Obama i Netanjahu različito o miru\nPredsednik Obama i premijer Netanjahu pre razgovora u Beloj kući, Vašington, 20. maj 2011.\nPredsednik Barak Obama i izraelski premijer Benjamin Netanjahu potvrdili su posle današnjeg susreta u Beloj kući razlike u stavovima o putu ka miru na Bliskom istoku.\nDvojica lidera razgovarala su dan pošto je Obamina izjava o mogućim budućim granicama Izraela pojačala tenzije. Netanjahu je rekao da ceni Obamine napore, dodajući - "Izrael želi mir, ja želim mir". Predsednik Obama je u jučerašnjem govoru rekao da bi izraelske granice trebalo da se, uz određene uslove, poklope sa granicama pre šestodnevnog rata 1967. godine.\nU razgovoru sa novinarima posle današnjeg sastanka, premijer Netanjahu je rekao da je Izrael spreman na ustupke ali da se neće vraćati na granice iz 1967. za koje je rekao da su "neodbranjive". Predsednik Obama je juče takodje rekao da bi uslov za to bila dogovorena razmena teritorija sa Palestincima, kako bi obe države dobile bezbedne i priznate granice.\nDok su Obama i Netanjahu razgovarali, kvartet međunarodnih posrednika koji već decenijama pokušava da postigne dogovor na Bliskom istoku, podržao je Obaminu viziju mira. Pored Sjedinjenih Država kvartet sačinjavaju Ujedinjene nacije, Evropska unija i Rusija. Palestinci, koji lobiraju za sopstvenu državu, takođe su prihvatili tu ideju.


Politika viza kao podsticaj privrednom rastu EU\nEvropska komisija ocenila je da važeća politika viza, ako se primenjuje u punoj meri, može da doprinese da EU bude još atraktivnija za turiste iz trećih zemalja i tako podstakne privredu i otvaranje radnih mesta.\nU prošloj godini je broj zahteva za šengensku vizu dostigao 13,48 miliona i bio je za trećinu veći nego 2009. godine, objavila je danas Komisija.\nU turizmu u EU u prošloj godini radilo je 18,8 miliona ljudi i ta grana je postala jedan od najvećih generatora zaposlenosti i motor ekonomskog rasta i razvoja.\nStrani turisti su u EU u 2011. potrošili 330,44 milijarde evra a procene pokazuju da će njihova potrošnja do 2022. dostići 427,3 milijarde dok će broj radnih mesta u evropskom turizmu narasti na 20,4 miliona.\n"S obzirom na sadašnje ekonomske nedaće, treba da nastojimo da povećamo priliv turista u Evropu i istovrmeno nastavimo da čuvamo sigurnost naših granica", istakla je evropska komesarka za unutrašnje poslove Sesilija Malmstrom.\nNajviše zahteva za šengensku vizu u prethodnoj godini je dato u Rusiji - 5,26 miliona ili 39% ukupnog broja, a slede Indija i Kina sa po 1,1 milion zahteva i Turska sa 0,6 miliona.


Bihać domaćin šahovskog prvenstva BiH za djecu i mlade - mojusk.ba\nOmladinsko prvenstvo Bosne i Hercegovine u Bihaću počinje sutra (četvrtak), od 16 sati.\nŠahovski klub Bihać i Šahovski savez Unsko-sanskog kantona (USK) od 1. do 4. jula domaćini su prvenstva Bosne i Hercegovine za djecu i mlade. Za sada je potvrđen nastup više od 80 šahista iz 20 bosanskohercegovačkih gradova.\n– S obzirom na okolnosti, bio je ovo zahtjevan organizacijski izazov, međutim uspjeli smo ispoštovati sve zahtjeve i aktuelne zdravstveno-epidemiološke mjere. Imamo više od 80 prijavljenih takmičara u ženskoj, odnosno muškoj konkurenciji, međutim spremni smo i na povećanje tog broja, jer su još uvijek omogućene prijave. Osigurali smo nekoliko organizacijsko – tehničkih novina, poput elektronskih ploča i live – stream praćenja svih mečeva. Jednostavno, željeli smo se još jednom pokazati kao sposobni organizatori, te potvrditi renome dvostrukih prvaka države i učesnika u Kupu evropskih šampiona – kazao je direktor prvenstva i Šahovskog kluba Bihać Edhem Duraković.\n– Ovo je za nas i velika čast, tako da ćemo se potruditi i da ostvarimo što bolje rezultate. Unsko-sanski kanton predstavlja 17 šahista i očekujemo reprezentativna postignuća. Braća Kekić u najmlađoj konkurenciji od osam do 10 godina već su bili državni prvaci i predstavnici BiH na Evropskom šampionatu. Ponovo očekujemo dobre rezultate, te općenito vrhunski turnir, a po dva prvoplasirana iz svake kategorije putuju na ovogodišnji evropski i svjetski šampionat – riječi su predsjednika Šahovskog saveza USK Irfana Karabegovića.\nUkrajina nakon drame u četvrtfinalu\nMigranti izmješteni iz Prihvatnog centra Sedra


Odredjen pritvor Milosavljeviću i Zorani Marković\nViši sud u Beogradu odredio je pritvor do 30 dana bivšem ministru poljoprivrede Slobodanu Milosavljeviću i bivšoj direktorki Agencije za borbu protiv korupcije Zorani Marković, uhapšenima u policijskoj akciji „Rezač“, saopšteno je danas.\nSud je odredio pritvor do 30 dana Slobodanu Milosavljeviću i još petoro osumnjičenih u slučaju zamene poljoprivrednog zemljišta u svojini privrednog društva „Maxim&Co“ i državnog zemljišta u gradjevinskom području Novog Sada, čiji je korisnik bila opšta zemljoradnička zadruga Novi Sad.\nOdredjen je pritvor i za 10 osumnjičenih iz gradskog Sekretarijata za urbanizam i Agencije za borbu protiv korupcije, medju kojima su bivši beogradski sekretar za urbanizam i gradjevinske poslove Nenad Komatina i bivša direktorka Agencije za borbu protiv korupcije Zorana Marković.\nPritvor je odredjen i za petoro osumnjičenih za malverzacije u Pionirskom gradu.\nViši sud odredio je pritvor do 30 dana u slučaju BG „Agro“ za šest osumnjičenih, kao i za troje osumnjičenih zbog zloupotreba u TP „Banovo brdo“.\nTokom policijske akcije „Rezač“u subotu je uhapšeno 80 osoba.


Izvor: B92, 08.Avg.2020, 16:25\nZbog sanacije odrona koja je u toku obustavljen je saobraćaj na deonici Pecka - Ljubovija, a alternativni put je Gračanica - Mačkov Kamen - Krupanj - Osečina.\nNa autoputu kod petlje Merošina i petlje Niš jug pdvijaju se radovi na sanaciji kolovoza do 20. avgusta te je za saobraćaj zatvorena >> Pročitaj celu vest na sajtu B92 << leva kolovozna traka u smeru Leskovac - Niš, dok se saobraćaj odvija dvosmerno desnom kolovoznom trakom.\nNa autoputu kod petlje Takovo i petlje Ljig u smeru ka Ljigu do 14. avgusta od 7 do 15 časova opdvijaju se radovi na obeležavanju horizontalne signalizacije za maglu. Radovi se izvodi u pokretu sa zatvaranjem zaustavne saobraćajne trake.\nIsti takvi radovi odvijaju se i na deonici autoputa kod petlje Takovo i petlje Ljig, u oba smera i trajaće do 14. avgusta od 7 do 15 časova. Radovi se izvode u pokretu sa zatvaranjem zaustavne saobraćajne trake.\nPrema informacijama Uprave granične policije u 13.15 časova, nema zadržavanja vozila na graničnim prelazima.


Održana 35. sjednica OV-a Srebrenik: Nova privremena lokacija autobuske stanice - Radio Srebrenik\nOdržana 35. sjednica OV-a Srebrenik: Nova privremena lokacija autobuske stanice\nU Srebreniku je danas održana 35. po redu sjednica Općinskog vijeća Srebrenik na kojoj je razmatrano dvadesetak tačaka dnevnog reda.\nNajveću raspravu izazvao je Prijedlog rješenja o imenovanju novog člana Općinske izborne komisije, vezane za zadovoljavanje nacionalnog ključa u popuni ove komisije. Nakon gotovo dvosatne rasprave ponuđeni prijedlog rješenja o imenovanju novog člana OIK-a je većinom glasova i usvojen, a riječ je o Rijadu Joldiću, kandidatu SDA, kojemu je i povjerena funkcija predsjednika OIK Srebrenik.\nNa ovoj sjednici usvojen je i Prijedlog Odluke o određivanju nove privremene lokacije za autobusku stanicu u Srebreniku. Obzirom da je “DD GIPS” Tuzla obavijestio Općinu Srebrenik o potpunom prestanku rada autobuske stanice na dosadašnjoj lokaciji u gradu zaključno sa 29. februarom tekuće godine zbog, kako je navedeno, ekonomske neopravdanosti. Općinsko vijeće Srebrenik po hitnoj proceduri donijelo je odluku o privremenom izmiještanju glavne autobuske stanice na novu lokaciju, koja se nalazi iza Vatrogasnog doma u Srebreniku, u krugu bivše zgrade Službe za prostorno uređenje (ulica 211. oslobodilačke brigade Srebrenik).\nKako je navedeno i u obaviještenju Službe za prostorno uređenje i zaštitu okolice općine Srebrenik, autobuska stanica na novoj lokaciji počinje sa radom već od 1. marta ove godine.\nOV Srebrenik je usvojilo i Prijedlog Odluke o izmjenama i dopunama Odluke o snadbijevanju toplotnom energijom na području ove općine. Riječ je smanjenju priključne takse koja se obračunava kod priključka stambenih i poslovnih prostora na gradski sistem snadbijevanja toplotnom energijom, a u cilju stvaranja povoljnijih uslova za priključenje što većeg broja korisnika ovog sistema. S tim u vezi, cijena priključne takse usvajanjem ove Odluke izjednačena je za poslovne i stambene objekte na iznos od 5 KM po metru kvadratnom korisne površine, ali da iznos priključka ne može biti manji od 200 KM, niti veći od 5000 KM po jednom prostoru ili stambenom objektu.\nZbog nedostatka kvoruma ovo višesatno vijećničko zasijedanje je i prekinuto, a za nastavak 35. sjednice OV-a termin će biti naknadno utvrđen.\nPrethodni članakFestival sevdalinke TK poprima regionalni karakter\nNaredni članakUkinut “bijeli hljeb”


Srbija je spremna za SP! - Sportske.net\nSrbija je spremna za SP!\nVaterpolo reprezentacija Srbije je danas imala prvi trening u plivalištu "Alfred Hajoš" u Budimpešti, gde će se igrati utakmice na predstojećem Svetskom prvenstvu.\nTrening olimpijskih, svetskih i evropskih šampiona trajao je 60 minuta. Prvo je Vladimir Pavlović odredio pllivačke deonice, sledilo je uvežbavanje tehnike, šutiranja na gol i na kraju igre, navodi se u saopštenju na sajtu Vaterpolo saveza Srbije.\n"U nedelju je trebalo da treniramo u devet ujutru. Odlučio sam da taj rad preskočimo, ali ćemo posle podne imati jak trening. Takođe ćemo i na dan susreta sa Južnom Afrikom odraditi jak trening i u teretani i bazenu", rekao je selektor Dejan Savić.\nU saopštenju Saveza se navodi da se na svakom koraku oseća da predstoji veliki događaj.\n"Istina, još ne štima sve na 'Alfred Hajošu', ali nema sumnje da će do sutra kada startuju žene sve biti kako treba", dodaje se.\nVaterpolo reprezentacija Srbije će u ponedeljak početi učešće na takmičenju u Budimpešti, na kojem će braniti trofej svetskog prvaka.\nPrva utakmica u preuredjenom plivalištu koje na tribinama umesto 6.000 prima 8.000 gledalaca, igraće se protiv Južne Afrike u ponedeljak od 17.30.


