravo u Sloveniji. Na sajtu kompanije se navodi da je „Junajted grupa“ najveći ponuđač telekomunikacionih usluga u jugoistočnoj Evropi i da joj je poslovanje fokusirano na dva polja: telekomunikacione platforme i mediji (sadržaj i reklame). Ova grupa je fokusirana na poslovanje na području bivše Jugoslavije ali se takođe bavi i pružanjem telekomunikacionih usluga dijaspori iz zemalja bivše Jugoslavije. Prema podacima sa sajta „Junajted grupe“, promet za prethodnu godinu im iznosi 540 miliona evra!\nBlumberg navodi da je ova kompanija ranije imala ime „Adria Bidco B.V.“ ali da je od avgusta 2014. preimenovana u „Junated grupu B.V“. Na sajtu kompanije stoji da je od 2014. većinski vlasnik KKR kao i da je Evropska banka za obnovu i razvoj takođe ko-investitor u kompaniji.\nPreuzimanje Pinka od Željka Mitrovića\nAmerički investitori iz KKR preko „Junajted grupe” u međuvremenu su, preko njihove firme „Adrija njuz”, pokrenuli N1 televiziju, a kupili su i Novu TV i Pop TV u Sloveniji. Kako su krajem 2017. izvestili hrvatski i malteški mediji, glavnu ulogu u svemu tome imao je Šolak.\nŠolaka je krajem decembra portal „Malta danas“ optužio da je kupio državljanstvo te EU zemlje za 650,000 evra kako bi izbegao plaćanje poreza u Srbiji. Prema pisanju malteških medija, nije samo budžet Srbije uskraćen – navodno, i Hrvatska je ostala bez 6,7 miliona evra poreza od prava emitovanja sportskih kanala u toj zemlji.\nOd kada je „Junajted grupa“ dobila KKR kao svog glavnog investitora, intenziviran je proces preuzimanja nacionalnih televizija u regionu koje imaju veliku gledanost, dobre rezultate ili dobru pokrivenost. Tako je „Junajted grupa“ prošle godine počela preuzimanje slovenačkog i hrvatskog medijskog portfelja „Central European Media Enterprise“ što uključuje vodeće hrvatske kanale kao što su POP TV, Kanal Nova TV, Doma TV, A kao i drugi kablovski kanali, a vrednost transakcije procenjena je na 230 miliona evra.\n„Junajted grupa“ je ranija najavila „investicije u kupljene televizijske kanale kako bi povećala njihove produkcijske sposobnosti i proširila doseg izvan njihovih lokalnih tržišta“. Nakon Slovenije i Hrvatske na red su došli veliki mediji u drugim zemljama, pre svega Pink Željka Mitrovića.\nMitrović je tako ovom fondu prodao aprila ove godine Pink Montenegro i Pink BiH, a spekuliše se da je prodaju PINK-a Srbije lično zaustavio Aleksandra Vučić. Kupac Pink Monetengro i Pink BiH je zapravo „Dajrekt media“ koja je bila povezana sa Draganom Đilasom. Slučaj se nalazi pred Komisijom za zaštitu konkurencije koja bi trebalo da odluči da li će da odobri ovaj sporazum.\nOd kanala koji su u njihovom vlasništvu kompanija povezanih sa Draganom Šolakom, ubrajaju se: svi Sport klub kanali, Lov i Ribolov, N1, Cinemania, Ultra, Mini Ultra, Grand, Grand 1; od distributivnih kablovskih mreža tu su SBB u Srbiji, Telemah u Sloveniji, BiH i Crnoj Gori, Total TV i Net TV plus u celom regionu, a imaju i agenciju za oglašavanje „CAS Media“ koja se bavi prodajom oglasnog prostora/vremena na svim satelitskim i kablovskim kanalima dostupnim u regionu.\nOno što stavlja Šolaka i njegove kompanije u jaku poziciju – i što bi možda trebalo da bude predmet ozbiljnijeg bavljenja antikorupcijskih tela u Srbiji i regionu – jeste da pored toga što u vlasništvu ima kompanije koje se bave distribucijom sadržaja, on (odnosno njegove firme) je direktno vlasnik kablovskih kanala, ima najveća prava na sadržaj koji može da bude emitovan u regionu, a bavi se i oglasima.\nU prevodu – gotovo da ima status monopoliste u plasmanu i distribuciji medijskog sadržaja, medijske infrastrukture, oglasnog prostora na televiziji i internetu u jugoistočnoj Evropi.\nVeliki ljubitelj golfa\nDragan Šolak je veliki ljubitelj golfa. Osnivač je „Beogradskog golf-kluba“, u kome je njegova supruga Gordana sekretar. Jedna od kompanija na čijem je čelu - Eligo grupa – prema javno dostupnim podacima ima 39 terena za golf širom sveta. U Šolakovom vlasništvu je i teren za golf na Bledu koji je kupio za 11 miliona evra, kao i teren u Beogradu koji je otvoren 2017.