Inicijativa za prevođenje materijala Khan Akademije na srpski jezik – Željko Popivoda\nInicijativa za prevođenje materijala Khan Akademije na srpski jezik\nŽeljko Popivoda Slobodan softver 0 Comments\nJavljam vam se ispred inicijative za prevođenje materijala Khan Akademije na srpski jezik.\nČineći prve korake u ovoj ulozi, pokušavam da stupim u kontakt sa što većim brojem ljudi koji bi bili zainteresovani da zajedno doprinesemo ovom cilju. Ako bi želeli da se pridružite, predložio bih vam da se prijavite na zvaničnu mejling listu (Google grupa), što možete učiniti slanjem praznog mejla na adresu liste. Takođe, ukoliko ste u mogućnosti – pratite naš rad putem Facebook stranice.\nAko potvrdite interesovanje, za neke naredne korake i koordinaciju rada ćemo se čuti u narednom periodu, a ako ste nestrpljivi da se pridružite i da pomognete da sačuvamo već osvojeno visoko mesto 🙂 – kratko uputstvo za prevođenje pogledajte na stranicama Khan Akademije.\nNaravno, svako pitanje ili predlog su uvek dobrodošli!\nA za programere međ vama – trenutno najaktivnija oblast prevođenja je Uvod u programiranje na primeru Python jezika!\nU nadi za uspešnom saradnjom,\nLanguage Advocate for Serbian at Khan Academy\n« Napravljeno Slobodnim softverom\t» Potrebni saradnici za časopis LiBRE!


You are at:Home»Vesti»Kompanija MasterCard postavila Jelenu Ristić na poziciju direktora prodaje za tržišta Srbije, Crne Gore i Bosne i Hercegovine\nBy Vesna Kovačević on\t 29/04/2015 Vesti\nKompanija MasterCard postavila je Jelenu Ristić na poziciju direktora prodaje za tržišta Srbije, Crne Gore i Bosne i Hercegovine. Jelena će biti zadužena za aktivnosti na ovim tržištima i odgovorna za dalji razvoj elektronskih plaćanja u saradnji sa partnerima ove kompanije iz bankarskog, trgovačkog i telekomunikacionog sektora u regionu.\nJelena je došla u kompaniju MasterCard 2009. godine na poziciju menadžera za odnose sa klijentima (Account Manager) i u toj ulozi je značajno doprinela implementaciji strategija kompanije MasterCard u Srbiji i Crnoj Gori, kao i osnivanju predstavništva ove kompanije u Beogradu 2013. godine. Pre dolaska u kompaniju MasterCard, Jelena je stekla značajno iskustvo u Sektoru za kartičarske operacije Banca Intesa, a zvanje mastera iz oblasti finansija, bankarstva i osiguranja stekla je na Ekonomskom fakultetu u Beogradu.\n„Uzbuđena sam zbog preuzimanja ove pozicije na ovako dinamičnim tržištima u periodu kada platne tehnologije rastu i razvijaju se. Srbija već predvodi u usvajanju novih tehnologija i novih načina za plaćanje na Balkanu, a Crna Gora i Bosna i Hercegovina se ubrzano priključuju tom trendu. Radujem se što ću nastaviti da doprinosim daljem razvoju naših uspešnih projekata i ostvarivanju značajnih i trajnih rezultata za kompaniju MasterCard“, rekla je Ristićeva


Nekad i sad: Olimpijada u Srbiji | Events in Serbia\nby Events in Serbia 1. februara 2022., 07:23 450 Views\nPrva Olimpijada nije održana u Grčkoj, već na Paliću. Čak 16 godina pre no što je francuski baron Pjer de Kuberten u Atini zvanično obnovio Olimpijske igre, Lajoš Vermeš je pokrenuo 1880. godine palićku Olimpijadu.\nPrva palićka Olimpijada je održana 26. avgusta 1880. godine i trajala je tri dana. Istorija sporta beleži da su na programu prvih Palićkih sportskih igara održana takmičenja u tri discipline: rvanje, skok udalj i bacanje kugle. Svaka sledeća Olimpijada bila je bogatija po programu, ali i po broju učesnika.\nNove discipline koje su uvedene bile su: gimnastika, plivanje, atletika (trčanje na 250 i 220 m, na 15 km i na 1.000 m sa preponama, skok uvis, skok udalj, skok s motkom, bacanje kugle), boks, rvanje, mačevanje, veslanje, biciklizam (trka na 15 km Subotica – Palić)… Glavna zimska disciplina je bila jedrenje na ledu po Palićkom jezeru, a discipline koje su se odigravale u zatvorenom prostoru bile su uvrštene i u zimske i u letnje igre na Paliću.\nZanimljivo je da su postavljeni vrlo jasni i strogi kriterijumi ko može da se takmiči – taj koji se bavio profesionalno, kao nastavnik fizičkog vaspitanja nije mogao da učestvuje u Palićkoj olimpijadi. Želja organizatora je bila da se sport približi „običnom svetu“ i bude dostupan svima.\nOlimpijada je privlačila posebnu pažnju, pa su čak uspostavljeni i posebni vozovi iz Segedina. Ko zna kakav i koliki uspeh bi postigle, da Igre na žalost nije zauvek prekinuo Prvi svetski rat.\nLajoš Vermeš, spomenik na Paliću (Izvor: Turistička organizacija Subotica)\nKo u ovu priču ne veruje (a znamo da će biti i takvih) neka prošeta Palićem. Danas šetalište uz Palićko jezero nosi ime Obala Lajoša Vermeša, a pored vila koje su činile „olimpijsko selo“ podignut je spomenik osnivaču Palićkih sportskih igara.\nPalićka olimpijada obnovljena je 2000. godine, prilikom obeležavanja 120. godišnjice od osnivanja, a ustanovljena je i najprestižnija sportska nagrada – medalja Lajoša Vermeša za najznačajnije sportske uspehe.\nVerovali ili ne, ovo nije jedina Olimpijada u Srbiji! Predstavljamo vam još osam olimpijskih nadmetanja koja se održavaju u našoj zemlji:\n1. Uskršnja Olimpijada, Ljubovija, Donja Orovica\nSvakog Uskrsa, mesna zajednica Donja Orovica u Ljuboviji sa svojim meštanima organizuje „Uskršnju Olimpijadu“.\nManifestacija obuhvata nadmetanje u sportskim discipinama, turnir u malom fudbalu, tucijadu-takmičenje u tucanju jajima, seoski vašar i narodno veselje za učesnike, meštane i sve posetioce.\n2. Specijalna Olimpijada Srbije\nSpecijalna Olimpijada Srbije počela je sa radom 2002. godine. U pitanju je organizacija koja tokom cele godine organizuje treninge i takmičenja za osobe sa intelektualnom ometenošću u našoj zemlji i na taj način omogućava svojim sportistima da uzmu učešća na međunarodnim takmičenjima širom sveta.\nU okviru Specijalne Olimpijade Srbije postoje sledeći individualni, timski i inkluzivni sportovi: atletika, boćanje, plivanje, stoni tenis, fudbal, odbojka, košarka, skijanje i nordijsko trčanje.\nProšle godine su u Zrenjaninu održane 15. Nacionalne igre Specijalne olimpijade Srbije.\n3. Olimpijada u zaboravljenim dečijim igrama, Šid\nOlimpijada u zaboravljenim dečijim igrama održava se na prostoru popularnog fruškogorskog izletišta Lipovača, nadomak Šida. Olimpijada je namenjena kategoriji mlađih izviđača i starijih izviđača i planinki (od 11 do 18g).\nSpisak igara Olimpijade: fudbal sa svinjskim mehurom (krpenjačom), gradnja čardaka od čokova, gađanje strelom u cilj, nabacivanje karika, pilcika, između tri vatre, prenošenje čokova, mica, nabacivanje potkove, gađanje loptom koja visi na klatnu.\nOvo je prva Olimpijada takve vrste u svetu, jer se deca takmiče u igrama iz mladosti njihovih roditelja.\n4. Lička Olimpijada, Apatin\nLička Olimpijada je manifestacija nastala iz ideje da se sačuvaju običaji Ličana koji su se naselili u ovim krajevima.\nFotografija: Turistička organizacija Apatin\nUčesnici se takmiče u deset disciplina tradicionalnih starih sportova i to: trčanje u vreći (deca), vučenje kuke, skok u dalj iz mesta, pretezanje štapa, hodanje po brvnu, obaranje ruke, skok u vis iz mesta, penjanje uz stožinu, bacanje kamena sa ramena i nadvlačenje konopa.\n5. Seoska sportska Olimpijada, Majdanpek, Rudna Glava\nRudna Glava je već skoro pola veka domaćin najmasovnije i najdugovečnije manifestacije u opštini Majdanpek, Seoske sportske Olimpijade.\nNa sportskim terenima u Rudnoj Glavi podiže se olimpijska zastava, a više od 200 takmičara iz deset sela majdanpečke opštine, nakon kratkog defilea, učestvuje u olimpijskim takmičenjima.\nPored tradicionalnih sportova i kolektivnih i individualnih, učesnici Seoske sportske olimpijade takmiče se i u narodnom višeboju, disciplinama poput skokova iz mesta trupačke, trčanja u džaku, bacanju kamena s ramena.\n6. Seoska Olimpijada, Nova Varoš\nSeoska olimpijada je sportska manifestacija u kojoj učestvuje 12 mesnih zajednica novovaroškog kraja.\nUčesnici se svake godine nadmeću u 11 sportskih disciplina i to: mali fudbal, basket, odbojka, šah, stoni tenis, pikado, takmičenje u sportskom ribolovu, skok u dalj iz mesta, a najveću atrakciju uvek izazivaju stare tzv. „Čobanske veštine“ – bacanje kamena s ramena, nadvlačenje klička, nadvlačenje konopca.\n7. Vojvođanska seljačka Olimpijada, Bačka Topola\nU Bačkoj Topoli se svake godine održava tradicionalna Vojvođanska seljačka olimpijada.\nVojvođanska seljačka Olimpijada (Fotografija: FB Bačka Topola, autor Toth Balint )\nNa vašarištu u Bačkoj Topoli održava se više programa za odmeravanja snaga i veština seoskog stanovništva. Program započinje defileom fijakera koji od vašariša, kroz centra grada idu do katoličke crkve Svete Bogorodice, gde se odvija ceremonija osvešćenja novog hleba.\nTakmičenja u okviru seljačke olimpijade se održavaju u poslepodnevnim satima.\n8. Dečija Olimpijada, Srbobran\nU Srbobranu je 2019. godine održana prva Dečija Olimpijada – takmičenje osnovaca iz svih škola opštine Srbobran, u više sportskih disciplina.\nTakmičenja su održana u fudbalu, odbojci, košarci, atletici i poligonima spretnosti.\nOva inicijativa je potekla iz želje da se deci pruže bolji uslovi za igru, zabavu i lepše detinjstvo!\nJeste li posetili neku od Olimpijada u Srbiji?\ndečija olimpijadaLička Olimpijadaolimpijada u zaboravljenim dečijim igramapalićka olimpijadaseoska sportska olimpijadaspecijalna olimpijadauskršnja olimpijadavojvođanska seljačka olimpijada\nPrevious article Kineski festival svetla u Beogradu i Novom Sadu od 31. januara do 13. februara\nLička Olimpijada 06. jula u Banji Junaković [Program manifestacije 2019]