Ništa od slobode | Ostali članci | Novosti.rs\n07. januar 2003. 00:00 | Komentara: 0\nBivši potpredsednik Savezne vlade Nikola Šainović našao se na haškoj optužnici zato što ga tužilaštvo smatra osobom, koju je Slobodan Milošević posebno izdvojio kao svog izaslanika za kosmetsko pitanje.\nMilutinović sledeći putnik\nPoložaj najteži greh\nMandat zakočio transfer\nPredsednik vezanih ruku\nLjut na narod i državu\nZatvor teži od smrti\nDva lica Biljane Plavšić\nPriznanje iz kućnog pritvora\nKajanje sa zadrškom\nKomandosi stigli u zoru\nPiše Miroslav Zarić\nIZA Slobodana Miloševića, dok u Hag ne stigne nekadašnji predsednik Srbije Milan Milutinović, na listi srpskih čelnika koje Karla del Ponte tereti za zločine na Kosmetu, Nikola Šainović zauzima prvo mesto. Ovako visok **plasman** bivšeg potpredsednika Savezne vlade Jugoslavije na optužnici protiv Miloševića, nije usledio samo zato što je Šainović resorno bio zvanično zadužen za južnu srpsku pokrajinu, u vreme **pokriveno** optužnicom, već i zato što ga haško tužilaštvo smatra posebnim čovekom tadašnjeg Predsednika SRJ za kosovska pitanja.\nŠainović je otišao u Hag sa etiketom čoveka **Miloševićevog poverenja**, što je verovatno i glavni razlog da će, do početka suđenja tamo i ostati. Uprkos tome što je 2. maja prošle godine dobrovoljno odleteo u Hag, on se neće braniti sa slobode, već će to vreme provesti u ševeningenskom zatvoru.\nImao je ovaj optuženi i dobio garancije savezne i srpske vlade, imao je opakog protivnika u Karli del Ponte, koja je uspela da ga zadrži iza rešetaka. Krivično veće sudije Ričarda Meja već je bilo odlučilo 26. juna prošle godine da Šainovića i bivšeg načelnika Generalštaba VJ Dragoljuba Ojdanića pusti do suđenja kući, ali je glavni tužilac uložila žalbu i uspela da drugostepeno veće tribunala preinači ovakvu odluku.\nU ODLUCI žalbenog veća napisano je da se njih dvojica, navodno nisu dobrovoljno predali tribunalu, jer su već tri godine znali da protiv njih postoji haška optužnica. Petočlano veće, kojem je predsedavao Mohamed Šahabudin, istaklo je da su se na predaju odlučili tek kada je, posle usvajanja našeg saveznog Zakona o saradnji sa tribunalom, postalo jasno da ne mogu više da računaju na utočište u Jugoslaviji.\nČetvorica sudija bila su za odluku da se žalba Del Ponteove usvoji, a samo Austrijanac Dejvid Hant protiv. Prethodno su sudije Ričard Mej, Patrik Robinson i O-gon Kvon jednoglasno bili za to da se Šainović i Ojdanić brane sa slobode. Obojica su, očigledno, morala da plate ceh ličnog nezadovoljstva Karle del Ponte daljom saradnjom Beograda sa tribunalom, jer su trojica sudija, ukidajući im prethodno pritvor, upravo imala u vidu poboljšanje saradnje jugoslovenskih vlasti sa tribunalom. Sudije su se pritom pozvale i na upravo usvojeni zakon koji omogućava hapšenje optuženih i njihovu predaju tribunalu. Ali, oslobađanje dvojice zatočenika ipak je bilo **zamrznuto**, dok nije doneta nova - negativna odluka po žalbi tužilaštva.\nKad je saznao za vest o privremenom puštanju na slobodu dvojice okrivljenih, ministar pravde Srbije Vladan Batić prvi ju je pozdravio porukom kako je ona samo dokaz da se vlastima u zemlji ipak veruje.\n- Ovo je dokaz da se veruje garancijama koje smo nudili i svemu što smo obećali i zato je puštanje Ojdanića i Šainovića na slobodu u redu - rekao je Batić i tek kasnije dobio priliku da uvidi koliko se u ovakvoj oceni prevario.\nPreinačenje odluke veća, koje treba da sudi dvojici optuženih, nije uspelo da spreči ni objašnjenje Šainovićevog branioca Tome File da njegov klijent nije mogao da se ranije preda tribunalu, jer u Jugoslaviji nije postojao zakon o saradnji sa ovim sudom, kao i isticanje da je njegov branjenik **odmah posle donošenja zakona započeo pregovore sa saveznim organima.**\nVELIKI deo optužnice protiv Nikole Šainovića, koja ga tereti za zločine protiv čovečnosti i kršenje ratnih zakona i običaja, posvećen je njegovoj biografiji. Uz osnovne podatke da je rođen 7. decembra 1948, u Boru, da je završio fakultet u LJubljani 1977, navedeno je i da je stekao titulu magistra hemije.\nOpis Šainovićeve političke karijere započinje njegovom funkcijom predsednika Skupštine opštine Bor od 1978. do 1982. godine.\n**Tokom svoje cele političke karijere, Nikola Šainović bio je aktivan član Saveza komunista i Socijalističke partije Srbije** - ističe se u optužnici, uz podatke da je držao poziciju predsednika Opštinskog komiteta SK Bor, a 28. novembra 1995. izabran za člana Glavnog odbora SPS i bio i u njenom Izvršnom savetu.\nOptužnica Karle del Ponte krivi Šainovića da je, kao blizak saradnik Slobodana Miloševića, planirao, podsticao, naređivao i vodio kampanju protiv kosovskih Albanaca, planirao, podsticao i naređivao njihov progon sa Kosmeta, a tereti ga i za masovna ubistva stotina albanskih civila. Iako je Karla del Ponte sve ovo locirala na period od januara do 20. juna 1999. godine, kada je Šainović bio potpredsednik savezne vlade SRJ, optužnica mu **u greh**, očigledno, pripisuje i većinu ranijih funkcija.\n**On je bio, takođe, imenovan za predsednika Komisije za pripremu Trećeg redovnog Kongresa SPS u Beogradu 2-3 marta 1996. - napisano je u optužnici. - Nikola Šainović je 2. marta 1996. izabran za jednog od nekoliko potpredsednika SPS. On je držao ovu poziciju do 24. aprila 1997.**\nPre naimenovanja za potpredsednika 22. februara 1994. godine, koju je funkciju obnavljao u tri naredna mandata 12. juna 1996, 20. marta 1997. i 20. maja 1998, u optužnici se navodi i više funkcija koje je ranije obavljao u srpskoj i jugoslovenskoj vladi. Ovi **grehovi** započinju još u 1989. godini, članstvom u Izvršnom veću Skupštine Srbije i mestom sekretara za industriju i energetiku 1989. godine, i potom položajem ministra za rudarstvo i energiju 1991, kada je ponovo izabran za potpredsednika vlade Srbije.\nIspred podatka da je 10. februara 1993. postao predsednik vlade Srbije, u ovom hronološkom nabrajanju Šainovićevih funkcija, koje treba da ukažu na njegovu krivičnu odgovornost za kosovske događaje, optužnica mu stavlja na dušu i da je 14. jula 1992. i ponovo 10. februara 1993. naimenovan za saveznog ministra privrede.\nOptuženi je, najzad, i time se završava opis njegove biografije u optužnici, predsedavao Komisijom za saradnju sa verifikacionom misijom OEBS za Kosovo i bio zvaničan član srpske delegacije u mirovnim razgovorima u Rambujeu 1999.\nČIM je stigao u Hag, Nikola Šainović je odmah izveden pred tribunal, gde se odlučno izjasnio da nije kriv ni po jednoj tački optužnice.\n- Pažljivo sam je proučio i ne osećam se krivim - kratko je rekao.\nŠainovićev branilac Toma Fila, još na aerodromu u Beogradu, odbacio je bilo kakvu mogućnost da se njegov klijent nagodi sa tužilaštvom, rekavši da njegov klijent **ima čast i da slobodu ne želi da kupuje izdajom**.


Anđelković: Edi Rama stvara "veliku Albaniju" | Skandalozno\nDragomir Anđelković: Edi Rama stvara “veliku Albaniju”, Crna Gora sledeća na udaru\nBrisanje granica sa Kosovom očigledno je samo deo slagalice koja je na umu albanskom premijeru Ediju Rami, koji je u novogodišnjoj poruci svojim sunarodnicima rekao da je otvaranje granice sa Kosovom samo početak i da je u planu isti postupak kada su u pitanju Crna Gora, Makedonija i Grčka.\nTakva praksa, dodao je Rama, biće nastavljena sve do stupanja u EU. Rama je svoju izjavu ogradio evropskim vrednostima o slobodi kretanja, ističući da će ceo proces biti po kriterijumu Šengenskog sporazuma.\nDa li je i koliko ta najava albanskog premijera ostvariva i hoće li EU reagovati, ako ništa drugo, ono zato što je Grčka članica Unije?\nPolitikolog Dragomir Anđelković za Sputnjik kaže da se Edi Rama poigrava velikoalbanskom idejom, tako što je „pokriva“ evropskim principima.\n„On priča o šengenskom modelu kontrole granica, odnosno o integraciji Albanije sa susednim zemljama gde žive Albanci na način koji bi mogao da prođe u Briselu, ili bi mogao da se brani kao evropski, a zapravo se iza toga krije velikoalbanska ideja.“\nAnđelković napominje da je Rama svestan da u svojim namerama Grčku, koja je članica EU, ne može da ugrozi, jer je isuviše snažna, ali zato pričajući načelno da se to odnosi na sve susede, on samo prikriva svoje primarne aspiracije ka prostoru Crne Gore i Makedonije.\n„Albanija je već započela integracije sa secesionističkom srpskom pokrajinom Kosovom i Metohijom, a sledeća faza su očigledno Makedonija i Crna Gora. Rami je svejedno da li će Nikšić biti tako povezan sa Dračom, ili da li će na isti način sa Albanijom biti povezani delovi Makedonije. Njemu je bitno da oni krajevi u tim državama u kojima su Albanci većina budu integrisani sa Albanijom i u sledećoj fazi anektirani“, veruje naš sagovornik.\nAnđelković podseća da su te dve države, to jest njihove vlasti, zavisne od albanskog faktora, a veruje da će Crna Gora biti prva na udaru.\n„Pre ili kasnije Albanci će nasrnuti na Crnu Goru, a ona neće moći sama da se odbrani, jer je posvađana sa svojim srpskim okruženjem i odsečena od svojih srpskih korena“, ocenjuje naš sagovornik.\nŠto se tiče Makedonije, cilj Albanca je da se ta država federalizuje, a sledeća faza je da u albanskim delovima Makedonije dođe do secesije. Anđelković podseća da su Albanci sa Prizrenskom ligom definisali svoj nacionalni program i od njega neće odustati bez obzira ko se nalazi na vlasti u bilo kojoj zemlji.\n„Albanci imaju isti cilj — stvaranje ’velike Albanije‘ i sada se samo traže modaliteti kako da dođu do tog cilja. Oni su uporni u realizaciji svoje ekspanzionističke ideje“, naglašava Anđelković.\nNaš sagovornik kaže da Rama pazi da se tako pozicionira u svojim izjavama kako bi izbio argumente svakome ko bi reko da se radi o ’velikoalbanskoj‘ ideji.\n„Oni rade na ’velikoalbanskoj‘ ideji, ali ne otvoreno, već prikriveno, odnosno prikriveno rade tamo gde moraju, gde ne moraju, kao što je Kosovo, tu su direktni“, objašnjava Anđelković.\nOn smatra da Evropska unija na Ramine ideje neće reagovati iz dva razloga.\n„Prvo, jer Albanci sve što rade, rade vešto, a drugo zato što za svoje namere imaju pokrovitelje unutra EU.“\nAlbanski premijer je, prema rečima našeg sagovornika, ne samo lukav, već i pragmatičan političar, i vrlo dobro zna šta radi. Prema Anđelkovićevom mišljenju, ovo ne može da izazove bilo kakve sukobe, jer EU sada sukobi ne odgovaraju. S druge strane, sukobi odgovaraju Britancima jer izlaze iz EU. Anđelković naglašava da Britancima odgovara da na tlu Evrope besne sukobi kako bi mogli da „ostanu na sceni“. Isto tako, sukobi odgovaraju i Americi jer tako destabilizuju Stari kontinent. EU pak nema snage da se suprotstavi tome i da već danas počne da deluje jer vidi kuda stvari idu.\n„Iz svega ovoga mi treba da izvučemo poruku, a to je da se sami moramo suprotstaviti svemu ovome, ali na racionalna način. Dakle, ne pričama, već adekvatnim kontramerama“, zaključuje Anđelković.\nBudite prvi sa komentarom na članku "Dragomir Anđelković: Edi Rama stvara “veliku Albaniju”, Crna Gora sledeća na udaru"


Vesti online / Vesti / Svet / Bitka za Siriju: Teroristi oborili Su-24, sudbina posade neizvesna (VIDEO)\nNa snimku koji je objavio "Direktorat 4", koji prati aktivnosti terorista, vidi se kako avion naglo gubi visinu i iza sebe ostavlja gusti dim.\nNa kraju snimka može se videti i kako teroristi pobedonosno mašu rukama. Sirijski mediji pojašnjavaju da je avion pao na teritoriju koju kontroliše sirijska vojska, samim tim u slučaju da su se piloti katapultirali, postoji velika mogućnost da su ostali nepovređeni.\nPojedini mediji navode i da je avion oboren raketom lansiranom iz kopnenog raketnog sistema, iako nije precizirano o kom modelu je reč.\nMediji ocenjuju i da je ovo znak da su teroristi ponovo pokrenuli ofanzivu na položaje sirijskih snaga u tom delu zemlje.\nSRBIJA "Turska nije sama odlučila da obori ruski avion"\nSVET Vojska Sirije likvidirala dve grupe terorista


POJAVILA SE VELIKA BELA AJKULA U SREDOZEMNOM MORU: Iako su veće šanse da se udavite nego da vas ona ubije, evo šta nikako ne smete da radite | DNEVNE\nPOJAVILA SE VELIKA BELA AJKULA U SREDOZEMNOM MORU: Iako su veće šanse da se udavite nego da vas ona ubije, evo šta nikako ne smete da radite\nOGLASIO SE GLUMAC: Evo šta je Rade Šerbedžija odgovorio policajcima KOJI SU GA UHAPSILI!\nMeđutim, šanse da vas napadne morski pas izuzetno su male: 1 prema 11 miliona. Iako je ovo skoro nemoguće da se dogodi, treba ipak da znate šta u tom trenutku treba da uradite. Stručnjaci kažu da nikako ne smete da se pravite mrtvi, prenosi britanski San.\nOn dodaje kako u tom trenutku treba da pokažete da ste jaki i da sa vama neće biti lako.


03.09.2018 18:27 | Agencije\nPrva potpredsjednica Vrhovne rade Ukrajine Irina Geraščenko najavila je da Ukrajina planira da okonča ugovor o prijateljstvu, saradnji i partnerstvu sa Rusijom.\nKao javlja dopisnik ukrajinskog "Unijana", ona je naglasila da postoji velika razlika u pogledu prekida i neprolongiranja sporazuma.\n"Htjela bih da naši dragi političari, posebno kada je riječ o budućim predsjedničkim kandidatima ... znaju razliku jer je njihova dužnost, ako ih izaberu i to je spoljna politika Ukrajine. Mi ne govorimo o bilo kavom prekidu i tražićemo od Ruske Federacije u svim međunarodnim sudovima, u Hagu i drugim sudovima, da odgovara za prekršen dogovor", rekla je ona.\nGeraščenkova je naglasila da je ukrajinski predsjednik Petro Porošenko naložio Ministarstvu spoljnih poslova, "da ne priprema dokumentaciju za produženje ugovora, koja nastupa automatski".\nUkrajinska agencija podsjeća da su Ugovor o prijateljstvu, saradnji i partnerstvu između Rusije i Ukrajine, nazvan "Veliki sporazum", potpisala dva predsjednika Leonid Kučma i Boris Jeljcin, 31. maja, 1997. godine. Zemlje su zvanično priznale međusobne granice i konsolidovale principe strateškog partnerstva i poštovanja teritorijalnog integriteta.\nPoslije aneksije Krima i početka sukoba u Donbasu u Ukrajini su se mogli čuti predlozi da se raskine ugovor zbog povrede teritorijalnog integriteta Ukrajine.\nPortparolka MSP Rusije Marija Zaharova rekla je da "postoje razlozi za vjerovanje" da iza ubistva Zaharčenka stoji Kijev.\nRuski predsjednik Vladimir Putin saopštio je da je ubistvo lidera samproglašene Donjecke Narodne Republike (DNR) Aleksandra Zaharčenka "kukavički čin". Kako je rekao, cilj ubistva je destabilizacija krhkog mira u regionu.\nUkrajinska služba bezbjednosti saopštila je da vjeruje da je ubistvo Zaharčenka između "pobunjenika i njihovih ruskih sponzora".