\nKako su pisali hrvatski mediji, na otvaranje terena za golf u Sloveniji doveo je elitne golfere iz sveta a tu je bila i princeza Jelisaveta Karađorđević.\nKKR u regionu investirala osam milijardi dolara\nKako su pisali hrvatski mediji, investicioni fond KKR koji stoji iza „Junajted grupe“ je do sada investirao oko osam milijardi dolara u telekomunikacijski, medijski i digitalni sektor u regionu.\nOd 1996. KKR je investirao u 58 firmi u Evropi u različitim sektorima. Na primer, od 2006. do 2014. KKR je bio vodeći investitor u Nemačkoj, iza TV kuće ProSieben Sat.\nVrednost svih investicija KKR u Evropi se procenjuje na oko 20 milijardi dolara. Vrednost imovine kojom KKR upravlja u 2017. godini bila je procenjena na 148,5 milijardi dolara.\nAvion od 35 miliona i kuća na Ženevskom jezeru\nPrema pisanju hrvatskih medija Dragan Šolak i njegova supruga Gordana 2013. kupili su kuću na Ženevskom jezeru za koju je samo porez iznosio 7,5 miliona evra. Takođe, ovaj biznismen je vlasnik aviona „Cessna Citation XLS“ koji košta 35 miliona evra.\n„Junajted grupa“ najavljuje investicije, KKR razmišlja o prodaji\nNedavno je američki „Vol strit džurnal“ objavio članak u kome se navodi da KKR razmatra mogućnost prodaje „Junajted grupe“ za oko tri milijarde evra. Kao glavni pretendent na „Junajted grupu“ ističe se „Vodafon grupa“ koja ima svoju infrastrukturu širom zapadne, centralne i severne Evrope.\nIpak, aprila ove godine „Junajted grupa“ je najavila da će u narednih pet godina investirati u regionu 293 miliona evra. U istom saopštenju se navodi da je od kada je KKR ušla u „Junated grupu“ 2014. u medijsku infrastrukturu u Srbiji uloženo je 264 miliona evra.


Provirite u Narodni muzej grada Aranđelovca - National Geographic Srbija\nNarodni muzej se nalazi u neposrednoj blizini Parka Bukovičke banje, a osnovan je 1981. godine i smešten u namenski građeno zdanje čija se arhitektura oslanja na tradicije narodnog graditeljstva Šumadije (projektant F. Bajlon).\nSvoju osnovnu delatnost istraživanja, proučavanja, zaštite i prezentacije pokretnih kulturnih dobara Narodni muzej u Aranđelovcu realizuje na teritoriji dveju opština - Topole i Aranđelovca. Muzej čuva i izlaže brojne eksponate iz oblasti paleontologije, arheologije, etnologije, istorije i istorije umetnosti, kao svedočanstva materijalne i duhovne kulture koja se razvijala na prostorima ovog dela Šumadije.\nStalna izložbena postavka "Milenijumi" prikazuje prošlost grada i okoline, od kamenog doba do dvadesetog veka.\nPrateći hronologiju posetioci se najpre upoznaju sa nalazima iz pećine Risovače - fosilnim ostacima ledenodobnih životinja: mamuta, runastog nosoroga, džinovskog jelena, konja, vuka, divlje svinje, belog pećinskog lava i mnogih drugih, a posebno atraktivan za posetioce je skelet pećinskog medveda. Ostaci medveda su inače najbrojniji, te je tako skelet sastavljen od pravih kostiju.\nPećina Risovača je bila stanište i neandertalskog čoveka, koji je u njoj živeo u periodu od pre 50 000 do pre 35 000 godina. Danas se, kao dokaz njihovog prisustva u pećini, u arheološkoj zbirci čuvaju koštane i kremene alatke kojima se pračovek služio.\nSledi period mlađeg kamenog doba, gde se izdvajaju predmeti iz doba vinčanske kulture – keramičke posude, čovekolike figurine, žrtvenici, amuleti, zatim predmeti iz metalnih doba, i konačno iz rimske epohe, gde se izdvajaju stubovi - ostaci rimske građevine, mermerna skulptura lava i brojne alatke, nakit, kopče...\nNajnovija istraživanja arheološkog lokaliteta "Dvorine" na Venčacu dovela su do značajnog otkrića ostataka monumentalne crkve iz prve polovine 14. veka. Velika je verovatnoća da je ktitor crkve neko od srpskih vladara iz loze Nemanjića, a u muzejskoj postavci se mogu videti brojni fragmenti fresaka sa ovog lokaliteta.