► Aksionov: Krim više nikada neće biti u sastavu Ukrajine\nOn je rekao da je pripajanje Krima Rusiji pre godinu dana bio "demokratski čin".\nRusija je aneksiju Krima izvršila 18. marta posle spornog referenduma koji su bojkotovali stanovnici Krima lojalni Ukrajini. Pre toga su neidentifikovane naoružane grupe zauzela ostrvo.\nSAD i EU su zbog toga uvele sankcije ruskim organizacijama i pojedincima, a među njima je bio i Aksionov.\nAli on smatra da Rusija nije uradila ništa loše.\n"Mogu vam reći da niko nije ništa uzeo. To je bio izbor stanovnika Krima. Ništa se nije moglo dogoditi bez podrške lokalnog stanovništva i zato ovo nije bio čin agresije, već pravi demokratski čin", objasnio je Aksionov.\nOn je pokušao da odbrani postupke ruskog predsednika Vladimira Putina na Krimu, rekavši da je ruski lider bio suočen sa izborom ili da zaštiti stanovnike Krima, ili da ih prepusti ukrajinskim nacionalistima.\n"Smatram da je njegova odluka bila ispravna. I ona nije doneta pre Nove godine, niko se nije mešao u unutrašnju politiku Ukrajine. Ja bih uradio apsolutno isto što je on učinio", zaključio je Aksionov.


Radnici J.M. (42) i A.V. (50), koji su zadobili opekotine u eksploziji koja se 14. decembra dogodila u Fabrici vode u Zrenjaninu, povređeni su tokom postupka hlorisanja vode, saopštilo je Ministarstvo za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja.\n"Inspektor rada Odseka inspekcije rada Zrenjanin izašao je na lice mesta i ustanovio da su oba zaposlena bila prijavljena kod pomenutog poslodavca na neodređeno vreme na poslovima – operater uređaja za prečišćavanje vode što podrazumeva i obavezno socijalno osiguranje", stoji u saopštenju objavljenom 14. decembra.\nU fabrici vode u Zrenjaninu dogodila se eksplozija u ponedeljak, 14. decembra, u ranim jutarnjim časovima.\nEksplozija se dogodila u postrojenju za prečišćavanje voda oko pet sati ujutro.\nNa licu mesta su policija, vatrogasci i inspekcija.\nGradonačelnik Zrenjanjina: Prekinut dotok sirove vode u fabriku\nGradonačelnik Zrenjanina Simo Salapura izjavio je 14. decembra da je najvažnije da su van životne opasnosti oba radnika povređena u eksploziji u fabrici vode.\nKako se navodi u saopštenju na sajtu Grada, zbog uviđaja koji je u toku, prekinut je dotok sirove vode u fabriku zbog čega će vodosnabdevanje grada preuzeti javno komunalno preduzeće "Vodovod i kanalizacija".\nSalapura je ukazao i da uskoro očekuje i zvanične informacije o incidentu.\nDirektor Fabrike vode Bojan Dimkić rekao je agenciji Beta da je inspekcija na terenu i da je uviđaj u toku.\nVoda u Zrenjaninu zabranjena je za upotrebu rešenjem pokrajinskog sanitarnog inspektora više od 16 godina zbog povišenog nivoa arsena.\nNijedna vlast do sada nije uspela da reši pitanje vode u Zrenjaninu.\nU proteklih godinu dana čelnici grada, iz redova vladajuće Srpske napredne stranke (SNS), su nekoliko puta obećavali da će voda iz novog postrojenja uskoro biti odobrena i da će zabrana biti skinuta, međutim do toga još uvek nije došlo.


Ševarlić: Bolja godina za agrar - Bizlife.rs\nŠevarlić: Bolja godina za agrar\n18:25 Beograd, 27/12/2011\nPredsednik Društva agrarnih ekonomista Srbije Miladin Ševarlić izrazio je nadu da će sledeća godina biti berićetnija u pogledu agrarnog budžeta i drugih izvora sredstava namenjenih poljoprivredi\n„Moramo da se orijentišemo na daleko veća sredstva ako hoćemo da napravimo izvozno orijentisanu poljoprivredu i prehrambenu industriju Srbije koje su za sada najznačajnije komparativne prednosti naše privrede na tržištu CEFTA i drugih zemalja“, izjavio je Ševarlić za Tanjug.\n„Ako smo mogli da se zadužimo za tolike milijarde u ovako kratkom periodu od desetak godina, koje su nadam se pametno utrošene, verujem da možemo da se zadužimo još za par milijardi evra i napravimo kvalitativan iskorak u relativno kratkom vremenu do kraja 2013. godine“, naveo je on.\nŠevarlić je kazao da nakon tog perioda praktično stupa na snagu potpuna primena bescarinskog, odnosno posebnog carinskog aranžmana sa EU gde će biti izjednačeni uslovi privređivanja na našem sa tržištem 28 zemalja članica EU, jer će tada i Hrvatska biti u sastavu Unije.\nOn je kazao i da proizvođači pre svega treba da shvate da se moraju udruživati, jer „kako ćeo se udruživati sa pola milijarde stanovnika 28 zemalja EU, ako ne možemo sa svojim komšijama, rođacima, prijateljima..“\nŠevarlić smatra da je naročito pogodan oblik udruživanja u specijalizovane zadruge, jer imaju jednorodne probleme koje će zajednički daleko brže da reše i postići će prepoznatljivost zadružnog proizvoda na tržištu, kako nacionalnom, tako i međunarodnom.\n„Pogrešna je pretpostavka da neko može da nastupi na međunarodnom tržištu, a da pre toga ne stvori prepoznatljiv brend nanacionalnom tržištu, to još niko nije uradio u svetu pa neće ni u Srbiji“, naglasio je Ševarlić.\nOn je istakao i da poljoprivreda i prehrambena industrija treba da se orijentišu na proizvode viših faza prerade koje imaju veću novostvorenu vrednost, angažuju naše kapacitete i našu radnu snagu i praktično na taj način možemo sa istom količinom sirovina da ostvarimo bolji bilans u spoljnotrgovinskoj razmeni.