Opština Borovo: Finansiranje rada i programa udruženja isključivo putem javnog konkursa - Radio Borovo 100,7 FM\nNačelnik opštine Borovo Zoran Baćanović informisao je većnike na sinoćnjoj sednici Opštinskog veća opštine Borovo o novim uslovima finansiranja redovnog rada kulturnih, sportskih i drugih udruženja u mestu kao i njihovih manifestacija.\nBudžetska stavka “Dani Borova” iz koje su ranijih godina finansirane manifestacije u mestu biće ukinuta, ali će biti raspisan javni konkurs na koji će udruženja imati priliku da se jave sa svojim programima , rekao je načelnik Baćanović. Prema njegovim rečima biće proveden postupak vrednovanja podnesenih prijava i projekata.\nS korisnicima koji budu udovoljili uslovima biće zaključen ugovor kojim će biti utvrđene i obaveze korisnika u smislu podnošenja izveštaja i postupka provođenja kontrole namenskog korištenja odobrenih novčanih sredstava.\nBaćanović je dodao da će takav način dodele sredstava biti jednostavniji i transparentniji. Pohvalio je rad udruženja u mestu koja, kako je istakao, svojim programima obogaćuju društveni život u lokalnoj zajednici.


Razvoj zelenog vodonika u SR, nacrt strategije pred privredom\nTanjug 6. aprila 2022. 10:53\nBEOGRAD – Nacrt Vodonične strategije Srbije do kraja aprila biće predstavljen privrednicima, od kojih se očekuje povratno mišljenje i uključivanje u izradu tog dokumenta, rečeno je Tanjugu u Privrednoj komori Srbije.\n„Zeleni vodonik“ kao energetski resurs u razvijenim zemljama ima primenu u industriji, saobraćaju i energetici, a jedna od najzastupljenijih metoda njegovog dobijanja je elektroliza.\nMinistarstvo rudarstva i energetike je krajem 2021. poverilo PKS posao koordinacije izrade separata Strategije upotrebe vodonika u energetici i industriji, kao integralne komponente Strategije razvoja energetike Srbije do 2040, sa projekcijama do 2050.\nNacrt Vodonične strategije nedavno je predstavljen na Mašinskom fakultetu u Beogradu, a uskoro će sa njim biti upoznat i civilni sektor, navode iz PKS.\nRukovodilac Centra za životnu sredinu, tehničke propise, kvalitet i društvenu odgovornost u PKS Dušan Stokić kaže za Tanjug da je nacrt izradila grupa stručnjaka ispred konzorcijuma okupljenog oko Mašinskog fakulteta Beogradskog univerziteta.\nPodseća da je prethodno Ministarstvo rudarstva i energetike odredilo PKS da koordinira ovaj posao, koji se radi uz veliku i finansijsku podršku nemačkog GIZ-a.\nStokić ističe da je širi kontekst upotrebe „zelenog vodonika“ u globalnoj neophodnosti ograničavanja potrošnje prirodnih resursa, odnosno orijentaciji ka obnovljim izvorima energije.\n„Želimo da u naš energetski miks uključimo i vodonik kao resurs koji može u određenim procentima da pomogne da polako uradimo transformaciju i dekarbonizaciju našeg društva“, rekao je on.\nDodaje da se na strategiji radi nekoliko meseci, te da se došlo do faze nacrta koja traži određene konsultacije sa javnošću.\nNa prvom skupu na Mašinskom fakultetu bili su predstavnici privrede, nauke i akademske zajednice, a uskoro će uslediti i okupljanje sa predstavnicima civilnog sektora.\n„Mislim da je jako važno u ovoj fazi u kojoj još nemamo javno dostupan dokument, jer se on praktično još uvek razvija, da izrađivači dobiju povratne informacije različitih grupacija“, rekao je on.\nStokić kaže da se kroz tehnologiju vodoničnih gorivih ćelija napajaju vozila, da se iz njega sa energetskom efikasnošću od 40 do 60 odsto proizvodi električna energija, dok je u kombinovanoj proizvodnji električne i toplotne energije efikasnost i do 80 odsto.\nDodaje da se vodonik korišti u gasnoj mreži, u rasponu od jedan odsto u Holandiji, do 10 odsto zapremine u Nemačkoj.\n„Primena zelenog vodonika je važan segment za smanjenja gasova sa efektom staklene bašte koji utiču na klimatske promene. Ima primenu u industrij, za proizvodnju metanola, amonijaka, za rafinaciju ulja“, naveo je on.\nSrbija ima određene resurse za orijentaciju ka vodoniku, ali i nedovoljno razvijenu infrastrukturu i tehnologije.\n„Potrebno je da prođe određeno vreme kako bi se razvile i tehnologije kod kompanija koje imaju potencijale kao Rafinerija Pančevo ili Eleksir. A važno je da se sagleda šta je to što je potrebno od razvoja kapaciteta u smislu kadrova“, kaže Stokić.\nKako je rekao, u naredne dve, tri nedelje nacrt strategije biće prestavljen privrednicima u Valjevu, Sremskoj Mitrovici, Subotici, Pančevu i Nišu.\n„Cilj je da se upoznaju sa idejom i mogućnostima kako da se uključe u neki deo celog lanca, od proizvodnje, preko skladištenja, transporta, do upotrebe. Tu će biti dobijena i povratna informacija“, smatra on.\nNa pitanje o detaljima nacrta strategije, odgovara da je sadržina dokumenta restriktivna, ali ne u smislu da se krije od javnosti, već zato što je još uvek u fazi razvoja i dopunjuje se.\nStokić kaže da će strategija u okviru ministarstva biti harmonizovana sa kompatibilnim dokumentima kao što je energetska strategija i nacionalni plan za energiju i klimu.\nNaglašava da će najveća korist dokumenta biti pokazana kroz njegovu primenjivost na konkretne pilot i demostracione projekte u kompanijama, koje će vodonik prepoznati kao ideju za svoj budući biznis.\nOn objašnjava da je proizvodnja i korišćenje u ovom trenutku „zelenog vodonika“ skupa, te da će biti potrebni podrška i subvencije države, i dodaje da na ruku ovakvom razvoju idu fondovi i programi EU, kao i dokumenti kao što su Zeleni dogovor EU, i Zelena agenda za Zapadni Balkan.\nZa javne prezentacije i razgovore po Srbiji, kaže da je u fokusu da privreda u ovom trenutku dobije prvu informaciju i stvori ideju da je vodonik nešto sto treba da ukalkulišu u svoje strateške planove.\n„Ima već sada nekih kompanija koje razmišljaju o vodoniku i potencijalno su zainteresovane, a cilj je da to omasovimo“, naveo je sagovornik Tanjuga.\nZa Prahovo i kompaniju Eliksir koji su nedavno spominjani u kontekstu „zelenog vodonika“, Stokić kaže da je to jedna od viđenijih i vrlo zainteresovanih kompanija za prve projekte.\n„Siguran sam da su Eliksir i Prahovo, jedan od najozbiljnijih i najvećih kandidata“, zaključio je Stokić.\n„Zeleni vodonik“ je alternativno gorivo, prepoznato kao izvor čiste energije, koje doživljava procvat na globalnom nivou.\nCena „zelenog vodonika“ iz elektrolize na mestu proizvodnje procenjuje se između tri i 7,5 evra po kilogramu ili od 90 do 225 evra po megavat-satu.\nTakođe, očekuje se da će do 2030. cena proizvodnje „zelenog vodonika“ pasti oko 30 odsto zbog povećanja kapaciteta za energiju iz obnovljivih izvora.\n19:27: Olaf Šolc: Uveren sam da će Švedska i Finska ući u NATO


Gorenje IT332CSC ugradna ploča cena, cene Srbija, prodaja Beograd Novi Sad Niš\nGorenje IT332CSC ugradna ploča cene\nGorenje IT 332CSC Vrsta ploče Nezavisna, Opis ploče Domino ploča sa staklokeramičkom pločom, Dimenzije aparata (šxvxd) 30 x 6.1 x 51 cm, Širina 28, Snaga 3650 W, Ugradne mere 27.5 x 5.7 x 49 cm, Težina aparata 6,2 kg, Funkcije Facetirana ivica ploče, Tajmer ploče, Indikator preostale toplote, Dubina 5.7 cm... specifikacija\nIndukcijska ploča, Tajmer, Senzorsko upravljanje na dodir (Touch control), PowerBoost, Zaštita za decu - zaključavanje ploče, Indikator preostale toplote,Priključna snaga: 3650 W, širina 30cm\nEPonuda nije internet prodavnica već Vam omogućava da brzo i lako nađete Gorenje IT332CSC ugradna ploča po najjeftinijoj ceni. Naš cilj je da kupci budu što bolje informisani o ponudi Gorenje ugradna ploča IT332CSC na tržištu Srbije. Vrlo lako nalazite željeni proizvod za kategoriju Ugradne ploče cene, ne morate da lutate od sajta do sajta za Gorenje Ugradne ploče, sve Vam je na jednom mestu. Naši operateri svakodnevno ažuriraju cene ali je potrebno da proverite cenu i dostupnost za Gorenje IT332CSC ugradna ploča sa PRODAVCEM. EPonuda ne može da garantuje potpunu tačnost specifikacije i slika za Gorenje IT332CSC ugradna ploča. Pre kupovine, podatke za Gorenje ugradna ploča IT332CSC proverite na sajtu PROIZVOĐAČA.


ŠOK Zoran Milinković napustio Kolubaru! - MaxBet Sport\nŠOK Zoran Milinković napustio Kolubaru!\nPredsednik Opštine Lazarevac Bojan Stević i Zoran Milinković (Foto: MaxBet)\nPosle 102 godine čekanja Kolubara je uspela da ostvari san i da se plasira u Superligu. Međutim, po svemu sudeći, tamo će debitovati sa novim trenerom.\nSERIJA A: U subotu od 20:45 igraju Sampdorija – Parma, a u kladionici MaxBet je kvota na pobedu domaćina 1.80.\nKako saznaje MaxBet sport, Zoran Kiza Milinković više nije trener lazarevačkog kluba! Očekivalo se da po završetku najuspešnije sezone u klupskoj istoriji dođe do dogovora dve strane oko nastavka saradnje, ali desilo se potpuno suprotno. Kolubara će u narednim danima morati da krene u potragu za novim šefom stručnog štaba.\nMilinković je preuzeo Kolubaru krajem novembra prošle godine, posle rastanka kluba sa Dejanom Nikolićem. Pod vođstvom nekadašnjeg trenera Partiazana, “rudari” su bili najbolja ekipa u prolećnom delu prvenstva, na kraju kroz cilj prošli kao drugoplasirani i izborili višedecenijski san – plasman u elitni rang takmičenja.\nTagovi:FK KolubaraPrva liga SrbijeSuperliga SrbijeTop2Top3Zoran Milinković\n“FSS ne sme da ostavi Javor i Rad u Superligi”\nKONTRA Zlatibor poslao predlog u FSS: Neka ispadnu dva kluba iz Superlige!\n21.05.2021. at 23:29\nSada ce neko od onih koji se non stop vrte u nasoj ligi da preuzmu kormilo,Simo Krunic,Svaba Djurdjevic,Svaba Milanovic,Zoran Vanic,Nesko Milovanovic,Dragan Ivanovic,Milos Veselinovic,Stolica,Batak…ili neko od matorih Kosanovic,Djuricic,Gacinovic.


Podrška psihoterapeuta: Građani sad zabrinutiji nego u prvoj fazi epidemije\nSavez društava psihoterapeuta Srbije ponovo je pokrenuo projekat besplatne psihološke pomoći građanima „Podrška psihoterapeuta“.\nOvo je poduhvat koji podrazumeva besplatnu telefonsku liniju 19833, za razgovor sa psihoterapeutom, kao i sajt i aplikaciju.\n„S obzirom na nepovoljnu epidemiološku situaciju u zemlji, građani su, prema našim procenama, zabrinutiji nego što su bili u prvoj fazi epidemije. Zbog toga smo, zajedno sa Ministarstvom trgovine, turizma i telekomunikacija i Asocijacijom edukativnih praksi, odlučili da ponovo pokrenemo projekat „Podrška psihoterapeuta“, navodi se u saopštenju Saveza.\nIz Saveza poručuju da građani koji se nalaze van teritorije Srbije takođe mogu da potraže pomoć. To mogu da učine putem sajta savezpsihoterapeuta.org i aplikacije podrskapsihoterapeuta.com koji su dostupni i građanima u Srbiji.\nU Savezu napominju da je tokom prve faze projekta, koja je trajala od 24. marta do 25. juna, obavljeno oko 5.000 intervencija.\nPROČITAJTE JOŠ: Policijska uprava Zrenjanin: Beleži se porast slučajeva porodičnog nasilja\nTelefonska linija, koju je obezbedilo Ministarstvo trgovine, turizma i telekomunikacija, građanima nudi opciju 1. Ona se tiče zaštite maloletnika na internetu. Opcija 2 predviđena je za razgovor sa psihoterapeutom koja je od sada dostupna svakodnevno od 15 do 21 čas.\n„Svi oni koji osećaju psihološke teskobe povodom krize u vezi sa pandemijom korone, slobodni su da nam se obrate za pomoć“, poruka je psihoterapeuta iz Saveza.\nTagovi"Podrška psihoterapeuta" korona virus Savez društava psihoterapeuta Srbije\nTelekom Srbija postavlja najsavremeniju optičku mrežu na više lokacija


Kocijančić: Kosovo odmah da povuče odluku o podizanju taksi – Biznis.ba\nKocijančić: Kosovo odmah da povuče odluku o podizanju taksi\nobjavljeno 27. nov 2018. u 16:53\nVlada Kosova mora odmah da povuče odluke o podizanju taksi na robu iz Srbije i BiH, rekla je portparol Evropske unije Maja Kocijančić i dodala da su ove mjere provokativne i uvredljive.\nKocijančičeva je rekla da je EU upoznata o današnjim ostavkama gradonačelnika četiri srpske opštine na sjeveru Kosova i Metohije.\nOna je tim povodom navela da je EU od početka bila jasna u stavu da su takse od 100 odsto na robu iz Srbije i BiH kršenje Cefta sporazuma i i Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju između EU i Kosova, prenijeli su beogradski mediji.\n“Vlasti na Kosovu moraju odmah da povuku ove mjere. Sve akcije, mjere i izjave koje su provokativnog i uvredljivog karaktera su duboko uznemirujuće i ne doprinose dijalogu s ciljem normalizacije odnosa”, poručila ja Kocijančićeva.\nOna je naglasila da se sve pritužbe koje strane imaju moraju rješavati dijalogom.