\nPeriod novije istorije prikazan je kroz oružje, vojničku opremu, odlikovanja i lične predmete vojnika iz Prvog i Drugog svetskog rata, a u etnografskom delu postavke mogu se videti ognjište, staro posuđe, narodne nošnje, kao i stari zanati karakteristični za naš kraj: opančarski, kovački, ćurčijski i abadžijsko-terzijski.\nPosetioci Muzeja takođe mogu videti retrospektivnu izložbu savremene umetničke keramike, nastajale na simpozijumu "Svet keramike" od 1974, u okviru manifestacije "Mermer i zvuci". Muzej čuva jednu od najbogatijih zbirki umetničke keramike u Evropi, koja broji preko 600 predmeta. Na ovoj izložbi zastupljena su 54 umetnika čije je stvaralaštvo doprinelo utemeljenju savremene umetničke keramike i njenom ravnopravnom statusu u odnosu na druge likovne discipline u srpskoj i tada jugoslovenskoj umetnosti. Istovremeno, odabrana su i dela eminentnih stranih umetnika koji su svoja ostvarenja ostavili našem gradu. Među stranim autorima su Merili Operman (Brazil), Andre Viloks (Belgija), Federiko Bonaldi (Italija), Tadej Bratelj (Slovenija), Gamal Eldin Ahmed Abud (Egipat), Panduranga Daroz (Indija) i dr. Od domaćih autora zastupljeni su Mirjana Isaković, Mirko Orlandini, Velimir Vukićević, Tijana Dujović, Ana Popov, umetnici mlađe generacije poput Biljane Lane Rakanović, Larise Ackov i Ivane Rackov, i mnogi drugi.\nMuzej se takođe stara i o umetničkim ostvarenjima nastalim na Simpozijumu "Beli Venčac", koji Smotra umetnosti organizuje od 1966. godine. Zbirka skulpura od nadaleko poznatog venčačkog mermera, koja upotpunjuje lepotu parka Bukovičke banje, danas sadrži dela nekih od najeminentnijih vajara sveta: Lin Ćedvik, Dušan Džamonja, Кjus Кjubruk, Vida Jocić, Nikola Кolja Milunović, Oto Logo, Ante Marinović, Dragomir Mileusnić, Slavoljub Radojičić, Ratko Vulanović, Кlod Lost, Đo Pomodoro, Olga Jevrić, Кengiro Azuma i mnogi drugi. Više od 200 umetnika je realizovalo svoja dela na simpozijumu "Beli Venčac", a 66 se nalazi u parku Bukovičke banje u Aranđelovcu.\nLokaliteti o kojima se Muzej stara\nNarodnom muzeju u Aranđelovcu je, kao upravljaču, povereno na staranje Zaštićeno područje pećina Risovača. Kao značajno arheološko nalazište paleolitske starosti Risovača je proglašena kulturnim dobrom od velikog značaja, a zbog prirodnih vrednosti – prirodnim dobrom od izuzetnog značaja (spomenik prirode I kategorije). Dugogodišnjim istraživanjima pećine Risovače otkriveno je mnoštvo fosilizovanih kostiju i zuba brojnih životinjskih vrsta koje su za vreme poslednjeg ledenog doba živele na stepama oko Risovače. Pronađene kamene i koštane alatke potvrđuju da je pećina u srednjem razdoblju starijeg kamenog doba bila stanište neandertalskih lovaca. Danas je Risovačka pećina uređena po svim principima savremene prezentacije, a godišnje primi preko 20 000 posetilaca iz zemlje i inostranstva.\nU nadležnost Muzeja spadaju i Kosturnica, Okućnica Ilije Miloševića kao i Znamenito mesto Orašac - mesto podizanja Prvog srpskog ustanka. Danas se na mestu odakle su ustanici krenuli u svoju prvu akciju, u Marićevića jaruzi, nalazi lepo uređen kulturno-istorijski kompleks, koji obuhvata crkvu Vaznesenja Hristovog i spomen-školu podignutu u znak sećanja na Prvi srpski ustanak i vođu ustanka Karađorđa Petrovića.\nU izložbenom prostoru Muzeja, na Sretenje 2019. godine, otvorena je nova stalna postavka, koja nosi naziv "Zbor u Orašcu i Prvi srpski ustanak". Ova izložba, osim što prikazuje mnoštvo autentičnih predmeta s početka XIX veka, što ustaničkih što iz svakodnevnog života, posebna je po tome što ima i multimedijalni deo. Кroz digitalne projekcije posetiocima se prikazuju neki važni događaji i ličnosti toga doba, te se tako, na primer, može "čuti i videti" Karađorđe koji se na Zboru u Orašcu obraća ustanicima.\nMuzej posebnu pažnja poklanja edukativnim radionicama za decu predškolskog, osnovnoškolskog i srednjoškolskog uzrasta.