Putnici očekuju novac za neiskorišćena putovanja, agencije nemaju odakle da ga vrate - Biznis.rs\nOstalo oko 50 odsto nerealizovanih aranžmana\n19.10.2021 08:34 Autor: Redakcija Biznis.rs 1\nTurističke agencije u Srbiji imaju još tri meseca do isteka roka za vraćanje novca putnicima koji nisu iskoristili zamenska putovanja za nerealizovane aranžmane. Ipak,...\nTurističke agencije u Srbiji imaju još tri meseca do isteka roka za vraćanje novca putnicima koji nisu iskoristili zamenska putovanja za nerealizovane aranžmane. Ipak, trenutna situacija je takva da će veliki broj agencija imati problem da obešteti putnike do 15. januara sledeće godine, kada taj rok ističe.\nNerealizovanih putovanja je ostalo dosta, oko 50 odsto. Agencije nisu bile u prilici da u proteklom periodu zarade novac, a imaju problem i sa stranim partnerima koji bi trebalo njima da vrate novac kojim bi agencije obeštetile putnike, rekao je za Tanjug direktor Nacionalne asocijacije turističkih agencija Srbije (YUTA) Aleksandar Seničić.\n„U Grčkoj imamo problem, jer neki tamošnji partneri smatraju da su nam omogućili da putovanja iskoristimo, a pošto nismo, novac neće da vrate. U nekim drugim destinacijama ne spore da imaju novac, ali neće da ga vrate nego nam omogućavaju da pare iskoristimo kasnije“, naveo je Seničić.\nNavodi da su neke zemlje, kao što je Italija, donele zakon kojim su produžile rok vraćanja novca do 2023. godine, upravo imajući u vidu probleme sa kojima su se suočavale turističke agencije, odnosno da nije bilo posla i da nisu mogle da obezbede novac za vraćanje.\nDa li će se prolongirati rok za vraćanje novca putnicima?\nZbog celokupne situacije YUTA je ušla u pregovore sa Ministarstvom turizma, kako bi pokušala da nađe model čijom primenom ne bi bili oštećeni putnici, a sačuvale bi se i turističke agencije, koje su u nezavidnoj situaciji.\n„Videćemo da li ćemo uspeti da dođemo do nekog rešenja u smislu produženja roka korišćenja vaučera ili eventualne pomoći države u vidu kredita, gde bi agencije iz kredita vratile novac putnicima. O tome ćemo razgovarati sa našim resornim ministarstvom i sa Ministarstvom finansija“, istakao je Seničić.\nPrema njegovim rečima, samo odobravanje kredita bilo bi nedovoljno dobro rešenje jer bi na taj način agencije koje su već u finansijskim problemima uzimajući kredit ušle u još veće probleme.\n„Zato mislim da bi najbolje rešenje bilo da se delimično prolongira rok za korišćenje vaučera, odnosno zamenskih putovanja, recimo do kraja sledeće sezone, a da se u tom međuvremenu potrudimo da obezbedimo novac za kredite. Onda bi agencije mogle da odrade još jednu sezonu i steknu mogućnost da uđu u kredite i vrate novac za neiskorišćena putovanja“, objasnio je on.\nKako je naveo, ako se bude insisitiralo na vraćanju novca do 15. januara, agencije će, ukoliko ne budu imale novca, a dosta je upravo takvih, morati da prestanu da rade.\n„Onda bi se potraživanja prebacila na osiguravajuće kuće koje su izdale polisu osiguranja, ali pitanje je da li osiguravači u uslovima pandemije mogu i žele da ispune tako veliku finansijsku obavezu“, rekao je Seničić.\nObaveze se procenjuju na oko 25 miliona evra, gde su osim komercijalnih putovanja uračunate i đačke ekskurzije i rekreativna nastava. U tom domenu je, prema Seničićevim rečima, najteža situacija, pošto su agencije koje se bave isključivo đačkim turizmom, u proteklih godinu i po dana epidemije, radile samo mesec dana.\nALEKSANDAR SENIČIĆ PANDEMIJA PUTOVANJA REPUBLIKA SRBIJA SRBIJA TURIZAM VAUČERI\nKako do novca za neiskorišćena putovanja\nHRVATSKA NENAMENSKI TROŠILA NOVAC ZA POLJOPRIVREDU Evropa traži da vrate 400…\nVENECUELA TRAŽI DA JOJ BRITANCI VRATE ZLATO Neophodan novac za opremu, lekove i hranu\n“HRVATSKO REŠENJE” PROBLEMA ZA TURISTIČKE AGENCIJE Putnici dobijaju vrednosne vaučere\n19.10.2021 #1 Author


Završen sastanak: BiH ostaje bez kandidatskog statusa? Dok se očekuje da će Ukrajina i Moldavija danas doći do "čekaonice EU", Gruziji će biti data "evropska perspektiva", ali uz uslov da prvo mora da ispuni uslove.\n23. 06. 2022. u 14:46 Face.ba\nSastanak lidera EU i Balkana u Briselu završen je nakon nešto više od tri sata, a glavne teme razgovora bili su načini za jačanje integracije regiona u EU. Sastanku su prisustvovali lideri balkanske šestorke.\nNajavljeno obraćanje lidera EU, Charlesa Michela i Ursule von der Leyen i francuskog predsjednika Emmanuela Mavrona, odgođeno je za kasnije zbog dužine trajanja sastanka, javio je "Sputnik". Agencija Reuters javila je da će evropski lideri formalno prihvatiti Ukrajinu kao kandidata za pridruživanje EU što se vidi kao hrabar geopolitički potez koji je uslijedio nakon ruske operacije u Ukrajini.\nDok se očekuje da će Ukrajina i Moldavija danas doći do "čekaonice EU", Gruziji će biti data "evropska perspektiva", ali uz uslov da prvo mora da ispuni uslove.\nOklijevanje u smislu proširenja usporilo je napredak zemalja Balkana - Srbije, BiH, Albanije, Crne Gore i Sjeverne Makedonije.\nU nacrtu saopštenju, u koji je Reuters imao uvid, lideri EU daće punu "i nedvosmislenu podršku perspektivi članstva u EU za zemlje zapadnog Balkana".\nNjemački kancelar Olaf Scholz rekao je početkom sedmice da EU mora da reformiše svoje interne procedure za prijem novih članica, što ukazuje na potrebu da se oko ključnih pitanja dogovara kvalifikovana većina, umjesto da je potreban jednoglasan stav.


Zadovoljstvo nam je da obavestimo naše prijatelje i kupce da je od ove godine Wine Art uspostavio saradnju sa kućom Descaves, jednim od najuticajnijih negosijana vina Bordoa. Kuća Descaves je osnovana 1881.godine a od 2014. godine je pridružena kući Louis Roederer i Duclot grupi kojima duguje današnju finanskijsku stabilnost, važnu za trgovinu “en primeurs”.\nDanašnju reputaciju kuća Descaves duguje ljudima koji su oduvek čuvali kompanijske vrednosti. Najpoznatija je gđa. Jeanne Descaves koja je, tokom 50 godina koliko je bila na čelu ove kuće, uvek pažljivo upravljala zalihama.\nDanas se kuća Descaves može pohvaliti sa 7,500 Grand Cru etiketa, 97 onih koje datiraju i pre 1875.godine, 1800 kupaca samo u Francuskoj od kojih su 96 Michelin Star restorani, 400 uvoznika u 42 zemlje širom sveta i magacinom od 6.200m2.