Juče smo imali prilično loš dan, pošto je Lokomotiva Kuban, odigrala ispod svakog nivoa i zabeležila još jedan poraz koji ih najverovatnij udaljuje od kvalifikacija u drugi krug takmičenja. Ipak, nema odmora za nas, te danas se okrećemo takičenju u EuroLeague gde imamo solidan broj utakmica od kojih nam se najviše dopala ponuda na Super Clasiku koji će se odigrati u Madridu, gde domaća ekipa Real Madrida dočekuje super snažnu ekipu Barcelone. Nebitno koliko je neka ekipa snažna ili ne, ove utakmice uvek imaju poseban šmek i uvek se vidi neverovatna borba na obe strane terena, jer igrači znaju koliko je njihovim navijačima bitno da se pobedi najljući rival na terenu.\nDomaća ekipa ove sezone nema toliko zvučni roster kao ranijih sezona, ali su svakako vrlo respektabilna ekipa, koja može da pobedi svakog, pogotovo na domaćem terenu. Do sada u Euroleague imaju skor od četiri pobede i tri poraza. U prva dva kola su ostvarili dve pobede, protiv Fenerbahcea (81-77) i protiv Maccabi TA (86-85), da bi nakon toga zaređali sa tri poraza, protiv Zalgirisa (73-86), Anadolu Efesa (60-76) i Bayern Municha (86-95), da bi se trgli i ponovo nanizali dve pobede u poslednja dva kola, protiv ALBA Berlin (85-71) i Crvene Zvezde (75-60). I ove sezone kljucevi tima su u rukama Sergia Llull-a koji kontroliše igru na terenu.\nBarcelona sa druge strane ove godine je jedan od glavnih kandidata za osvajanje ovog takmičenja i do sada su opravdali ulogu favorita. Imaju skor od šest pobeda (Anadolu Efes, Zenit, ALBA Berlin, Crvena Zvezda, Valencia i Zalgiris) i jednog poraza (EA7 Milano). Ekipa trenera Pešića igra odlično, lepo su posloženi i sa svake pozicije vreba opasnost.\nOve dve ekipe su igrale 25 puta do sada u ovom takmičenju i Real Madrid ima malu prednost pošto su dobili 13 od 25 mečeva. Na domaćem parketu pobedili su 8 od 11 susreta, što im daje istorijsku prednost u ovom duelu.\nKladionice su postavile Real Madrid kao umerenog favorita na ovoj utakmici i postavile -4.5 HC liniju, što smatramo prilično povoljnom linijom za klađenje, ali na autsajdera imajući u vidu da Barcelona igra zaista odlično i da su po našem skromnom mišljenju kvalitetnij ekipa trenutno od real Madrida. Iz tog razloga naš predlog na ovom susretu je da se odigra Barcelona +4.5 HC (Da Barcelona ne izgubi sa više od 4 poena razlike), koja igra se plaća odličnom 1.91 kvotom u kladionici 1XBet.


Mladenović: Počinju "Dani Beograda" - Beograd - Dnevni list Danas\nPočetna » Beograd » Mladenović: Počinju „Dani Beograda“\nMladenović: Počinju „Dani Beograda“\nManifestacija „Dani Beograda”, kojom se obeležavaju najvažniji istorijski datumi našeg grada, počinje danas i trajaće do 19. aprila, a Beograđani će tokom ta četiri dana moći da se podsete ili da nauče nešto više o njegovoj istoriji, izjavio je zamenik gradonačelnika Andreja Mladenović.\n0Piše: FoNet 16. aprila 2018. 10.29\nOn je gostujući na RTS podsetio da manifestacija počinje svečanom povorkom do spomen-obeležja na Kalemegdanu i polaganjem venaca na mestu gde je knez Mihailo primio ključeve grada od poslednjeg turskog komandanta Ali Riza-paše.\nDanas će biti održana i svečana sednica, na kojoj će biti saopštene odluke komisija o dodeli Nagrade grada za 2017. godinu, koju će dobiti najzaslužniji građani koji su postigli vrhunske rezultate u svojim oblastima, rekao je Mladenović.\nCentar obeležavanja „Dana Beograda” biće na Beogradskoj tvrđavi, gde će se održati najviše programa. Na Trgu republike danas u 17 časova biće održan koncert pod nazivom „Beogradski vremeplov” sa sjajnim izvođačima i predivnim numerama koje svi volimo, najavio je Mladenović.\nNajavio je da sutra počinju stručni obilasci Kalemegdanske tvrđave, a program je podeljen na turski, austrijski i srpski period.\nSvi muzeji i pozorišta, kulturne ustanove i istorijske kuće otvoriće vrata za posetioce, pa će tako Muzej grada Beograda imati izložbu istorijskih knjiga i sve što je vezano za istoriju Beograda biće u centru pažnje, rekao je Mladenović, prenosi Beoinfo.\nandreja mladenovic, dani beograda


Obama zahvalan papi i duboko cijeni zajedničku saradnju - Klix.ba\nSvijet Obama zahvalan papi i duboko cijeni zajedničku saradnju\nObama zahvalan papi i duboko cijeni zajedničku saradnju\nPredsjednik Sjedinjenih Američkih Država Barack Obama izrazio je u ponedjeljak zahvalnost papi Benediktu XVI, istakavši da se sa svojom suprugom Michelle, u ime Amerikanaca, moli za poglavara Rimokatoličke crkve.\nU saopćenju iz Bijele kuće se navodi da se Obama sjeća toplog susreta s papom Benediktom XVI 2009. godine i da duboko cijeni zajedničku saradnju tokom posljednje četiri godine.\nAmerički predsjednik je istakao da crkva igra važnu ulogu u SAD-u i širom svijeta, uputivši najbolje želje onima koji će uskoro odlučivati o tome ko će na vatikanskom tronu zamijeniti papu Benedikta XVI.\nMediji u SAD-u, međutim, podsjećaju i na neslaganje između pape i Obame, tokom njihovog susreta prije četiri godine, kada su iznijeli drugačija stanovišta o pravu na abortus, kome se Katolička crkva u potpunosti protivi.\nSvjetski zvaničnici i vjerski lideri izrazili su u ponedjeljak duboko poštovanje i razumjevanje za papinu odluku da se povuče, jer osjeća da ga izdaje snaga, prenijele su agencije.


Ove godine prvih 1.000 junica na farmi "Dobričevo" - Stočarstvo | Agroklub.rs\nMarko Miskovic je dodao oglas pre 22 minuta\nMirta Vekic je komentarisala belešku na KLUB-u pre 27 minuta\nMirta Vekic je lajkovala belešku na KLUB-u pre 29 minuta\nOve godine prvih 1.000 junica na farmi "Dobričevo"\nPrema planovima za ovu godinu, Turci će u farmu "Dobričevo" uložiti 10 miliona evra, a početni plan je odgoj 1.000 grla. Ukupni kapacitet farme će kasnije dostići 5.000 junica, a investitor planira i gradnju staklenika i postrojenja na biogas.\nFoto: Flickr / Jan Visser\nTurska kompanija "O.P. grup agro d.o.o." sa sedištem u Beogradu, koja je, na 10 godina, zakupila nekadašnju farmu stoke "Dobričevo", kod Ćuprije, dovezla je prvi kontingent junadi, i tako ponovo oživela štale tog nekada nadaleko čuvenog poljoprivrednog dobra. Podsećanja radi, pomenuta kompanija je u martu sa opštinom Ćuprija potpisala memorandum o razumevanju i ulaganju u farmu junica.\nU planu gradnja staklenika i postrojenja na biogas\nKako prenose Novosti, prema planovima za ovu godinu, Turci će u "Dobričevo" investirati 10-ak miliona evra, a početni plan je odgoj 1.000 grla, s tim da će kasnije kapacitet farme dostići 5.000 junica. Investitor planira, takođe, i gradnju staklenika i postrojenja na biogas, a posao će na farmi dobiti oko 50 radnika, uz plasman na tursko tržište, a kasnije i na kinesko.\nOživljavanje poljoprivrede među glavnim prioritetima opštine Ćuprija\nPredsednik Opštine Ćuprija, Ninoslav Erić istakao je da grad na Moravi očekuju veliki projekti, naglasivši da mu je drago što će poljoprivredna proizvodnja, po kojoj je ova opština bila poznata, biti obnovljena. On je dodao da oživljavanje farme "Dobričevo" mnogo znači opštini Ćuprija, ali je kazao da se uskoro očekuje konačna privatizacija fabrike konditorskih proizvoda "Ravanica", čija je vrednost kapitala procenjena je na 261.000 evra.\nU Srbiji povoljna klima za strana ulaganja\nDirektor turske kompanije "O.P. grup agro d.o.o." Džem Džandan je još u martu, prilikom potpisivanja memoranduma, naglasio da je ta kompanija prepoznala Srbiju kao zemlju spremnu za strana ulaganja i sposobnu da obezbedi povoljnu klimu za napredak i razvoj. On je dodao da je nakon mnogo razmišljanja i nekoliko opcija odlučeno da je Srbija, dobro mesto da se napravi farma i biogasno postrojenje.\nKrave Govedarstvo Stočarstvo Dobričevo Ćuprija Turska Srbija Investicije Ninoslav Erić Džem Džandan


Press Online :: Ostali sportovi :: KOSTIĆ ZA NOVI UO RADNIČKOG\nKOSTIĆ ZA NOVI UO RADNIČKOG\nGradonačelnik Niša Smiljko Kostić zatražio je danas razrešenje članova Upravnog odbora fudbalskog kluba Radnički.\nKostić je ocenio da je sadašnji Upravni odbor radio protivno programu sanacije kluba koji su prpremili gradonačelnik i predstavnici političkih stranaka u Nišu.\n"Nužno je razrešiti sadašnje članove Upravnog odbora i imenovati nove koji će uživati poverenje kako rukovodstva grada, tako i fudbalskih saveza Srbije, regiona, grada Niša ali i samih navijača. U protivnom, grad Niš i njegovo rukovodstvo neće snositi odgovornost za dalju budućnost FK Radnički", saopštio je niški gradonačelnik.\nKostić je naveo da su gradsko rukovodstvo i predstavnici političkih stranaka u Nišu utvrdili "smernice kako da u finansijskom, organizacionom i kadrovskom smislu svi zajedno učestvujemo u spasavanju kluba".\nRadnički je do skoro bio u velikim finansijskim dugovanjima ali im je rebalansom gradskog budžeta isplaćeno šest miliona dinara.\nNarednih dana bi, posle više smena i ostavki trenera, trebalo da bude imenovan novi šef stručnog štaba.Novi trener će, tvrde u Radničkom, biti Nišlija, jer klub nema sredstava za stručnjake "sa strane".