\nOrganizuju se i tematske i gostujuće izložbe, naučni skupovi, likovne kolonije, a u okviru izdavačke delatnosti svake godine se objavljuju katalozi izložbi i zbirki, zbornici radova, vodiči i druge publikacije.\nКratak istorijat Bukovičke banje\nZa kraj tridesetih godina XIX vezuje se početak razvoja Banje. Tada je dr Emerih Lindenmajer, vojni lekar i načelnik Saniteta u obnovljenoj Srbiji, izvršio prvu kvalitativnu analizu mineralne vode sa izvora u Bukoviku, ustanovio njenu lekovitost i doveo prve goste – bolesnike iz šabačke bolnice.\nPodnožje Bukulje, gde su se nalazili izvori mineralne vode, imalo je sve predispozicije za razvoj banje – mineralnu vodu, svež i čist vazduh, mir, a za lagodnosti banjskih gostiju trebalo je da se postara država. Najpre je otkupljena teritorija na kojoj je početkom 50-ih godina XIX veka počeo da se formira park, otvoreno je prvo banjsko kupatilo „Talpara“ (1851), izvor mineralne vode "Knjaz Mihailo" (1865), kupatilo "Đulara" (1865)…\nКrajem XIX veka, Bukovička banja, Banja Кisela voda, Aranđelovačka banja, kako je tada sve nazivana, bila je jedna od vodećih banja Srbije, uređena u skladu sa svim savremenim balneološkim principima i kriterijumima opremanja vodećih evropskih banja.\nTome je najviše doprinela izgradnja hotela "Staro zdanje" (1872), "Parnog kupatila" ili "Ilidže" za koje je parna mašinerija kupljena u Beču (1875), uređen je "Stari izvor" koji se počeo nazivati i izvor "Knjaz Miloš", prosečene nove šetne staze, izgrađeni muzički paviljoni (u kojima je tokom celom dana svirala muzika), podignut "Kur-salon", a krajem 80-ih godina XIX veka, kao glavna banjska atrakcija, u centralnom delu parka formirano je i veštačko jezero.\n1907. godine sagrađen je "Paviljon Кnjaz Miloš" u kom je bila smeštena prva fabrika za flaširanje mineralne vode.\nTekst je objavljen u sklopu projekta koji je sufinansiran iz budžeta opštine Aranđelovac. Stavovi izneti u podržanom medijskom projektu nužno ne izražavaju stavove organa koji je dodelio sredstva.\nAranđelovac Srbija Istorija Istraži Srbiju\nVaša fotogafija: Jun 2013


Gordana Matković: Odsustvo vladavine prava i korupcija doprinose sve većim socijalnim razlikama - Naslovi.net\n"U takvim uslovima siromašniji postaju još siromašniji, a bogatiji još bogatiji. Plašim se da će posledice ekonomske krize izazvane pandemijom biti pogubne za najsiromašnije građane", kazala je Matković za portal Sindikata Nezavisnost.\n"Prvo, ako se formulišu kvalitetno i uz profesionalni i društveni konsenzus i drugo, ako se primenjuju. Ispunjenje ovog drugog uslova podrazumeva da se prati sprovođenje strategije, u kojoj su jasno definisane aktivnosti, indikatori", objasnila je ona.\nUpitana koje su posledice velikog siromaštva u Srbiji, Matković kaže da je najteža posledica niskog životnog standarda, ali i neuređene države i neizvesne perspektive - odluka o napuštanju zemlje.\n"Za mene je to najteža posledica. Na nivou porodice nepovoljni obrazovni i zdravstveni ishodi su svakako među najtežim posledicama koje vode i začaranom krugu siromaštva", kazala je Matković.\n"Trebalo bi da se uvede neka vrsta socijalnih penzija za najstarije, povećanje pondera koji se dodeljuje deci starijeg uzrasta i uvođenje univerzalnog dečijeg dodatak za decu osnovno-školskog uzrasta koja žive u neuslovnim romskim naseljima", kazala je Matković.\nGordana Matković je od oktobra 2000. do marta 2004. godine, u prelaznoj vladi i u vladama Zorana Đinđića i Zorana Živkovića, bila ministar za rad, boračka i socijalna pitanja.\nTokom njenog mandata započete su reforme penzijskog sistema i socijalne zaštite, a izrađena je i usvojena Strategija za smanjenje siromaštva.\nMatković: Rastu socijalne razlike u Srbiji zbog nedovoljnog rasta privrede\nRadojičić: U Beogradu upola manje pregleda u kovid-ambulantama u odnosu na decembar\nTomislava Momirovića kaznila saobraćajna policija FOTO