Vlada očekuje rešenje do kraja godine\n23. septembar/rujan, 2006.\nSavetnik premijera Kosova Avni Arifi izjavio je kako kosovska Vlada veruje da se Savet bezbednosti Ujedinjenih nacija zalaže da se rešenje statusa pronađe do kraja ove godine. Arifi je istakao da, iako to nije precizirano, međunarodna zajednica potvrđuje stav da se rešenje mora što pre naći:\n“Verujemo da je ovo nastavak angažovanja međunarodne zajednice za rešenje statusa Kosova do kraja 2006. godine. To sve sada zavisi od Ahtisarija koji treba da pripremi dokument.”\nMeđunarodni posrednik za pregovore o budućem statusu Kosova Marti Ahtisari izjavio je u Njujorku da se nastavljaju pregovori o tehničkim pitanjima, ali nijž zeleo da govori o datumima.\nProfesor međunarodnog prava Hajredin Kuci kaže kako nije dobar signal što nisu spominjani vremenski rokovi za rešenje statusa:\n“To nije dobro. Naš zahtev je da se rešenje što pre pronađe, najbolje ove godine, jer svako odlaganje stvara dileme.”\nPolitički predstavnici kosovskih Srba smatraju da je sa sednice Saveta bezbednosti UN o Kosovu upućena poruka kako nisu iscrpljene sve mogućnosti za postizanje kompromisa između Prištine i Beograda. Šef “Srpske liste za Kosovo i Metohiju” Oliver Ivanović kaže da je najava glavnog pregovarača Martija Ahtisarija o nastavku pregovora o tehničkim pitanjima naznaka da su dogovori mogući po pitanju decentralizacije i zaštite kulturne baštine:\n“Posle tehničkih pitanja možemo očekivati da se razgovara o političko-pravnom delu, odnosno statusu. Mislim da je ovo direktna naznaka da se pregovori neće ni tako brzo ni tako lako završiti. Izvesno je da je Ahtisari dobio mandat da priprema sveobuhvatni predlog, ali ja mislim da će on samo uraditi konture a da će glavne elemente tog predloga napraviti tek posle još jednog ili dva kruga razgovora na najvišem nivou.”\nPrema oceni Ivanovića, eventualna nezavisnost Kosova bila bi presedan, što bi uticalo na slična područja u Evropi i svetu:\n“Mislim da je sasvim jasno da će se neke zemlje sigurno poslužiti tim primerom. Mnogi separatistički pokreti su se u ovom trenutku pritajili, ali sam apsolutno siguran da će, onoga trenutka kada se Kosovo nekako bude rešilo ako to može da posluži njima kao primer, siguran sam da će se aktivirati sva žarišta u Evropi i šire sa istim koceptom da kao i Kosovo upornošću nasiljem dobiju nezavisnost.”\nProfesor Kuci kaže da je pitanje Kosova sada više u rukama Kontakt grupe i Saveta bezbednosti, dok će uloge Prištine i Beograda biti neznatne. Kuci ocenjuje da će se budući razgovori koncentrisati unutar Saveta bezbednosti. Kuci je to rekao osvrćući se na stav Rusije koja se protivi postavljanju rokova i nametanju rešenja:\n“Radiće se na harmonizaciji stavova u Savetu bezbednosti, a zatim će se usvojiti nova rezolucija. Izgleda da, dok demokratske zemlje podržavaju Kosovo, sa totalitarnim režimima se još mora pregovarati. “


Dodik odbacuje poziv Pompea da BIH napravi iskorak ka mogućem članstvu u NATO | ASinfo Portal\nDodao je da očekuje da tome ostanu privrženi i predstavnici RS u Savetu ministara.\n“Svaka vrsta druge odluke bila bi protiv interesa Srpske i dovela bi svakoga ko bi se ponašao na taj način u poziciju da krši odluke najviših organa Republike Srpske”, naglasio je Dodik.\nNaveo je da BiH ima okvir koji se zove Partnerstvo za mir i saradjuje sa NATO i da su, u tom pogledu, ostvarene mnoge zajedničke aktivnosti, ali da su novi zahtevi koji su ispostavljeni nešto drugo.\n“U svakom slučaju novih odluka koje podrazumevaju približavanje NATO neće biti zato što Srpska i srpski narod iz razloga koji smo ranije objasnili, prvenstvo što nas je NATO bombardovao i što su nam naneli ozbiljne gubitke u ljudskom i materijalnom smislu, ne može da prihvati članstvo u tom savezu”, rekao je Dodik.\nHaos širom Srbije, sneg pada 24 sata


Završen 18. međunarodni turnir “Miodrag Šišić – Šile” – CZBG portal\nnedelja 17.03.2019\tNema komentara na Završen 18. međunarodni turnir “Miodrag Šišić – Šile”\nPrelep vikend je iza nas. U Beogradu, u ledenoj hali Pionir, u subotu i nedelju (16. i 17. mart) uspešno je održan je 18. međunarodni turnir “Miodrag Šišić – Šile”.\nŠto se tiče Hokejaškog kluba Crvena zvezda, nastupile su četiri ekipe u selekcijama U8 i U10. Vukašin Stević predvodio je Crvenu zvezdu, dok je Ivan Jovanović predvodio Red Tim (do 8 godina). U konkurenciji do 10 godina Nikola Bera je predvodio ekipu Crvene zvezde, dok je Srđan Ristić predvodio Red Tim.\nIako se na ovom turniru (po pravilima IIHF-a) ne proglašavaju pobednici, naše ekipe su ostvarile lep uspeh, posebno selekcija Crvene zvezde do 8 godina koju je predvodio trener Stević. Naime, na celom turniru (13 ekipa u toj konkurenciji), mlađahni Zvezdini klinci su osvojili prvo mesto, a vredno je napomenuti za na celom turniru nisu primili ni jedan jedini gol.\nEvo šta je trener Stević rekao nakon finala sa Spartakom i pobede od 1:0.\n“Vrlo napeta utakmica u finalu sa Spartakom, kome čestitam na korektnoj i fer igri. Želim ovim putem da se zahvalim svim roditeljima iz selekcije U8 na utrošenom vremenu i posvećenosti oko treninga, turnira i utakmica. Naporan rad i trud se isplatio i mogu slobodno da kažem da smo zasluženo najbolja ekipa u Srbiji u ovom uzrastu! Veliki pozdrav za sve navijače Crvene zvezde!”\nŠto se tiče Red Tima, koji je predvodio trener Jovanović, oni su završili na solidnom 8. mestu sa 2 pobede, 1 nerešenom utakmicom i 5 poraza.\nU konkurenciji do 10 godina (učestvovalo 16 ekipa), Crvena zvezda, predvođena trenerom Berom, bila je na korak od finala. Naime, u polufinalnom susretu naši oklopnici su se sastali sa ljutim, večitim, rivalom i nažalost taj susret su izgubili nakon penal serije, rezultatom 2:1. Ni u borbi za treće mesto, naši mlađahni hokejaši nisu imali sreće jer su opet izgubili na penale, od ekipe NSA, rezultatom 1:0 i tako zauzeli 4. mesto.\nEkipa Red Tima je, u vrlo jakoj konkurenciji, zauzela pretposlednje 15. mesto sa 7 poraza i 2 pobede.


Transparentnost: Izveštaj Evropske komisije nije dovoljno kritičan | N1 Srbija\nTransparentnost: Izveštaj Evropske komisije nije dovoljno kritičan\n31.05.2019. |13.09 >13.12 |\nNevladina organizacija Transparentnost Srbija (TS) izrazila je zadovoljstvo zbog činjenice da je Evropska komisija (EK) u najnovijem izveštaju za Srbiju među najvažnijim preporukama i problemima ukazala na mnoga pitanja koja ta organizacija ističe.\n"Ipak, u pojedinim aspektima, Izveštaj nije dovoljno kritičan u ocenama", navela je TS u saopštenju.\nTS, između ostalog, smatra naročito značajnim što već u sažetku izveštaja EK traži od Srbije da u potpunosti i prioritetno "ispuni sve preporuke međunarodnih posmatrača".\nTS takođe navodi da se u pogledu prevencije korupcije tvrdi da mere nisu donele "merljiv uticaj", dok se kao i svih prethodnih godina od Srbije traže verodostojni pokazatelji nezavisnog postupanja tužilaštva i konečne presude za korupciju na visokom nivou.\nTransparentnost Srbija kaže i da je "jednako tačna ocena Evropske komisije prema kojoj je privatni sektor sputan slabostima u vladavini prava i obezbeđivanju pravičnog nadmetanja".\nTa organizacija, međutim, kaže da su ocene EK o javnim raspravama u pripremi zakona "nedovoljno snažne, s obzirom na razmere problema".\n"Evropska komisija je i dalje oprezna u oceni uspešnosti posebnih odeljenja za borbu protiv korupcije i privrednog kriminala, iako je od početka njihovog rada prošlo već 14 meseci. Uočljivo je da se za razliku od prošlogodišnjeg izveštaja ovaj put ne ukazuje na moguće štetne posledice široke primene sporazuma o priznanju krivice", dodaje se.\nTransparentnost Srbije evrointegracije Korupcija Evropska unija