Ugrožena participativna demokratija u EU - Dijalog.net\nNaslovna Politika Evropska unija Ugrožena participativna demokratija u EU\nUgrožena participativna demokratija u EU\nBrisel, 10. oktobar 2017. – Nevladine organizacije (NVO) se unutar EU susreću sa sve većim brojem restrikcija koje ograničavaju njihovu mogućnost promocije i zaštite osnovnih prava, odnosno, kako se upozorava, sloboda i prostor dostupni NVO u zaštiti i promociji osnovnih prava, demokratije i vladavine zakona se "sužavaju" ili "nestaju".\nBorba protiv NVO vodi se različitim oruđima, uključujući prljave kampanje i administrativne zavrzlame.\nNVO su ključne za pravilno funkcionisanje demokratije, vladavinu zakona i osnovnih prava i imaju ulogu uporedivu sa onom koju imaju slobodni i brojni mediji, kao i nezavisno pravosuđe.\nU tekstu "Ugrožena participativna demokratija: povećana ograničenja slobode NVO u EU", koji je objavila Liberties.eu, nezavisna evropska nevladina organizacija koja se bavi informisanjem i mobilizacijom građana, navodi se da se unutar EU NVO suočavaju sa sve većim restrikcijama koje im ograničavaju mogućnost delovanja. Te restrikcije uključuju prljave kampanje, administrativne zavrzlame i fizičke napade.\nNVO su pod stalnim verbalnim napadima političara i njima bliskih medija u nekoliko EU zemalja kao što su Bugarska, Hrvatska, Mađarska, Italija, Poljska i Rumunija.\nPrljave kampanje za cilj imaju da podriju poverenje javnosti u NVO, čineći da ljudi manje žele da učestvuju u njihovim aktivnostima ili im daju donacije. Obično prljave kampanje optužuju NVO koje su kritične prema vladajućoj stranci da deluju protiv interesa zemlje ili da se bave prevarantskim ili kriminalnim radom.\nČesto se takvim kampanjama pokušava oslabiti javna podrška NVO kao uvod za ograničavanje njihovih aktivnosti. Nacionalne vlasti u nekim zemljama, kao što su Mađarska i Bugarska, maltretiraju NVO i zloupotrebom administrativnih procedura, kao što su revizije, osmišljene da im ograniče resurse.\nU nekim zemljama, kao u Bugarskoj, Mađarskoj, Italiji, Rumuniji i Španiji, članovi NVO izveštavaju o fizičkim napadima na ljude ili imovinu, kao i govoru mržnje.\nIma dokaza koji svedoče da su javni fondovi za promociju osnovnih prava i jednakosti NVO smanjeni, delom zbog opšteg "kresanja" javne potrošnje. Međutim, u nekim zemljama, kao što su Hrvatska, Mađarska i Poljska, smanjenje je politički motivisano preusmeravanjem finansiranja NVO kritički nastrojenih prena vladajućoj stranci ka organizacijama prijateljskim prema vladi i crkvenim organizacijama.\nPoljska planira da distribuciju javnih i EU fondova za NVO stavi pod direktnu političku kontrolu, sledeći primer Mađarske. Mere za restrikcije domaćeg ili stranog finansiranja NVO su tema rasprave u Bugarskoj i Rumuniji, a već se primenjuju u Irskoj i Mađarskoj.\nEU daje skromnu podršku NVO za promociju i zaštitu osnovnih EU vrednosti. Kao prvo, EU finansiranje u ovoj oblasti su pre kratkotrajni nego dugoročniji projekti kako bi se pokrili osnovni troškovi operacije. Kad su ti fondovi dostupni, trend je da se dodeljuju samo evropskim i međunarodnim NVO, a ne nacionalnim.\nTo otežava NVO da održe ili privuku kvalifikovane ljude ili da imaju dugoročne planove.\nDrugo, većina projekata je koncentrisana na pomaganje Komisiji da osigura da nacionalne vlasti propisno primenjuju zakone EU – na primer treninzi ili istraživanja namenjeni mreži sudija ili pravnika, ili širenju dobre prakse među državnim službenicima ili lokalnim vlastima. Neki projekti za cilj imaju pružanje usluga određenim ugroženim grupama kao što su žrtve porodičnog nasilja i deca.\nI mada su sve ovo važne aktivnosti, način na koji NVO štite i promovišu osnovne vrednosti EU je javno obrazovanje, nadzor i parnice. Ipak, ima samo nekoliko primera podrške ovoj vrsti posla, ne računajući teme kao što su one protiv diskriminacije i govora mržnje.\nNVO izveštavaju da su u mnogim zemljama vlade već uvele ili razmatraju uvođenje novih birokratskih ograničanja. Na primer, u Hrvatskoj, Nemačkoj, Mađarskoj, Poljskoj, Rumuniji, Slovačkoj i Španiji, od NVO se zahtevaju puno detaljniji i češći izveštaji o aktivnostima, finansiranju i troškovima.\nNova pravila su često rezultat politike s ciljem sprečavanja pranja novca i finansiranja terorističkih organizacija. Najčešće su te mere neproporcionalni teret za NVO s obzirom da su mnoge male, bez značajnijih izvora i predstavljaju mali rizik od bavljenja takvim aktivnostima.\nU nekim slučajevima, kao u Mađarskoj nedavno, u usvojenom anti-NVO zakonu, borba protiv finansiranja terorizma iskorišćena je kao povod za gušenje i stigmatizaciju NVO.\nU nekoliko zemalja, vlasti su prestale i smanjile učešće NVO u odlučivanju u politici o određenim pitanjima, na primer u Mađarskoj, Poljskoj i Španiji.\nU Britaniji i Irskoj takođe je NVO otežano zagovaranje i ubeđivanje donosilaca odluka da primenjuju obavezujuća osnovna prava, posebno u vreme izbornih kampanja.\nU mnogim slučajevima, te restrikcije su međunarodno usmerene na gušenje nezavisnosti NVO jer one brane manjinske grupe, ukazuju na odgovornost vlada i dozvoljavaju svim strukturama društva da učestvuju u donošenju odluka.\nPokušaje da se ograniči rad NVO treba posmatrati kao deo mera koje vlade preduzimaju da ojačaju autoritet izvršne vlasti (ograničavanjem pristupa nezavisnim i efikasnim sudovima), povećaju uticaj na javno mnjenje (mešajući se u slobodu medija) i izgrade javnu podršku omalovažavanjem određenih grupa kao što su tražioci azila i etničke manjine.\nNVO koje su najviše pogođene pomenutim restrikcijama su one koje promovišu opšti javni interes osiguravajući da vlade primenjuju svoje zakonske obaveze koje se odnose na osnovna prava, vladavinu zakona, demokratsko donošenje odluka, zaštitu životne sredine i borbu protiv korupcije.\nEU može da podrži NVO unutar Unije radeći na promociji i zaštiti fundamentalnih prava, demokratije i vladavine zakona ponavljanjem nekih politika i prakse koje već postoje kako bi podržale NVO u promociji osnovnih EU vrednosti van Unije.\nLibertis poziva institucije EU da naprave fond za NVO koje rade van EU za promociju i zaštitu osnovnih EU vrednosti. Taj fond bi nudio subvencije koje bi pokrile glavne troškove operacija kao i parnice i posmatračke aktivnosti. Fond bi bio administrativno nezavistan od nacionalnih vlasti i od same EU, slično kao Evropski fond za doprinos demokratiji.\nTakođ se preporučuje učešće u izgradnji kapaciteta mera za NVO sa fokusom na unapređenju sposobnosti NVO da steknu veću podršku u javnosti za osnovna prava, demokratiju i vladavinu zakona. Podrška NVO da izgradi širu zajednicu pomoći će im da povećaju održivu finansijsku podršku u javnosti i smanjiće mogućnosti populističkih partija i političara za pridobijanje političke podrške napadima na NVO.\nMeđu preporukama je i uspostvljanje kontakta sa Evropskom komisijom ili nekim EU posmatračima koje bi NVO izveštavale o restrikcijama njihovog rada ili o uznemiravanju, određivanje visoko pozicionirane političke ličnosti u Evropskoj komisiji odgovorne za izjave podrške i diplomatske intervencije u reagovanju na restrikcije ili uznemiravanje NVO, kao i razvoj regulatornog okvira osmišljenog da zaštiti slobode NVO neophodne za njihov rad, prenosi Euractiv.\nPredhodno Analiza stanja, dijalog sa sindikatima pre donošenja odluka o kontroli bolovanja\nSledeće Gojko Božović na Sajmu knjiga u Geteborgu\nTop Tags vladavina prava Vlada Republike Srbije Društvo lokalna samouprava evropske integracije mladi Evropska unija Politika konkurs Pravosuđe Srbija i Evropska unija mediji Evropska komisija Civilno društvo OCD


Hitler je Jugoslaviju posetio samo jednom: U ovaj je grad kročio odmah nakon okupacije\nA. J. 26. aprila 2019. 23:11\nJugoslovenska država ima dugu tradiciju antifašističkog pokreta i borbe protiv Hitlera i nacista. Upravo zbog toga je i poseta Adolfa Hitlera jednom gradu u Jugoslaviji odmah nakon okupacije retko pominjana epizoda iz istorije, prenosi Avaz.\nNakon početka rata Hitlerova pojavljivanja u javnosti su postala mnogo ređa. Nemački diktator je većinu vremena provodio raspravljajući o vojnim strategijama i iz tog razloga uglavnom je boravio u svojim štabovima. Ako bi i odlazio u posetu, to je uglavnom bio običalak vojnih baza, dok su javni nastupi pred masom na ulicama, isti oni koji su doprineli njegovoj ogromnog popularnosti nekoliko godina ranije, postali prava retkost.\nPoseban „tip“ Hitlerovih poseta bile su kratki, nenajavljeni izleti u tek okupirane teritorije kada bi se, naizgled spontano, pojavio na ulicama nekog grada koji je skoro osvojen na taj način pokazujući da mu on, navodno, mnogo znači.\nTakve su bile njegove poeete 1940. mestima u Belgiji, gde se borio tokom Prvog svetskog rata, kao i obilazak Pariza koji mu je, kao neostvarenom umetniku, mnogo značio.\nPoseta Sloveniji bila je svrstana u taj „tip“ posete iako razlog zbog koga je Hitler izabrao baš ovu pokrajinu od cele Jugoslavije nikada neće biti najjasniji. Tek tako je Maribor, drugi po veličini grad Slovenije, postao jedino mesto u Jugoslaviji koje je Hitler posetio.\nJako nevreme u Hrvatskoj i Sloveniji: Više od 20.000 munja za dva sata\nNemačka je napala Jugoslaviju 6. aprila 1941. Jugoslavenska armija je kapitulirala 17. aprila. Već 26. aprila Adolf Hitler prošetao je ulicama Maribora. Ovaj grad je, kao i ostatak tadašnje slovenske Štajerske, anektiran u Treći Rajh kao deo ujedinjene Štajerske.\nNemački diktator obišao je grad, primio predstavnike tamošnjih Nemaca kao i zapovednike novoformirane okupacione vlasti. Priređena je priredba na kojoj je nastupio hor lokalnih devojčica, a u dvorištu ispred gradskog dvora firer je izvršio smotru i odreda Hitlerjugenda.\nPrema poznatim podacima, Hitler je tom prilikom pozvao građane Maribora da „učine da ova zemlja ponovo postane nemačka“.\nPrilikom odlaska Hitlera su ispratile hiljade entuzijastičnih građana Maribora, a njegov pratilac, njemački diplomata Valter Hevel, zapisao je: „Hitler je bio veoma srećan. Prijem je bio fantastičan!“\nGrad su tokom rata bombardovali saveznici, pa je oko 47 posto grada bilo u potpunosti uništeno. Ovo je jedan od gradova u regionu koji je u vreme rata pretrpio najveća razaranja. Kako se rat završavao, prednost su dobijali jugoslovenski partizani, pa je dolazilo do masovnog proterivanja nemačkog stanovništva.\nDa li je mit ili bilo tako , negde sam procitao da je posetio Radan Planinu ?


Poljska uvozi gas iz SAD, smanjuje zavisnost od Rusije\nIzvor: Radio 021, 09.Nov.2018, 00:06\nPoljski gasni koncern PGNiG potpisao je ugovor o isporuci tečnog prirodnog gasa iz SAD što je deo širih napora Poljske da smanji zavisnost od Rusije.\nDržavna kompanija PGNiG potpisala je danas 24-godišnji sporazum u prisustvu američkog ministra energetike Rika Perija i poljskog predsednika Andžeja Dude.\nNije objavljena vrednost ugovora.\nPjotr Vožnjak predsednik upravnog odbora PGNiG-a rekao je da je cena američkog gasa 20 do 30 odsto niža nego ona >> Pročitaj celu vest na sajtu Radio 021 << koju Poljska plaća svom sadašnjem snabdevaču na istoku, misleći na Rusiju. Vođa vladajuće poljske partije Jaroslav Kačinski rekao je da je srećan što će sporazum povećati poljsku energetsku bezbednost.\nNezavisne Novine: Poljska dogovorila dugoročnu isporuku gasa iz SAD\nCapital.ba: Poljska dogovorila dugoročnu isporuku gasa iz SAD\nB92: Naredne dve decenije - Poljaci rekli zbogom Rusima\nVečernje novosti: Poljska potpisala sporazum s SAD o dugoročnoj isporuci američkog gasa


Nova knjiga "Rimokatolički zločinački projekat veštačke hrvatske nacije" lidera Srpske radikalne stranke Vojislava Šešelja predstavljena je danas u beogradskom Domu sindikataKnjiga Vojislava Šešelja "na naučni način dolazi do saznanja kako Vatikan i Rimokatolička crkva... uz podršku SAD i drugih evropskih sila pokušava da razori srpsko biće", rekao je generalni sekretar SRS Aleksandar Vučić prilikom predstavljanja knjige. Vučić je dodao da je Šešelj uveren da je sa novom knjigom zaokružio naučni pristup problemima sa kojima se srpski narod suočava, "posebno u razgradnji srpskog nacionalnog bića, ali i sa izmišljanjem novih nacija koje su služile samo za razaranje srpstva i uništavanje srpske države". Predstavljanju knjige prisustvovao je i zamenik predsednika SRS Tomislav Nikolić, koji je ranije napustio skup u Domu sindikata zbog sednice skupštine Srbije. Među prisutnima su bili i supruga Vojislava Šešelja, Jadranka Šešelj, kao i mnogi funkcioneri SRS. Šešelj je knjigu, koja ima oko 1.000 stranica, posvetio "svojim ratnim saborcima i prijateljima, dobrovoljcima SRS", navodeći da se "divi njihovom herojstvu... i stidi pred istorijom što nije bio dostojan da podeli njihovu sudbinu". Recenzenti knjige "Rimokatolički zločinački projekat veštačke hrvatske nacije", u izdanju SRS, su Mirko Zurovac i Nikola Žutić.


Mozzart podržao Lokomotivu na “prugi” do stare slave – ASinfo Portal\nU ovom trenutku nam je Mozzartova pomoć veoma značajna, jer se trudimo da vratimo klubu stari sjaj. Nadam se da će se saradnja nastaviti i u budućnosti. Ne trošimo mnogo novca kao neki veći klubovi, sa mnogo manje sredstava postižemo dobre rezultate. Vjerujemo da ćemo opravdati ukazano povjerenje – kaže Goran Vasić, predsjednik Rukometnog kluba Lokomotiva, Brčko.\n“Zadovoljstvo nam je što ćemo u narednom periodu biti, prije svega, partner, a zatim i sponzor Rukometnog kluba Lokomotiva jer smo prepoznali da se radi o perspektivnom klubu koji sa puno entuzijazma radi sa mladim talentima. Nadamo se da će se, uz našu podršku, vratiti na put stare slave”, kaže rukovodilac Direkcije korporativnih poslova Mozzarta, Selma Salkanović.


VENGER DOBIO NASLEDNIKA Unaj Emeri novi trener Arsenala\nArsenal je posle 22 godine promenio trenera, pošto je "tobdžije" napustio Arsen Venger, a čelnici ovog kluba su mu već pronašli zamenu. Na klupi ekipa sa "Emirata" sedeće Unaj Emeri, doskorašnji strateg Pari Sen Žermena, preneo je BBC.\nŠpanski stručnjak je u sezoni na izmaku osvojio tri trofeja, pošto je sa "svecima" bio najbolji u prvenstvu, Kupu i Liga Kupu. Ipak, izostao je uspeh u Ligi šampiona, Parižani su ispali u osmini finala od Reala, preko čega bogati vlasnici nisu želeli da pređu.\nTako će Emeri napustiti klub, ali neće proći dugo vremena do njegovog novog angažmana, pošto će pokušati da donese uspeh Arsenalu. Podsetimo, on je pre Pari Sen Žermena trenirao Sevilju, sa kojom je beležio velike uspehe, pošto je tri puta osvojio trofeje u Ligi Evrope, a klubu je doneo pehar i u Kupu kralja.\nKako prenosi BBC, imenovanje Emerija za novog trenera Arsenala i njegova promocija očekuju se tokom ove nedelje. Španski stručnjak je kao protivkandidata imao Luisa Enrikea i Mikela Artetu, koji su želeli da imaju potpunu slobodu u transfer politici, što čelnim ljudima očigledno nije odgovaralo.\nZato su se odlučili za Emerija, koji je u karijeri trenirao još moskovski Spartak, Valensiju, Almeriju i Lorku.\nPosle poniženja od Liverpula, trener Arsenala mora i da plati kaznu\nNISU ZNALI "GDE UDARAJU" Igrači Arsenala POGUBLJENI, jedan pitao koja formacija se igra!? /VIDEO/