Brus ONLINE - Ime pred sebe, pa na crtu!\nIme pred sebe, pa na crtu!\nObjavljeno 30 septembar 2012\nOd toga na koje načine je sve dolazilo do tzv. upodobljavanja lokalnih vlasti diljem Srbije – a govori se glasno o ucenama i podmićivanjima odbornika - značajnije pitanje u ovom trenutku je da li će se takva praksa, koja neretko, kao u slučaju Novog Sada, proizvodi i veoma zabrinjavajući nivo tenzija, ponoviti i nakon narednih izbora - za četiri godine ili već, kako se zalaže opozicija i deo stručne javnosti, na polovini izbornog ciklusa za centralne organe vlasti.\nUkoliko ne dođe do značajnih promena u političkom sistemu, izvesno je da hoće.\nAko se tek cinizmu (nikako zdravom razumu) pripišu teze o izlišnosti održavanja lokalnih izbora, koje su lasnirane kao reakcija na „upodobljavanje”, upravo je pomenuti proces po ko zna koji put nametnuo otvaranje pitanje izmena izbornog zakonodavstva. Ne možda toliko zbog toga što je neki drugi sistem bolji, koliko zbog toga što je postojeći očito s previše mana.\nZapravo, sa sadašnje tačke gledišta, u postojećem je sve idealno funkcionisalo sve dok Ustavni sud Srbije 2010. nije ukinuo tzv. blanko ostavke: sve to tada ugovori imeđu stranaka i odbornika nisu sprečavali namere o prelasku u drugu stranku, ali jesu osujećivali tu nameru – oduzimanjem mandata. Većini građana to, međutim, nije smetalo, a i zašto bi: glas su davali izbornoj listi. Iako ni tada prelasci odbornika u drugo jato teško da su mogli biti okarakterisani nekakvom razočaranošću politikom matične stranke, niti, oh, promenom ideoloških svetonazora, potencijalne spekulacije o nečasnim radnjama promptnom reakcijom stranaka bivale su suzbijane u startu. I koalicije su bile stabilne.\nS druge strane, u samoj odluci USS-a nije bilo ništa sporno – bez tzv. slobodnog odborničkog/poslaničkog mandata svako zaklinjanje u parlamentarnu demokratiju izaziva, blago rečeno, podsmeh i nevericu. Problem je, međutim, nastao u nespremnosti političkih elita da primenu ovogo, za ovo podneblje, revolucionarnog načela, u datom političkom sistemu ispravno anticipiraju. U javnosti je to bilo odmah učinjeno: ako je prebega bilo u okolnostima imperativnog mandata, šta će tek biti kada odbornici/poslanici budu počeli da raspolažu „svojim” mandatom?\nDa li je u tim okolnostima rešenje bila izmena izbornog zakonodavstva? Kao prvi i važan korak – bez svake sumnje. Do toga, međutim, nije došlo, uprkos inicijativama i političkih partija i raznim modelima koje su ponudili eksperata za izborne sisteme.\nVerica Kalanović, aktuelna ministarska za regionalni razvoj i lokalnu samoupravu i potpredsednica Ujedinjenih regiona Srbije, kaže za „Dnevnik” da razume nezadovoljstvo građana, „jer oni na izborima nisu birali one koji prodaju svoje mandate, već političke partije, njihove programe, ideje i ciljeve“. Ona, međutim, podseća na to da je upravo njena stranka u prethodnoj Vladi Srbije predlagala direktan izbor gradonačelnika, ali da za to među partnerima u Vladi „nije bilo sluha“.\n– Zbog takvog predloga čak smo bili kritikovani – navod ministarka i ukazuje na stav URS da svi građani, ma gde oni živeli, treba da imaju jednake šanse, prava i nadležnosti.\nVlasti u Srbiji tradicionalno odolevaju primeni stare mudrosti „kreiraj izborni zakon tako da ti odgovora kad budeš opozicija“, ali ministarka Kalanović je po tom pitanju ipak optimista. Kaže, naime, da stranke u Vladi „za sada funkcionišu kao tim“ i da otuda veruje da će i pitanje izmene izbornog zakonodavstva „doći na dnevni red“. S druge strane, skeptična je prema postojanju spremnosti za promenama u svim strankama.\n– Po pitanju ponašanja političkih partija prema tom problemu, nedavna situaciju u Leskovcu na najbolji način ilustruje dvostruke aršine kojima su neke sklone. U Leskovcu smo imali situaciju da se jedan dan održi konferencija za novinare na kojoj se podrži pravo na slobodnu volju odbornika koji su prebegli iz jedne političke partije u drugu, a onda, kada se toj istoj partiji desi da njeni odbornici u nekom drugom gradu „prebegnu“ u neku drugu partiju, tada se takvo ponašanje najglasnije osuđuje... Podizanje glasa samo u partikularnim slučajevima, kada je to na ruku interesa, nije ni doslednost ni principijelnost – navodi Verica Kalanović.\nOsim toga da li bi i kada došlo do promena izbornog sistema, nepoznanica je i koji bi izborni sistem zamenio postojeći proporcionalni, koji se na lokalnim izborima primenjuje od 2004. godine. Za sada, utisak je da javnost, pogotovo nakon turbulencija izazvanih načinom promene vladajućih većina u pojedinim lokalnim sredinama, listom navija za povratak većinskog izbornog sistema, koji je bio u primeni na lokalnim izborima 1992, 1996. i 2000. godine. Sve to pod pretpostavkom da bi stranke u slučaju da kandidati na izborima nastupaju s imenom i prezimenom morale da ozbiljnije povedu računa o tome koga kandiduju, kao da bi izabrani morali da povedu računa o posledicama prihvatanja „ponuda“ da pređu u drugu jato.\nKada su u pitanju loše strane ovog sistema, Milan Jovanović, profesor FPN u Beogradu, ističe posledicu zbog koje je ovaj sistem uostalom svojevremeno i napušten. „Srbija je diverzifikovano društvo, sa brojnim nacionalnim i političkim manjinama, sa snažnim rascepima, duboko raslojeno, sa velikim ideološkim distancama među političkim akterima. Većinski izborni sistem ostao bi nesenzibilan za tu diverzifikovanost, mnoge grupe i njihovi interesi ne bi bili predstavljeni, razne manjine bi sistemski bile pretvorene u trajne gubitnike“, tvrdi Jovanović, navodeći da je problem i što su stranke mahom protiv ovog sistema, jer shvataju da bi takav izborni model mogao izvesno dovesti, ne samo do njihovog odlaska u opoziciju, nego i do nestanka sa političke scene.\nRecimo i to da je CeSID, imajući u vidu sve mane većinskog sistema, kao kompromisno rešenje svojevremeno predložio sistem koji kombinuje proporcinalni (pri pretvaranju glasova u mandate) i većinski izborni sistem (pri dodeljivanju mandata). Iako očekuje da o tome tek bude reči među parnterima u Vladi, ministarka Kalanović je izričita u pogledu modela koji preferira i za koji će se, sva je prilika, zalagati u razgovorima o izmenama izbornog zakona.\n– Smatram da kombinovani izborni sistem spada u polovinčna rešenja. Činjenica jeste da je kombinovani izborni sistem manje loš od klasičnog proporcionalnog, ali on i dalje ne odražava volju građana u potpunosti. Ako smo ljudi principa, koji su protiv bilo kakvih kombinacija, onda ne govorimo o kombinovanom, već o većinskom izbornom sistemu. U suprotnom, odgovornost je nedefisana, podeljena, zamagljena, krivci su jedni, drugi, treći, a neretko i svi i otuda i prostora za političke pijace – napominje ministarka Kalanović za naš list.\nU svakom slučaju, izmena izbornog zakonodavstva pre svega bi trebalo da ide u pravcu uvođenje veće političke odgovornosti: jer prebezi su posledica upravo odsustva te odgovornosti. Kad smo kod prebega, oni koji to čine iz lukrativnih ili bilo kojih drugih prozaičnih pobuda, ne bi trebalo da doživljavaju samo ad hoc parcijalnu osudu, i to uglavnom od strane koju napuštaju, kao što je to u nas sada slučaj. U nekim zemljama, poput SAD i Velike Britanije, kako podseća Vladimir Goati, odluka o prelasku iz jedne u drugu partiju, označava, po pravilu, definitivan kraj političke karijere.\nZvuči li vam to potpuno nepoznato? To je samo dokaz da izmene izbornog sistema, kakve god da one budu, neće biti dovoljne da u budućnosti budemo lišeni scena iz procesa koji je ovo leta, s toliko uloženog truda, konačno upodobio lokalne vlasti.\nMotiv više i za stranke\nPrema analizi CeSIDa, na lokalnom nivou bi trebalo uvesti jednomandantne izborne jedinice u skladu s brojem odborničkih mesta u opštinskoj odnosno gradskoj skupštini. „U njima bi građani glasali za pojedine kandidate, revitalizovao bi se princip neposrednog biranja i jačale veze predstavnika i birača. Time bi se afirmisao princip neposrednosti i partije motivisale da predlažu za kandidate ličnosti koje uživaju poverenje najšireg kruga građana. Povećao bi se kvalitet poslaničkog sastava, naglasila veza građani - poslanik i podstakla demokratizacija partija. Na ovaj način se biračima omogućuje da iskažu svoje političku odluku uzimajući u obzir i kandidate i stranke koje su ih predložile“, navodi se u analizi.


Centralna komisija BiH objavila je ažurirane imovinske kartone bh. političara, a poređenjem primanja Mirka Šarovića i Željke Cvijanović mnoge stvari postaju mnogo jasnije.\nU izjavi o imovinskom stanju Željke Cvijanović, predsjednice RS, koja je udata i ima dvoje djece, navedeno je da je u 2017. godine imala prihode od 54.000 maraka po osnovu plata. Cvijanovićeva je navela i da je vlasnik polovine porodične kuće koja je vrijedna 444.646 KM, što znači da je vrijednost njenog dijela 222.323 marke, a prijavila je i da na tekućem računu ima 108.000 KM.\nNjen suprug je, u 2017. godini, po osnovu plata prihodovao 26.400 maraka, dok mu je dobit od imovine u toj godini iznosila 9.400 KM. Upisana mu je i kuća vrijednosti 294.823 marke, zemljište vrijedno 23.000 KM, polovina firme, vrijednosti 17.500 maraka, sitroen C5, 2009. godište, vrijedan 16.000 KM, štednja od 29.000 KM, kao i beskamatna pozajmica firmi od 35.000 maraka. Kada su u pitanju podaci o imovinskom stanju djece Cvijanovićeve, navedena je, za jedno dijete, plata od januara do decembra 2017. godine iznosila 26.500 KM, te da posjeduje i BMW 530, vrijedan 40.000 KM i štednja od 8.500 KM.\nDrugo njeno dijete imalo je, od 1. decembra 2017. do 1. decembra 2018. godine, ukupnu platu od 14.500 KM, a sa ocem je i vlasnik pola firme, tako da i po tom osnovu ima 17.500 KM. U rashode tog djeteta naveden je auto-lizing ugovor, u iznosu od 55.521 KM.\nCIK BiHImovina političaraMirko ŠarovićŽeljka Cvijanović\nOtkriveni gradovi gdje će Zmajevi igrati: Da li je sve namješteno protiv BiH?!


19.05.2016 u 15:25\nPolicija u Požegi podnela je krivične prijave protiv tri osobe zbog postojanja osnovane sumnje da su izvršili krivična dela falsifikovanja novca. Prema saopštenju MUP-a Srbije, dvojici muškaraca iz Užica i Požege i jednoj ženi iz Ivanjice oduzeto je 10 novčanica od 2000 dinara i jedna novčanica od 100 evra za koje se sumnja da su falsifikovane, nakon prijave vlasnika dve trgovinske radnje i jednog butika iz Požege koji su sumnjive novčanice primetili u dnevnom pazaru. - Policija je od Požežanina oduzela pet novčanica od 2000 dinara loše izrade i kvaliteta, nakon što je pokušao da kupi robu falsifikovanim novcem u jednom marketu u Požegi. Nakon prijave radnice sportske radnje iz Požege da je jedna ženska osoba u toj radnji stavila u opticaj lažnu novčanicu od 100 evra,\n09.04.2016 u 22:19\nRIK: Jedinstvena ruska stranka falsifikovala potpise\nRepublička izborna komisija je objavila da je Jedinstvena ruska stranka falsifikovala potpise za izbornu listu, odnosno da je MUP utvrdio da su na 4.834 izjave birača otisci overe napravljeni komjuterskim štampačem. RIK je, ipak, u skladu sa zakonom morao da predloži toj stranci da ispravi pomenuti nedostatak za izbornu listu Jedinstvena ruska stranka - Zoran Marić, iako je reč o krivičnom delu i, kako su članovi RIK-a kazali, „velikoj sramoti”. Naloženo je da ta lista dostavi najmanje 5.475 valjano overenih izjava birača. Đurđević je rekao da je ta stranka dostavila 12.125 potpisa 8. marta u 23.32 časa, ali da je uvidom u materijal tokom provere posumnjano u originalnost otiska pečata overe Osnovnog suda u Šapcu. Utvrđeno je da postoji 4.845 spornih izjava birača, pa je obavešten\nLažni evri iz Napulja\nEvro je lane, više nego ranije, bio meta falsifikatora. Ovakav trend uočen je u Nemačkoj, ali i drugim delovima sveta. Razlika je jedino u novčanicama koje su omiljene među falsifikatorima: u Nemačkoj se najviše krivotvori novčanica od 50 evra, a u svetu banknota od 20 evra. Baveći se ovom temom, nemački nedeljnik „Špigl” prenosi zaključak Nemačke centralne banke: „Od uvođenja evra u promet 2002. godine nije otkriveno više falsifikovanih novčanica. Samo je Evropska centralna banka izbrojala 899.000 lažnih banknota. Od ovog broja, oko 11 odsto (95.357) otkriveno je u Nemačkoj.” Prvi čovek Nemačke centralne banke Karl Ludvig Tile sumorno zaključuje: „Falsifikovanje\n11.02.2016 u 14:09\nUhapšeni falsifikatori, zaplenjeno pola miliona lažnih dolara\nPripadnici policije, u saradnji sa Tužilaštvom za organizovani kriminal, uhapsili su B.S (1987) i D.Ć (1980) iz Zrenjanina, članove organizovane kriminalne grupe, zbog postojanja osnova sumnje da su izvršili krivična dela udruživanje radi vršenja krivičnih dela i falsifikovanje novca, saopštio je MUP Srbije. U periodu od 2014. godine do danas, uhapšeni su organizator i sedam članova ove grupe, u kojoj je svaki pripadnik imao jasne ciljeve i zadatke. U Bačkom Jarku pronađena je improvizovana štamparija za pripremu i izradu falsifikovanog novca, a zaplenjeno je ukupno 5.000 falsifikovanih novčanica u apoenima od 100 američkih dolara kvalitetne izrade, koje su pripadnici ove organizovane kriminalne grupe izradili u ovoj štampariji. Nominalna vrednost ukupno do sada oduzetih\n20.01.2016 u 16:31\nUhapšen zbog opreme za skidanje podataka sa platnih kartica\nPripadnici policije su, na graničnom prelazu Gradina, uhapsili bugarskog državljanina V.S.K. (1992), kod koga su pronašli aparate za skidanje podataka sa platnih kartica sa pratećom opremom, saopšteno je iz MUP-a Srbije. Državljanin Bugarske bio je jedan od putnika u autobusu bugarske firme na realiciji Sofija-Ljubljana-Firenca. „U skladu sa Zakonom o zaštiti državne granice, izvršena je detaljna pasoška i kontradiverziona kontrola putnika i tom prilikom je u putnoj torbi V.S.K, u rukavima jakne i na dnu torbe pronađeno sedam aparata za skidanje podataka sa platnih kartica – skimera, kao i prateća oprema – tri hard diska, više vrsta kablova, lemilice, samolepljive trake za pričvršćivanje i lap-top računar”, navodi se u saopštenju. Zbog postojanja osnova sumnje da je izvršio krivično


Projekat „Upoznaj svoja prava, osnaži se, gradi mir“ – Žene za mir\nGodine 2011. realizovan je projekat „Upoznaj svoja prava, osnaži se, gradi mir“ uz podršku fondacije „Kvinna Till Kvinna“. Kroz niz ekukativnih radionica sa željom da devojke preuzmu odgovornost i da se što aktivnije uključe u društvene aktivnosti koje vode miru, nenasilju i sigurnoj budućnosti obrađeno je deset tema: Rod i pol, Ženska prava, Predrasude i stereotipi, Diskriminacija i obrnuti svet, Asertivnost, Nasilje nad ženama, Žene i seksualnost, Drugačija moć, Ženska mirovna politika i Žene i religija.\nNaredne, 2012. godine realizovana je serija od deset radionica u okviru kojih su organizovane debate na teme koje su devojke same odabrale, a koje su za cilj imale da edukuju o pravima žena i skrenu pažnju na pojave koje su direktna posledica diskriminacije žena i da osnaže devojke za borbu protiv rodne neravnopravnosti i u njihovim ličnim životima i društvu.\nGodine 2013. sprovedeno je Pilot istraživanje stavova devojaka prema pojavama koje su posledica rodne neravnopravnosti, uz očekivanja da devojke koje su bile obuhvaćene prethodno organizovaim edukativnim aktivnostima Udruženja imaju više znanja o pravima žena i da lakše prepoznaju situacije u kojima se prava ne poštuju, u poređenju sa devojkama koje nisu pohađale navedene radionice.\nNaredna, 2014. godina bila je posvećena edukovanju žena angažovanih u politici i njihovo osnaživanje i emancipovanje u zajedničkim aktivnostima. Podršku za rad SOS konsultacija, stručnih savetovališta i psihosocijalne podrške deci pružilo je Ministarstvo za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja.\nPsihosocijalna podrška deci iz porodica i partnerskih veza u kojima je prisustno nasilje je nova usluga koja se prvi put realizovala od strane Udruženja.