Nafta jeftinija zbog smanjenja strahova oko Bliskog istoka : Nadlanu.com\nNafta jeftinija zbog smanjenja strahova oko Bliskog istoka\nObjavljeno 24. sep 2013. / 09:46:56\nBarel američke "lake" nafte za isporuku u novembru koštao je na Merkantilnoj berzi u Njujorku 103,57 dolara, odnosno dva centa manje nego na kraju jučerašnjeg poslovanja, dok je nafta tipa "brent" u Londonu pojeftinila za tri centa na 108,13 dolara za barel, prenela je agencija Frans pres.\n"Cene su pale zbog rasta prozivodnje sirove nafte u Iraku i potencijalnog poboljšanja odnosa Irana sa SAD, što je ublažilo zabrinutost oko dostave nafte", rekao je šef investicionog sektora singapurske firme "Filip fjučers" Tio Sej Hva.\nIrački zvaničnici su juče saopštili da je proizvodnja nafte normalizovana nakon završetka radova na naftovodu koji je curio. EU je saopšstila da će se ministar spoljnih poslova Irana sastati ove nedelje u Teheranu sa predstavnicima velikih sila, sa kojima će razgovarati o spornom nuklearnom programu.\nTio navodi da je pad cena nafte ograničen pozitivnim podacima iz prerađivačkog sektora EU i Kine. Globalni bankarski gigant HSBC naveo je da je njegov preliminarni indeks menadžera nabavke (PMI) u kineskom preradjivačkom sektoru u septembru porastao na 51,2 sa 50,1 poena iz avgusta, što je najviši nivo od marta, dok je PMI u 17-članoj evrozoni dostigao 27-mesečni maksimum od 52,1 poen.\nSvaki rezultat iznad 50 poena ukazuje na rast, a ispod 50 poena na pad sektorske aktivnosti.ž


JEDNOGLASNA ODLUKA! Peter Handke nepoželjna osoba u Sarajevu\n11/12/2019 13/12/2019 deblokada\nSkupština Kantona Sarajevo na sjednici 11. decembra Deklaracijom je osudila dodjelu Nobelove nagrade austrijskom književniku Peteru Handkeu, a čin dodjele smatra novom uvredom za žrtve i sve slobodnomisleće ljude cijelog svijeta.\nIstiče se da Peter Handke ni danas ne mijenja svoje stavove pa u svom cinizmu ide i korak dalje te najavljuje svoj dolazak u BiH i posjetu majkama iz Kravice i okoline Srebrenice.\n– Njegova eventualna posjeta našoj domovini i KS-u bi dodatno izazvala bijes i poniženje svih žrtava protekle agresije. U tom smislu vas molimo da na vrijeme spriječimo ovakav mogući scenario na način da navedenog proglasimo nepoželjnom osobom u KS-u – naglašava se u Deklaraciji koja je danas jednoglasno usvojena na sjednici Skupštine KS na inicijativu Kluba zastupnika SDA.\n← Završena prva faza restauracije kompleksa Gazi Ferhad-begove džamije\nSki centar Bjelašnica-Igman u ovu zimsku sezonu ulazi s brojnim projektima →\nZAHIRAGIĆ! Vijeće sigurnosti UN-a anuliralo neselektivne optužbe Četvorke


Najavljen ultra snažni hibridni Porsche 911 - Auto Republika\nПочетна Vesti Najavljen ultra snažni hibridni Porsche 911\nIako je Porsche predstavio Turbo S varijetet nove generacije modela 911, kodnog imena 992, koji vozaču nudi 640 konjskih snaga uz 800 njutn metara maksimalnog obrtnog momenta, izgleda da ćemo dobiti još snažnije izdanje legende.\nKako izvještava britanski specijalizovani magazin Autocar, izvršni direktor štutgarskog proizvođača Porschea, Oliver Blume je potvrdio razvoj hibridne verzije, te je plasirao i informaciju da će ona biti “veoma snažna”.\nKonkretne riječi su u suprotnosti s ranijim najavama da će model 911 biti poslednji automobil u gami Porschea koji će proći kroz kuru elektrifikacije, te da će zadržati SUS agregat što je duže moguće.\nSpekulacije o hibridnoj 911-ici su se pojavile čak i prije nego li je trenutna generacije predstavljena tokom 2018. godine, te je bilo govora da je ona razvijana tako da nudi prostor za smještaj elektromotora.\nSigurno je da će vremenom biti izglednije da li će doći do realizacije ovog “poduhvata” ili ne.\ntagovi: 911 hibrid elektrifikovani 911 Oliver Blume porsche 911\nprethodni Da li ćemo dobiti najbržeg slepog vozača na svetu?\nsledeći Nissan planira naslijednika modela 370Z


Stoni tenis - Prva liga Srbije (ž) 1. kolo: Vojvodina – Požega 4:2 musicloverparadise.com\nDve pobede zabeležile su Radmila Tominjak i Ivana Ćućuz.\nZbog reprezentativnih obaveza Radmile Tominjak Gradištanke su isti dan u Zmajevu protiv istoimene ekipe odigrale i meč 2. kola gde su posle velike borbe slavile sa 4:3. Dve pobede ostvarila je Radmila Tominjak, po jednu Ivana Ćućuz i dubl Tominjak-Ćućuz.\nU trećem kolu stonotenserke Bačkog Gradišta dočekuju ekipu Dobanovaca.\nMore in this category: « Odbojka – I b liga Srbije (m) – 4. kolo: Banat – MOK Bečej 3:1 Fudbal – Srpska liga grupa Vojvodina 13. kolo: Crvena zvezda – OFK Bečej 1918 1:5 (1:1)\t»


Sančo: Nisam iznenađen rasističkim napadima - SPORTSKI ŽURNAL\nSančo: Nisam iznenađen rasističkim napadima\nJedan od tragičara engleskog poraza u finalu Evropskog prvenstva, Džejdon Sančo izvinio se navijačima zbog promašenog jedanaesterca, dodavši kako nije iznenađen zbog brojnih rasističkih napada koji su usledili nakon finala\nKrilni igrač se izvinio što je izneverio tim i navijače rekavši kako je to "daleko najgori osećaj" koji je imao u svojoj karijeri.\nSančo je bio jedan od trojice engleskih igrača koji su promašili penal, a druga dvojica su bili Markus Rašford i Bukajo Saka. Sva trojica su nakon finala bili žrtve rasističkih napada, a rasno zlostavljanje pokrenulo je policijsku istragu i osudu širom zemlje.\n"Neću se pretvarati da nisam video rasno zlostavljanje, ali nažalost to nije ništa novo. Kao društvo trebamo raditi bolje i držati ove ljude odgovornima, " napisao je Sančo na zvaničnom Tviter nalogu.\n"Mržnja nikada neće pobediti. Svim mladim ljudima koji su bili žrtve sličnog zlostavljanja, podignite glavu i nastavite loviti svoj san," dodao je Sančo.\nSančo je naglasio kako je ponosan na reprezentaciju i na to kako su "ujedinili celu naciju u teških 18 meseci."


“S3” moguće rešenje za niški AZIL\nPočetak/Društvo/“S3” moguće rešenje za niški AZIL\nNakon ne tako lepih scena u samom centru grada, gde je poslednjih dana Nišlije plašilo nekoliko velikih čopora pasa, aktuelizuje se priča o azilu čija se izgradnja zagovara više od petnaest godina.\nProcenjuje se da je na teritoriji Niša trenutno živi više od 2000 pasa lutalica.\n“Mi moramo da poštujemo Zakon o dobrobiti životinja i nakon hvatanja pasa lutalica, mi ih odvodimo u prihvatilište, sterilišemo i moramo da ih posle 15 dana vratimo sa mesta gde smo ih uhvatil. Na taj način rešavamo problem samo polovično”, kaže Bratislav Vučković, generalni direktor JKP “Mediana”.\nPrihvtilište za pse lutalice godišnje košta Nišlije blizu 8 miliona dinara, program predviđa hvatanje i sterilizaciju hiljadu pasa, iz JKP “Mediana” kažu da taj broj oni uvek prevaziđu.\nPostoji trenutno odlična lokacija gde može da bude smešten niški azil, uveren je direktor Vučković.\n“Obišli smo sa gradskim većnikom za komunalne delatnosti Igorom Vojinovićem lokaciju S3 na diponiji, tu je 2-3 hetara. Treba da se uradi malo infrastrukturo ulaganje, ali bi se krenulo. Lokacija je vrlo povoljna da se baš tu počne izgradnja. Bile su ranije predlagane i druge lokacije na kojima je trebala da krene izgradnja azila ali su ti pokušaji propali”, kaže Vučković.\nProcene koliko bi koštala izgradnja azila po ugledu na azil u Novom Sadu kreću se i do 10 miliona evra.\nGrad Niš i JKP „Mediana“ su samo 2015. godine isplatili čak 12 miliona dinara građanima koje su ujeli psi lutalice, o čemu su Niške Vesti već pisale. Naknade za ujed iznose od 20 do 250 hiljada dinara, a u posebnim slučajevima i do pola miliona. Jedinstveni cenovnik ne postoji pa se isplata razlikuje od slučaja do slučaja. Napad napuštenih pasa u 95% slučajeva spada u lake telesne povrede i najčešće se naplaćuje oko 50 hiljada dinara. Ovaj iznos može biti ili mnogo manji ili mnogo veći, sve zavisi od procene medicinskog veštaka.\nazil deponija psi lutalice rešenje S3


EK: Protesti su vrednost demokratije, moraju da ostanu mirni | EurActiv Serbia\nProtesti su vrednost i karakteristika demokratije ali treba da ostanu mirni, rekli su 18. marta u Evropskoj komisiji povodom dešavanja za vikend u Beogradu.\nKocijančič je to rekla nakon protesta u Beogradu 16. i 17. marta.\nUčesnici protesta #1od5miliona, koji se već više od tri meseca održavaju širom Srbije, traže smene predsednika, premijerke, predsednice parlamenta, direktora RTS, kao i slobodne izbore pod uslovom da mediji 6-9 meseci pre toga budu slobodni.\nGrupa ljudi u kojoj su bili neki od lidera opozicije i građani 16. marta probila se u zgradu RTS tražeći objektivno informisanje i mogućnost da govore u centralnom Dnevniku javnog servisa. Od urednštva RTS dobili su arogantan i negativan ogovor i, posle nekoliko sati u zgradi, policija ih je izvela.\nVećina medija i novinarskih udruženja osudila je, kako ga u većini nazivaju, upad u RTS ističući da to nije način da se iskaže protest protiv uređivačke politike javnog servisa. Istovremeno se svi zalažu za objektivno informisanje.\nPredsednik Srbije Aleksandar je na konferenciji za štampu 17. marta rekao da Srbija neće dozvoliti da se nasiljem bilo ko ugrožava i poručio da će svi koji krše zakon biti procesuirani.\nVučić je povodom upada u zgradu RTS i protesta koji se održava ispred zgrade Predsedništva dok on govori kazao da Srbija dozvoljava proteste sve dok ne dođe do nasilja.\nZa vreme Vučićeve konferencije u Predsedništvu ispred zgrade su bili demonstranti koji su zatim otišli do sedišta Policijske uprave za Beograd i tražili oslobađanje prethodne večeri privednih učesnika protesta.\nUčesnici protesta pozvali su na novi protest ako privedeni ne budu pušteni do 18. marta u 15.00.


Mala letnja panika na jugu evrozone - Kriza suverenog duga - Nedeljnik Vreme\nSTREPNJA DUBLJA OD NADE: Silvio Berluskoni / fotografije: reuters\nItalijanski ministar finansija Đulio Tremonti je tokom govora o paketu štednje u Senatu poredio Italiju sa Titanikom, na kome nisu pošteđeni ni putnici prve klase. A premijer Silvio Berluskoni izjavljuje tih dana da kriza poverenja koja je poslednjih dana pogodila Italiju može biti pretnja za sve.\nZabrinutost zbog evropske dužničke krize rasla je protekle nedelje kao živa u letnjem termometru, izazivajući jezu po letnjoj žezi. Znaci da se produžava prva kriza u evrozoni od njenog formiranja 1999. uznemirili su sve – bankare, političare i špekulante, dužnike i poverioce, investitore i one koji ih očekuju. Akcije su prošle nedelje padale širom sveta, a cena zlata porasla je na 1,609.51 dolar za uncu, najviše od 1980. Evro je bio u nokdaunu u odnosu na švajcarski franak – razmenjivan je po dosad najnižem kursu, mada je kasnije počeo da se oporavlja.\nTo su neki tumačili strahom investitora od toga da će se dužnička kriza, koja je zahvatila Grčku, proširiti ne samo na Španiju već i na i Italiju, sedmu po veličini svetsku ekonomiju. U naslovima velikih svetskih listova naglašavana je sumnja da bi se Italija, koja je godinama opterećena dugovima, mogla pridružiti takozvanim PIGlS zemljama (Portugal, Irska, Grčka i Španija).\nRED DUŽNIKA: Čuli su se glasovi i da bi pored Grčke i Portugala i Irska mogla da zatraži još jednu tranšu pomoći od evropskog fonda za hitne slučajeve i od MMF-a.\nPred fondom za hitne slučajeve evrozone je već poodavno red: pojas za spasavanje Grčke od 110 milijardi došao je posle "slamke spasa" vredne 85 milijardi za Irsku u novembru, i nakon paketa teškog 78 milijardi za Portugal u maju 2011.\nŠef atinske misije MMF-a Pol Tomsen, nakon početka infuzije od 110 milijardi evra, ocenjuje da je servisiranje ogromnog grčkog duga održivo, ali "na ivici noža". Opominje Grčku da se drži reformskog programa, dok grčki taksisti blokadama saobraćaja prave haos u jeku turističke sezone.\nŠpanija je u maju 2010. usvojila mere za smanjenje deficita. Njena socijalistička vlada je pokušala da izbegne žestoka kresanja, ali slab ekonomski rast, kao i domaći i međunarodni pritisak, prinudili su špansku vladu da dodatno skreše budžet u januaru 2011.\nČula su se strahovanja i za Belgiju, čiji je javni dug 2010. iznosio 100 procenata BDP-a. Po tom odnosu, ona je bila treća u evrozoni, posle Grčke i Italije. Uz to, Belgija je godinu dana bez vlade zbog spora Valonaca i Flamanaca, pa stoga i nije bio usvojen belgijski budžet za 2011. Kriza tamo nije eskalirala zato što Belgija ima veliku štednju građana, pa se belgijski deficit finansira uglavnom pomoću domaće štednje, a manje pozajmicama na međunarodnom finansijskom tržištu.\n"San Francisko kronikl" javlja da američki zvaničnici pritiskaju Evropu da preuzme odlučnije korake kako bi ograničila dužničku krizu na male zemlje i da povrati poverenje u veće zemlje kao što su Italija i Španija. Govorilo se međutim i o dužničkoj krizi u ekonomski snažnim SAD.\nAmerički predsednik Barak Obama pokušavao je tokom leta da ubedi obe partije u Kongresu da pristanu na kresanje budžeta do "dedlajna" 2. avgusta, dok je Goldman Sachs Group Inc. "korigovao naniže" svoje prognoze za SAD.\nEvropski lideri su se sporili oko dugoročnih rešenja za 20 meseci dugu dužničku krizu, uz upozorenja: ako se ona s malih nacija kao što je Grčka ili Portugal proširi na mnogo veće, kao što su Španija i Italija, to može imati razarajući efekat i izazvati naredni svetski kreditni slom.\nDA LI ĆE ITALIJANSKI BUDŽET IZDRŽATI: Nepoverenje na berzama\nITALIJA NIJE GRČKA: Prema Eurostatu, statističkoj instituciji Evropske unije, italijanski javni dug iznosi 116 odsto BDP-a u 2010, što je drugi najveći relativni dug posle Grčke (sa 126,8 odsto BDP-a). Međutim, najveći deo italijanskog javnog duga je u vlasništvu nacionalnih aktera, a to je velika razlika između Italije i Grčke.\nZaposlenost je opala u Italiji manje nego u Španiji, ali ipak je italijanska stopa zaposlenosti još uvek za tri poena ispod španske. Italijanski BDP je pao za gotovo sedam odsto, dva poena više nego u Španiji, i ne pokazuje znake oporavka.\nMeđunarodni monetarni fond (MMF) zatražio je od Italije da osigura "odlučnu implementaciju" mera štednje da bi smanjila spoljni dug uz opomenu da je Rim možda previše optimističan kad je u pitanju ekonomski rast . List "Vol strit džornal" iznosi procenu da je rast italijanskog BDP-a u 2011. iznosio 1 odsto i da će i u narednim godinama biti skroman, odnosno znatno manji nego što su Italijani to predviđali.\nPomenimo ovde, poređenja radi, da je Bundesbanka u junu predviđala da bi rast nemačke privrede u ovoj godini mogao iznositi 3,1 odsto (ranije je predviđala 2,5). Evropska centralna banka je predviđala da bi u evrozoni rast mogao da iznosi 1,9 odsto u 2011.\nI bogati duguju, najbogatiji najviše, reč je o tome ko je sposoban da dugove vraća.\nItalijanski ministar finansija Đulio Tremonti je u utorak 12. jula napustio sastanak s ministrima finansija Evropske unije da bi nastavio rad na planovima za štednju.\nDo ovog leta Italiju je zaobišao najgori oblik krize takozvanog evropskog suverenog duga. U Italiji se ipak nije naduvao balon kredita za nekretnine poput onih koji su devastirali Irsku i Španiju, a ona je više od polovine svojih obveznica držala kod kuće.\nOvi faktori, čini se, nisu bili dovoljni da se ta zemlja zaštiti od tržišnih turbulencija. Međunarodna agencija za kreditne rejtinge Standard & Purs 21. maja je "snizila prognozu" za Italiju: od ocene da je italijanska ekonomija stabilna došlo se do negativne ocene. Međunarodna agencija za kreditne rejtinge Mudis Investors Service je 17. juna najavila da će se smanjiti kreditni rejting Italije.\nREJTING–KONTROVEZA: Neki smatraju da su američke agencije koje ocenjuju kreditni rejting – Moody’s, S&P i Fitch – igrale važnu, i kontroverznu, ulogu u tekućoj krizi na evropskom tržištu vrednosnih papira – kao, uostalom, i u američkoj kreditnoj krizi i u islandskoj krizi.\nŠpanski i grčki premijeri su tvrdili da krizu pogoršavaju finansijski špekulanti i hedž fondovi (hedge funds, privatni fondovi koji investiraju u različite oblasti istovremeno kako bi svoje ulagače zaštitili od ćudi tržišta). Nemačka kancelarka Angela Merkel je takođe prozivala one koji "eksploatišu" budžetsku krizu u Grčkoj i drugde.\nI uloga američke bankarsko-osiguravajuće imperije Goldman Sachs u grčkoj krizi je takođe bila pod lupom.\nSTRES TEST: Tržište je postalo "nervozno" zbog očekivanja rezultata testova Evropske banke tokom kojih je upaljeno crveno svetlo za italijanske banke UniCredit, Intesa Sanpaolo i druge, mada su se pre toga čule procene da će italijanske banke proći test. Akcije banke UniCredit pale su za 7 procenata.\nOsam od 91 evropskih banaka iz 21 zemlje nije prošlo stres-test Evropske banke koji pokazuje šta bi se s njima desilo u drugoj recesiji. Stres-testovima je ispitivana sposobnost banaka da izdrže dve godine rastuće nezaposlenosti, pad cena kuća, pad stope privrednog rasta četiri odsto ispod planirane i druge nepovoljne okolnosti. Kritičari zameraju da taj test ne sadrži scenario kakav se desio u Grčkoj. Gledalo se valjda ipak kako će stajati nemačke i francuske banke koje su inače dosta uložile i u grčke vladine obveznice, a drže oko 150 milijardi dolara italijanskog duga, dok američki investitori i velike banke – oko 36,7 milijardi dolara italijanskog duga.\nTest nije prošlo pet banaka u Španiji, dve u Grčkoj, jedna u Austriji. Još 16 banaka je jedva prošlo taj test: na Kipru (jedna banka), u Nemačkoj (dve), u Grčkoj (dve), u Italiji (jedna), u Portugalu (dve) i u Sloveniji (jedna).\nAustrijska Folks banka (Oesterreichische Volksbanken AG) i grčka EFG banka, koje nisu prošle stres-test, a koje imaju filijale u Srbiji, stabilno posluju, pošto kao pravna lica u Srbiji one i nemaju velike veze sa zemljama maticama, tvrde u Narodnoj banci Srbije.\nNeki kažu da je mana tih stres-testova u tome što ne uključuju udare poput grčkog suverenog duga. Da uključuju, slika bi bila mnogo alarmantnija.\nKad je 15. jula objavljeno da je pet italijanskih banaka prošlo test "s malom marginom", guverner Banke Italije Fabricio Sakomani izjavio je novinarima da bi činjenica da su italijanske banke prošle test mogla uticati na smirivanje tržišta – pošto je do uznemirenja i došlo zbog pretpostavke da one ne mogu proći test.\nFinansijsko tržište se, prema agenciji Rojters, malo ohladilo nakon tri dana bure oko italijanskih obveznica.\nSmanjenje kreditnog rejtinga Italije i poljuljano poverenje pratili su političko trenje: Berluskonijev vladajući blok je loše prošao na lokalnim izborima širom Italije, i počelo se govoriti da Berluskonijeva vlada može pasti pre kraja mandata u 2013, a njen rejting je još skliznuo 14. juna, kada su birači na referendumu odbacili predloge o zabrani nuklearnih elektrana i privatizaciji distribucije vode.\nUSIJANA FOTELJA: Đulio Termonti, italijanski ministar finansija\nČUDO U RIMU: Pošto se italijanski dug gomila, a dostigao je 1,549 biliona evra, jednog trenutka početkom ovog leta izgledalo je da će i Italija postati laka meta za špekulante, a u pojedinim medijima taj dug je procenjivan na 1,8 biliona.\nItalijanska vlada je 4. jula odobrila mere štednje za uravnoteženje budžeta do 2014, ali sprovođenje plana prati konfuzija, pošto je plan predviđao 47 milijardi evra štednje, a kasnije je skresan na 40 milijardi… Italijanski Senat usvojio je u četvrtak 14. jula paket mera štednje vredan 70 milijardi evra.\nMere koje je predložila vlada premijera Silvija Berluskonija usvojene su sa 161 glasom za i 135 glasova protiv. Opozicija, koja je odustala od opstrukcije rada parlamenta, glasala je protiv rebalansa budžeta, tvrdeći da mere uglavnom pogađaju prosečne porodice i ne doprinose privrednom rastu, koji je neophodan za izlazak iz krize. "Sa ovakvim budžetskim rezovima, pogodićete porodice, đake, poreske olakšice na nekretnine. Premijeru, koji nije ovde, poručujem da njegova vlada šteti Italiji", izjavljuje Ana Finokjaro iz opozicione Demokratske partije.\nDonji dom italijanskog parlamenta usvojio je potom, u petak 15. jula, ekonomski paket koji predviđa mere štednje.\nBerluskoni je glasanje o paketu pretvorio u glasanje o poverenju njegovoj vladi, kako bi sprečio da eventualni disidenti glasaju protiv. Opozicija je glasala protiv, ali je pristala da ne podnosi amandmane na predlog plana kako bi bila ubrzana procedura usvajanja. Predsednik Italije Đorđo Napolitano je brzo usvajanje paketa nazvao "čudom".\nKad je paket u oba doma italijanskog parlamenta usvojen, premijer Berluskoni je, očito s olakšanjem, otišao kući i – pao u kadi, povredivši glavu… Jedna epizoda ima smešan obrt. Da li i cela kriza? Kriza koja se tako seli i ponavlja od zemlje do zemlje, sigurno će tražiti i krupnije političke odgovore.\nEvropski lideri koji se u Briselu budu sastali u četvrtak 21. jula, treba da procene da li se kriza primiče kraju s većom integracijom u evrozoni, što podrazumeva da se teret podeli među vladama evrozone ili će kriza kad-tad rezultirati dramatičnim lomom. Stefani Flenders, ekonomska urednica u BBC-ju, koja to konstatuje, sumnja da oni već sada gube kontrolu – i tajming.\nItalijanski premijer Berluskoni je u četvrtak 14. jula posle podne lično obavestio predsednika Tadića da mora otkazati posetu Beogradu zakazanu za petak 15. jula. Šef pres službe italijanskog premijera je u izjavi Tanjugu objasnio da se Berluskoni do poslednjeg trenutka nadao da će moći da poseti Beograd, ali da je do otkazivanja došlo zbog pomeranja satnice završnog glasanja o budžeta u donjem domu italijanskog parlamenta.\nU Srbiji je 15. jula trebalo da bude održan i poslovni forum Italije i Srbije, ali je forum otkazan, kao i poseta premijera Italije Silvija Berluskonija.\nAmbasador Italije u Beogradu Armando Varikjo rekao je za italijanski sajt "TM njuz" da je poseta premijera Berluskonija odložena za posle leta, kada će se održati i samit uz prisustvo italijanskih ministara i kada će biti potpisani i predviđeni sporazumi. On kaže da je srpska strana u potpunosti razumela razloge odlaganja posete.\nDa li će italijanska kriza uticati na poslovanje italijanskih firmi u Srbiji? Ekonomista Goran Nikolić izrazio je bojazan da će se kriza u Italiji negativno odraziti na srpski izvoz, investicije i bankarski sektor. "Italija je jedan od dva naša najznačajnija spoljnotrgovinska partnera a posebno je značajno što je srpski izvoz u Italiju bio brzo rastući i sada se vrednost izvoza približava vrednosti uvoza. Postoji rizik da će Italija smanjiti potražnju za srpskim proizvodima", rekao je on agenciji Beta. Neki ekonomisti upozoravaju da bi italijanska kriza mogla da obori vrednost srpskog izvoza koji je usmeren na evro, ako evro i pod uticajem te krize nastavi da pada.\nItalija je, prema podacima za prvih pet meseci 2011. godine, najveći izvozni partner Srbije. Srbija je u Italiju izvezla robe u vrednosti od 584 miliona dolara. Italija je ranije pokazivala interesovanje za ulaganja u energetski sektor, pre svega u termoelektranu "Kolubara" B, što je investicija vredna skoro milijardu evra. Italijanski "Goldoni" je potpisao sporazum o spremnosti da kupi većinski paket akcija fabrike "21. maj", u kojoj bi se proizvodili kultivatori i traktori.\nU Kragujevcu očekuju snažnija ulaganja Fijata i tokom eskalacije krize nisu registrovali promenu ponašanja Italijana. Antonio Čezare Ferara, direktor Fijatove fabrike u Kasinu u Italiji, imenovan je za novog generalnog direktora kompanije Fijat Automobili Srbija. Grupa radnika i rukovodilaca iz ove fabrike je na obuci u Italiji.\nItalijani su u Srbiju ulagali u oblasti zajedničkih investicija, proizvodnih kooperacija, kao i u sektore bankarstva i finansija, turizma i saobraćaja. Ako se kriza u toj zemlji rasplamsa, investicije bi mogle biti smanjenje a postoji i mogućnost da realizacija već dogovorenih investicija bude dovedena u pitanje.\nItalijanske banke u Srbiji drže znatan deo aktive, neke od njih su vodeće, a veća kriza bi ih mogla sprečiti da imaju ozbiljniju bankarsku aktivnost koja bi bila finansirana novcem iz matičnih banaka.\nVećina mera štednje imaće efekat 2013. i 2014. Za ovu i narednu godinu predviđena su nešto manja kresanja budžeta – nekih 25 milijardi evra u 2011. i 2012.\n– Smanjeni su budžeti centralnih, vladinih ministarstava;\n– Povećanje zarada se zamrzava do 2014. za radnike u javnom sektoru;\n– Za 10 odsto se umanjuju sredstva za finansiranje političkih partija i limitiraju se kompenzacije za izabrane funkcionere i finansiranje gradskih i provincijskih saveta;\n– Izdaci za zdravstveno osiguranje smanjuju se za 2,5 milijardi evra u 2013, a za 5 milijardi evra u 2014. Doplata nekih bolničkih i medicinskih pregleda;\n– Smanjenje državnih penzija, odlaganje penzionisanja i porez na penzije veće od 90.000 evra godišnje. Pomeranje granice za penzionisanje žena sa 60 na 65 godina;\n– Automatsko povećanje broja godina za penziju uslediće između 2013. i 2015. Privatizacija državnih kompanija do kraja 2013;\n– Povećanje poreza za vlasnike finansijskih instrumenata;\n– Dodatni porez na stimulativne naknade (bonuse, opcije) za menadžere;\n– Limitiranje poreskih olakšica za operatere drumarinom kao što je Atlantia;\n– Veći porez na benzin i dizel;\n– Veći porez na prihode od kladionica i lutrije;\n– Povećanje drumarine za velike automobile;\n– Poreske olakšice za mlade preduzetnike.\nOsam banaka koje nisu prošle stres-test, a kojima ukupno nedostaje 2,5 milijardi evra\nGrčka: EFG Eurobank Ergasias SA (EUROB) i Agrarna bana (Agricultural Bank of Greece SA),\nAustrija: Oesterreichische Volksbanken AG (VBPS)\nŠpanija: Banco Pastor SA (PAS), Caja de Ahorros del Mediterraneo (CAM), Banco Grupo Caja3, CatalunyaCaixa i Unnim\nDugovi u evrozoni\n(u milijardama dolara)\n**loši izgledi za vraćanje kredita\n*revizija izgleda za vraćanje kredita