BiH ubjedljivi lider centralne i istočne Evrope po kineskim investicijama - Biznis Info\nBiH ubjedljivi lider centralne i istočne Evrope po kineskim investicijama\nBy BiznisInfo on\t 02/07/2018 Biznis cafe, Ekonomija\nKina je najavila ogromne investicije na Balkan, a prema tabeli koju objavljuje britanski Financial Times vidi se da je BiH daleko ispred svih ostalih država, piše BiznisInfo.\nUgledni FT piše o kineskim investicijama uoči samita Kine sa 16 zemalja centralne, južne i istočne Evrope koji će se održati 7. jula u Sofiji.\nList dodaje da ove investicije unose strah u Briselu i drugim zapadnoevropskim prijestonicama.\nOkupljanje u Sofiji ove sedmice bit će novi pokazatelj kineskih ambicija u regionu kojem pripada i BiH, a u vrijeme kada su odnosi Evrope sa Vašingtonom i Moskvom veoma zategnuti.\nKineske investicije u 16 evropskih država otkrivaju snažan fokus na Balkanu, odnosno na države koje se žele priključiti EU, prema analizi Centra za strateške i međunarodne studije (CSIS) iz Vašingtona.\nPrema njihovim podacima, od ukupno 9,4 milijardi dolara kineskih investicija u 2016. i 2017. godini u 16 zemalja koje pripadaju ovom bloku, čak 4,9 milijardi se odnosi na pet balkanskih država koje nisu članice EU, a to su Albanija, Bosna i Hercegovina, Makedonia, Crna Gora i Srbija.\nSrbija i Crna Gora vode pregovore o članstvu u EU, dok su Albanija i Makedonija prošle sedmice primile uslovno odobrenje da počnu pregovore naredne godine.\nPrema tabeli koju prenosi FT, vidi se da je BiH na samom vrhu liste po kineskim investicijama u širokom regionu. S obzirom da se iz tabele vidi da ove investicije u BiH iznose više od 3 milijarde dolara, očito je da su uračunate najavljene investicije koje još nisu realizovane, navodi BiznisInfo.\nNajslabiji privukli najviše\nAnalitičari ukazuju da su „najmanje i najslabije“ ekonomije u grupi privukle najviše investicije iz Kine, jer je Kini lakše u zemljama koje nisu članice EU dobiti veće ustupke.\nKinezi zasad imaju najviše utjecaja u „najmanjim i najriskantnijim ekonomijama kojima nedostaje altenativa za finansiranje infrastrukture“, rekao je Jonathan Hillman iz CSIS-a.\n– Kada je kineska poduda jedina na stolu, Kina ima mnogo više šansi da postigne dogovor koji će uključivati angažiranje njenih kompanija, radnika itd – rekao je on.\nNaprimer, pravila EU nalažu da izvođači radova na infrastrukturnim projektima moraju biti birani na javnom tenderu, dok kineske banke uvjetuju pozamljivanje novca time da kineske firme budu angažovane na realizaciji projekta.\nNa Balkanu su mnogi kineski projekti vezani za infrastrukturu, uključujući željeznice.\nKada infrastruktura bude kompletirana, omogućit će bolji transport robe iz grčke luke Pirej ka unutrašnjosti regiona i Evrope.\nIako se u tekstu FT-a to ne navodi, podsjetimo da se najveće kineske realizovane, ali i najavljene investicije u BiH odnose na izgradnju termoelektrana.


Rusija: Snowdenov zahtjev bi mogao da bude razmatran tri mjeseca\nZahtjev odbjeglog bivšeg saradnika CIA-e Edwarda Snowdena za privremeni azil koji je u utorak predao ruskoj Federalnoj službi za migracije (FMS) mogao bi da bude razmatran maksimalno tri mjeseca, a za to vrijeme biće mu izdat dokument na osnovu kojeg će moći da boravi u Rusiji, saopćili su izvori u FMS, prenosi Itar-Tass.\nKako je navedeno na internet stranici ove službe privremeni azil podrazumjeva “svojevrsni humanitarni status” ili odgođenu deportaciju.\n– U slučaju pozitivnog odgovora na zahtjev izdaje se potvrda o dodjeljivanju privremenog azila na teritoriji Ruske Federacije. U slučaju negativnog odgovora moguće je podnošenje žalbe. Privremeni azil se odobrava na godinu dana i može se svake godine produžavati za 12 mjeseci – navodi se na internet stranici FMS.\nFMS ima tri Centra za osobe koje traže privremeni azil, kapaciteta 180 mjesta.\nPoznati ruski advokat Anatolij Kučerena, blizak Kremlju, koji se jutros sastao sa Snowdenom, rekao je da je “zahtjev podnijet ruskim vlastima”, odnosno FMS, prenijela je agencija AFP.\nAgencija Interfax prenosi, pozivajući se na Kučerena, Snowden za sada ne planira da, po dobijanju privremenog azila, ode u neku drugu zemlju.


DECENIJU NA APENINIMA - Jovanina selidba iz Busta u Moncu? - SPORTSKI ŽURNAL\nU dosadašnjoj karijeri Srpkinja, koja je pet sezona nosila dres Crvene zvezde, bila je u taboru italijanskih ekipa Kazalmađoreu, Skandićiju, Busto Arsiciju\nFOTO: OK Busto Arsicio\nJovana Stevanović, 29-godišnji srednji bloker reprezentacije Srbije, i desetu sezonu ostaje na Čizmi, u Seriji A.\nPoslednjih dana, sve više se čuje da bivši kapiten Busta Arsicija menja klupske odore i oblači dres Vero Volej Monce, vicešampiona Italije. Jovana je minule sezone bila važna karika u igrama Busta, koji je rolu završio u četvrtfinalu plej-ofa.\nU dosadašnjoj karijeri Srpkinja, koja je pet sezona nosila dres Crvene zvezde, bila je u taboru italijanskih ekipa Kazalmađoreu, Skandićiju, Busto Arsiciju.\nSantareli saopštio spisak putnica za Brazil i Kanadu\nJovana Stevanović o pripremama na Palama: Jedva čekam da upoznam najveće Srbe\nTerzić: Zadovoljni celim Gran Prijem, još bolje na EP


BIRODI: ZA 45% GRAĐANA SRBIJE NAJPRIHVATLJIVIJI PRIORITET ČLANSTVO U EU - Magločistač\nPočetna Vesti BIRODI: ZA 45% GRAĐANA SRBIJE NAJPRIHVATLJIVIJI PRIORITET ČLANSTVO U EU\n„Posmatajući po delovima Srbije, članstvo Srbije u EU ima najveću, statistički značajnu podršku među građanima koji žive u istočnoj i južnoj Srbiji. S druge strane u ovom delu Srbije je statistički značajno manja podrška politici nesvrstavanja Srbije. Građani Beograda statistički značajnije su za ‘nesvrstavanje’ Srbije, ali i najmanje podržavaju članstvo Srbije u Evroazijskoj zajednici“, navodi se u saopštenju.\n„U pogledu informisanja, među onim ispitanicima koji gledaju dnevnik RTS dominira stav da Srbija treba da bude član EU. Isti stav prema EU imaju gledaoci dnevnika na TV Happy i TV Prva. Ispitanici koji se informišu preko dnevnika TV Pink statistički značajno manje podržavaju članstvo Srbije u EU, odnosno statistički značajnije više podržavaju da Srbije ne bude član ni EU ni Evroazijske zajednice. Ovaj nalaz važi i za gledaoce nekadašnje TV B92, odnosno sadašnje TV O2“, navodi se u saopštenju.\n„Posmatrajući po izbornom ponašanju, sedam od deset ispitanika koji su u maju 2019. bili neodlučni je za članstvo Srbije u EU. Među glasačima Srpske napredne stranke taj procenat je 45,1% uz 29%onih koji su za neutralnost i četvrtinu za Evroazijsku zajednicu. Relativno sličan odnos je kod Socijalističke partije Srbije. Slično viđenje spoljne politike Srbije imaju glasači Pokreta Slobodnih građana“, navodi se u saopštenju.