Bečejski mozaik 15 januar 2021\nGodišnji programi poslovanja i posebni programi za korišćenje novca iz budžeta opštine za 2021. godinu javnih preduzeća Toplana, Vodokanal i Komunalac usvojeni su na 7. sednici Skupštine opštine Bečej 13. januara bez reči rasprave i obrazloženja.\nPosebnim programom Vodokanala za korišćenje novca iz budžeta opštine predviđeno je da tom javnom preduzeću bude obezbeđeno 28,4 miliona dinara za treću fazu projekta zamene vodovodnih delova u šahtovima vodovodne mreže u Bečeju, od tog iznosa bi iz opštinskog budžeta bilo obezbeđeno 22,4 miliona dinara, a ostatak sa viših nivoa finansiranja, a reč je o planiranom iznosu koji se iz 2020. prenosi u 2021. godinu.\nU posebnom programu Vodokanal navodi da je za tekuće održavanje atmosferske kanalizacije, fontana, zalivnog sistema i javnih bunara potrebno ukupno 2,9 miliona dinara.\nPosebnim programom Komunalca predviđeno je 69,4 miliona dinara za to preduzeće: taj iznos je raspodeljen za održavanje zelenih površina (20 miliona), za čišćenje ulica (8,1 milion), za zoohigijenu (1,8 miliona), za uličnu rasvetu (10,8 miliona), za zimsku službu (3,7 miliona), za letnje održavanje puteva i bankina (12 miliona) itd.\nPosebnim programom Toplane predviđeno je obezbeđivanje 15,3 miliona dinara za otklanjanje havarija na distributivnoj mreži (6 miliona), za remont postrojenja za proizvodnju i distribuciju toplotne energije(1,8 miliona), za overavanje i servis merača toplotne energije (396.000 dinara), za rekonstrukciju primarnog vrelovoda P.V.6 DN 150 (3,4 miliona), za nabavku sredstava za investiciono održavanje (432.000 dinara) i za izradu projektne dokumentacije (3,1 milion).\nDirektor Vodokanala Zoran Grbić je izjavio da to javno preduzeće 2021. godine, između ostalog, planira da obezbedi dva nova bunara i da revitalizuje još četiri. Planirano je i, ukoliko se sa viših nivoa vlasti obezbedi novac za te namene, rekonstrukcija celokupnog vodovodnog sistema i izgradnja kanalizacije. Podsetimo da u Bečeju nedostaje još četrdesetak kilometara kanalizacione mreže.\nDirektor Toplane Dejan Vuković je rekao da javno preduzeće planira da rekonstruiše toplovodnu mrežu do naselja 7 sekretara SKOJ-a (od Zoltana Čuke, gde je 2020. godine, u sklopu rekonstrukcije ulice urađen i vrelovod).\nŠto se velikog projekta, korišćenja geotermalne vode u sistemu daljinskog grejanja tiče, planirana je izgradnja neophodnog postrojenja, ukoliko se iz državnih izvora obezbedi novac, a reč je o oko 4 miliona evra.\nZa sada je projekat izgradnje postrojenja Toplane na biomasu na čekanju, naime, opština i Toplana nisu u mogućnosti da obezbede kredit od Nemačke razvojne banke, te se za taj projekat traži drugi izvor finansiranja.\nPozitivna mišljenja za obavljanje više funkcija na sednici bečejskog parlamenta dobili su Laslo Feher i Ljiljana Andrić. Tako će Laslo Feher imati mogućnost da istovremeno bude odbornik i da ostane na funkciji predsednika Nadzornog odbora Javnog vodoprivrednog preduzeća Vode Vojvodine – Novi Sad, a Ljiljana Andrić, koja je nedavno postala zamenica pravobranioca opštine Bečej, i dalje će biti predsednica Nadzornog odbora JP Komunalac.\nNa sednici Skupštine opštine 13. januara, mada su stvoreni neophodni preduslovi za funkcionisanje građanske stolice (učešće građana u raspravama na sednicama Skupštine opštine), mogućnosti tog mehanizma nisu korišćene.\nK.D.F. (Opširnije 22. januara u štampanom izdanju Bečejskog mozaika)\nViše iz ove kategorije « Štab za vanredne situacije Bečeja: Radno vreme lokala do 20, a prodavnica do 21 čas\tBečej: Vakcinisani korisnici Gerontološkog centra i zaposleni u Domu zdravlja »


A(u)kcija – registar novosadskih prostora između ličnih interesa i javnih potreba | CAB\nCAB > blog > A(u)kcija – registar novosadskih prostora između ličnih interesa i javnih potreba\n13. decembra 2010 – 8. januar 2011.\nDrugi krug „A(u)kcije”: sreda, 22. decembar 2010. godine u 19:00h\n„Vizije su strašno slaba kategorija u tranzicionom drustvu, jako su lako promenljive, zavise od drugih faktora ali i jako zavise od kapaciteta gradske vlasti, nekog intelektualnog i svakog drugog, da to sagleda i da može da opstane u jednoj od tih svojih vizija.”\nA(u)kcija – registar novosadskih prostora između ličnih interesa i javnih potreba prati aktuelni preobražaj životnog prostora i urbane kulture Novog Sada, smešten u kontekst post-jugoslovenskih gradova. Projekat istražuje teren na kome su najuočljivije neke od njihovih dinamičnih, neregulisanih i uznemiravajućih promena. Ko su igrači, za koga igraju, mozemo li prepoznati strategije na kojima zasnivaju svoje poteze i kako se to odslikava na javne potrebe grada? Novi Sad poslednjih godina prolazi kroz značajnu transformaciju. Nastali su čitavi kvartovi, investirano je u mnoge (stambene) objekte – divlje ili ne, gradila se infrastruktura, dok nedostaju bioskopi, gradskim kasarnama sledi rasprodaja, a Tvrđava i Podgrađe na pragu su kapitalizacije u ime turizma.\nSve se ovo dešava dok celokupno društvo prolazi kroz strukturalnu, političku i ideološku tranziciju čiji se pravac utvrđuje usput, u atmosferi opšte neizvesnosti. Novi Sad, uslovljen promenom obima i karaktera upravljanja gradom, možda i više nego drugi gradovi u okruženju, ide putem špekulacija muljevitim tokovima u kojima motivi, ciljevi i odgovornosti učesnika nisu jasni.


"Mladi su budućnost našeg grada" - juGmedia\nStefan Filipović, kooridnator Kancelarije za mlade u Vranju, je na današnjoj konferenciji za novinare istakao da rukovodstvo Vranja mladim ljudima pruža bezrezervnu podršku jer su oni budućnost ovog grada.\n„Ta pomoć se ne ogleda samo kroz finansijsku već i svaku drugu podršku. Kancelarija za mlade upravo je zadužena za sprovođenje lokalne omladinske politike, pružanje tehničke, materijalne i finansijske podrške omladinskim organizacijama i realizovanje inicijativa u praksi koje su pokrenuli kreativni mladi ljudi.“, naglasio je Filipović.\nOn je takođe, obavestio novinare da će Kancelarija za mlade sa projektom pod nazivom „Adaptiranje i opremanje Funkcionalnog omladinskog kluba“ koji je sama pripremila, konkurisati kod Ministarstva omladine i sporta sa ciljem da realizuje zacrtane aktivnosti. Ukupna vrednost ovog projekta je 2,3 miliona dinara\n„Smatramo da je postojanje jednog ovakvog kluba mladim ljudima u Vranju potreban, a pozitivna iskustva koja imaju gradovi u Srbiji u kojima već funkcionišu omladinski klubovi nam to i potvrđuju“, rekao je na kraju Filipović.\nVRANJE/NIŠ/BUJANOVAC - Nakon Niša Mreža odbora za ljudska prava u Srbiji CHRIS boraviće danas u naselju Gornja čaršija u Vranju a sutra u Bujanovcu…


Predstavljene mogućnosti novog Data centra Telekoma Srbija | PC Press\nPredstavljene mogućnosti novog Data centra Telekoma Srbija\n10. juni 2015. 19. juli 2017. Ana Maksimović\nNa prezentaciji organizovanoj za predstavnike velikih kompanija i medija, predstavnici kompanije Telekom Srbija partnerima su predstavili sve mogućnosti svog najsavremenijeg Data centra, sa akcentom na Telehousing usluzi koja korisnicima pruža mogućnost smeštanja i čuvanja telekomunikacione opreme u posebno projektovane prostorije sa obezbeđenim sistemom napajanja i najmodernijim sistemom zaštite.\nMenadžeri najvećih kompanija koje posluju na tržištu Srbije, imali su mogućnost da se u direktnom kontaktu sa inženjerima Telekoma Srbija dodatno upoznaju sa kompletnom ponudom ICT usluga namenjenih poslovnim korisnicima.\nDirektor funkcije za velike poslovne korisnike Telekoma Srbija, Branko Stefanović, istakao je značaj direktne komunikacije sa poslovnim partnerima u kontekstu kreiranja poslovnih modela prilagođenih potrebama svakog pojedinačnog korisnika. „Činjenica da savremeno poslovanje stavlja pred telekomunikacione operatore složene zadatke, sa naglaskom na fleksibilnost i bezbednost, dovela nas je do zaključka da su univerzalna rešenja stvar prošlosti. Korisniku je neophodno ponuditi uslugu, odnosno rešenje koje zadovoljava njegove specifične potrebe. Upravo današnji događaj je način, ne samo da našim sadašnjim i potencijalnim korisnicima predstavimo svoje mogućnosti, već i da u direktnom kontaktu saznamo koje su njihove potrebe i zajedno dođemo do najboljih rešenja“, dodao je Stefanović.\nData centar Telekoma Srbija, uz mogućnost realizacije svih vrsta ICT usluga, može da ispuni potrebe i najzahtevnijih poslovnih korisnika. Projektovan i izgrađen u skladu sa Tier 3/4 zahtevima za Data centre, predstavlja pouzdanu i savremenu osnovu za smeštaj i rad ICT opreme u više od 2000 m² tehničkog prostora. Efikasni redundantni sistemi elektroenergetskog napajanja i klimatizacije sa najmodernijim sistemima zaštite, kao i profesionalno osoblje sa dugogodišnjim iskustvom, garantuju visoku pouzdanost i bezbednost.\nTagovi: Cloud, data centar, Telehousing, Telekom Srbija\n← Održani 10. jubilarni ERP susreti\nPortal eUprava drugi najrazvijeniji u regionu →


Završena pretraga u Perućcu – Bajina Bašta-Tara-Drina\nObjavio BBasta.info•\t17/09/2010• 12:39• Bajina Bašta, Drina\nZavršena pretraga terena za skeletnim ostacima, na jezeru Perućac, za koje postoje indicije da se mogu dovesti u vezu sa oružanim sukobima na prostoru BiH, tokom i posle 1992. godine. Pronađeni delovi skeleta biće upućeni na Institut sudske medicine u Beogradu.\nNa jezeru Perućac, završena je pretraga terena za skeletnim ostacima za koje postoje indicije da se mogu dovesti u vezu sa oružanim sukobima na prostoru Bosne i Hercegovine, tokom i posle 1992. godine.\nPretraženo je petnaest kilometara desne obale Drine, a pronađeni delovi skeleta biće upućeni na Institut sudske medicine u Beogradu radi sudsko-medicinske obrade i uzimanja uzoraka za DNK analizu.\nSve lokacije do 21. kilometra uzvodno od brane su pretražene, izuzev tri kilometra strmih litica kanjona, na kojima se ništa nije moglo ni zadržati.\nKako je predsednik Komisije za nestala lica Veljko Odalović istakao na Perućcu, time su ispunjeni svi zahtevi Instituta za nestale u BiH, a Komisija će biti otvorena za sve eventualne nove zahteve, koji mogu pomoći u rasvetljavanju sudbine nestalih.\nTužilaštvo za ratne zločine saopštilo je, u utorak, da su na lokaciji ispražnjenog jezera Perućac, kod Bajine Bašte, nadležni organi Srbije, u ponedeljak, pronašli skeletne ostatke najmanje 11 lica.\nPretrage na obali Perućca obavili su pripadnici Žandarmerije, pogranične policije i SUP-a Bajina Bašta zajedno sa predstavnicima Instituta za nestala lica BiH.\nPortparol Tužilaštva za ratne zločine Bruno Vekarić potvrdio je za RTS da su, prema prvim saznanjima, jednom licu ruke bile vezane žicom na leđima.\nNa osnovu prvih informacija, pretpostavlja se, navodi se u saopštenju, da skeletni ostaci pripadaju žrtvama ratnih zločina koje je počinio Milan Lukić sa pripadnicima svojih formacija.\nPravosudni organi Srbije dogovorili su sa predstavnicima Instituta za nestala lica BiH dinamiku pretrage, pošto je Tužilaštvo za ratne zločine, u petak, sprečilo ponovno punjenje tog akumulacionog jezera vodom, kaže se u saopštenju Tužilaštva za ratne zločine.


RTS :: Džonson stigao u Berlin, dočekali ga protesti\nSvet Džonson stigao u Berlin, dočekali ga protesti\nsreda, 21. avg 2019, 18:32 -> 20:34\nIzvor: Gardijan, Rojters, RTS, Tanjug\nKonkretne sugestije o tome kako rešiti spor oko, za Borisa Džonsona posebno problematičnog zastoja koji predstavlja irski i severnoirski granični saobraćaj, dvoje šefova vlada međutim nisu predočili, javlja Frankfurter algemajne cajtung.\n"Velika Britanija ne može da bude zarobljena u EU bez da nema nikakvo pravo glasa, 'bekstop' mora da bude uklonjen. Potrebno nam je da se ukloni taj 'bekstop', i ako to učinimo apsolutno sam uveren da zajednički možemo da napredujemo", poručio je Džonson, i dodao da je potpuno posvećen zaštiti tri miliona britanskih državljana unutar Velike Britanije, prenosi Gardijan.\nAngela Merkel je rekla da bi se po pitanju irskog "bekstopa" moglo pronaći rešenje "možda u narednih 30 dana".\n"Nadam se i molim se da će se odnosi Velike Britanije i Nemačke nastaviti da budu prijateljski i nakon Bregzita. Sa naše strane pregovori oko britanskog izlaska iz EU su dobrodošli, ali Nemačka je spremna i za situaciju u kojoj nije postignut dogovor", rekla je Merkelova, prenosi Gardijan.\nBritanski premijer doputovao je danas u Berlin gde je za njega priređen svečani doček u okviru kog ga je sačekala nemačka kancelarka Angela Merkel.\nDžonsona su u Berlinu dočekali demonstranti koji su uzvikivali: "Zaustavite Bregzit".