Umro je prije 225 godina, a prodao je najviše CD-ova ove godine\n13 decembar 2016 01:00\nNekim ljudima popularnost izgleda nikada ne prolazi.\nMocart (ilustracija) -\nTako je ove godine,najprodavaniji izvođač neko ko nije sa nama više od 200 godina – Volfgang Amadeus Mocart.\nObično pobjednik godine u broju prodatih CD-ova bude neko ko drži i druge rekorde, kao što je broj pregleda na Јutjubu, odnosno, neko ko je na vrhuncu popularnosti, recimo Bijonse ili Drejk.\nNaime, ove godine je 225. godišnjica Mocartove smrti, pa je povodom toga napravljen projekat kojim su obuhvaćena sva njegova djela i snimljena na 200 diskova, što je oko 240 sati muzike.\nProdato je 6.000 ovih kompleta, što je više od 1,2 miliona CD-ova, a to je i ovogodišnji rekord.


Osnovana Sekcija tekstila Zlatiborskog okruga – ZoomUe\nOsnovana Sekcija tekstila Zlatiborskog okruga\nUŽICE – Pr menadžer kompanije Tred-tex iz Prijepolja Suanita Čelebić izabrana je za predsednika, a osnivač kompanije Kole print iz Užica Dušan Kostić za potpredsednika na konstitutivnoj sednici Sekcije tekstila Zlatiborskog okruga koja je održana u Regonalnoj privrednoj komori Užice.\nSekcija tekstila je deo Udruženja za industriju tekstila, odeće, kože i obuće Privredne komore Srbije.\nPredsednica novoosnovane sekcije istakla je da će se posvećeno baviti preuzetim zaduženjima i istrajno tražiti kod nadležnih državnih organa i institucija odgovore na sva otvorena pitanja.\nTekstilci su raspravljali i o problemima koji ih opterećuju, a posebno je ukazano na uslove uvoza i carinjenja tekstilnih proizvoda iz Kine i Turske, nadzor u svim aspktima prometa na malo, kao i pitanje poreza i doprinosa na zarade.\nU Zlatiborskom okrugu registrovane su 143 kompanije u oblasti tekstilstva koje zapošljavaju 3946 radnika. Porast proizvdonje u 2017. godini u odnosu na 2016. godinu je 7,1 odsto u oblasti tekstila i 2,2 odsto u proizvodnji odvenih predmeta. Prosečna plata u protekloj godini bez poreza i doprinosa iznosila je 34 523 dinara u tekstilnoj industriji, a u proizvodnji odvenih predmeta 28 825 dinara.\nTags: Savet tekstilacaTekstilna industrija\nNext story Stručno usavršavanje u FAP-u\nPrevious story Vrutci crveni od algi (VIDEO)


Aldžazira Balkans - Blic\n"Blic" vam u saradnji sa "Aldžazirom Balkans" donosi priču koja će vas upoznati sa životnim putem jedne od najvećih balkanskih pop-zvezda svih vremena - Edina Dervišhalidovića, poznatijeg kao Dino Merlin. Njegova biografija je ujedno i svedočanstvo o burnom životu Balkana u kojem, osim ratova, postoje i neke lepše veze, one koje se osete kroz muziku i odnos publike prema zajedničkim muzičkim zvezdama. Dino Merlin je jedna od najsvetlijih među njima, a sve detalje pogledajte u videu.\nTIHI RAT TRAMPA I ĐINPINGA Iza cele krize o Severnoj Koreji krije se sukob AMERIKE I KINE (VIDEO)\nProslavi 70. godišnjice osnivanja Severne Koreje prisustvovala je visoka delegacija Kine. Međutim, dolazak predsednika Si Đinpinga otkazan je u poslednji trenutak.\nOva NATO zemlja bila je u sjajnim odnosima sa Rusijom, a onda su otkrivena DVA PUTINOVA ŠPIJUNA (VIDEO)\nMoskva je zapretila kontramerama ukoliko Grčka protera dvoje ruskih diplomata osumnjičenih za mešanje u unutrašnje poslove ove zemlje. Rusi su, navodno, radili na podrivanju nedavno postignutog grčko-makedonskog sporazuma.\nNakon 150 godina pod Britancima, sada PREBOGATI GRAD-DRŽAVA slavi dve decenije pod Kinezima (VIDEO)\nU Hong Kongu je obeležena 21. godišnjica povratka te administrativne regije pod vladavinu Kine.\nProšlo je 150 godina od rođenja čuvenog SRPSKOG PESNIKA, a njegovi stihovi nas i danas OPOMINJU (VIDEO)\nProšlo je 150 godina od rođenja Alekse Šantića. Veliki pesnik čini se neodvojiv od rodnog Mostara.\nSamo nekoliko dana pre susreta čelnika zemalja Korejskog poluoostrva, ekipi "Al Džazire" dopušteno je da istraži kakav je život u Severnoj Koreji, zemlji koja je već decenijama izolovana od ostatka sveta.\nKRAJ JEDNE ERE Posle 60 godina, Kubom vlada čovek koji se ne preziva Kastro (VIDEO)\nPorodica Kastro dominirala je kubanskom politikom još od pobede komunističke revolucije 1959. U sredu je izabran naslednik predsednika Raula Kastra, što je označilo kraj jedne političke ere.\nRudar RMU Zenica Šefik Šišić, koji je u nedelju u porodičnoj kući u Gradišću izvršio samoubistvo vešanjem, zbog nerešenog pitanja penzionisanja, ostavio je za sobom oproštajno pismo.\nOliver Stoun: Tito je heroj naše istorije, Hilari Klinton je glupa\nTrostrurki oskarovac, poznati holivudski reditelj i scenarista Oliver Stoun izjavio je da se sve više divi nekadašnjem doživotnom predsedniku SFRJ Josipu Brozu Titu koga smatra herojem naše istorije, jer je on, kako kaže, predstavljao “treći pravac” između komunizma i kapitalizma.


Počeo prvi "EastHub": IT kompanije iz Srbije pred američkim investitorima - Ekonomija - Dnevni list Danas\nPočetna » Ekonomija » Počeo prvi „EastHub“: IT kompanije iz Srbije pred američkim investitorima\nPočeo prvi „EastHub“: IT kompanije iz Srbije pred američkim investitorima\nU Majamiju je startovao „EastHub” – prvi srpski IT biznis akcelerator u SAD, a već prvih dana polaznici programa, tehnološki startapi iz Srbije, upoznali su se sa uslovima otvaranja kompanija u SAD, zakonima i propisima, mogućnostima pokretanja biznisa, načinima kako pravno da zaštite svoje ideje.\n0Piše: Danas Online 11. februara 2019. 13.43\nVeć 14. februara predstavnici kompanija iz Srbije predstaviće se investitorima iz SAD, investicionim fondovima, navodi se u saopštenju.\nKako se ističe, već prvih dana obuke polaznici su imali kvalitetna predavanja eksperata iz različitih oblasti. Stephen Nunez, brend development menadžer Executive digital, objasnio je je polaznicima kako da se, na pravi način, predstave potencijalnim investitorima i kako najbolje da prodaju proizvod. Robert Mazzucchelli iz kompanije SportED TV govorio je o izgradnji i razvoju brenda, a Vojkan Dimitrijevic, partner u GreenSpring Association, o vrstama i fazama investicija, kao i o finansijskim instrumentima.\nVetGuide je aplikacija koja olakšava svakodnevni posao veterinarima, a Mladen Pavlovic je doktor veterinarske medicine sa velikim iskustvom u industriji, kroz koju je spoznao sve nedostatke i probleme sa kojima se srecu ljudi iz te industrije, navodi PKS.\namerika, it biznis, privredna komora srbije\nKosovo priprema zabranu kretanja za vozila iz Srbije\nBrisel uputio apel Prištini


Kokoškov nakon žreba jasan, nema potcenjivanja, ali ni straha! - Sportske.net\nKošarkaška reprezentacija Srbije danas je dobila rivale na kvalifikacionom turniru za Olimpijske igre, koji će biti održan u Beogradu.\nŽrebom je odlučeno da će se Srbija takmičiti u grupi A turnira u Beogradu, zajedno sa selekcijama Dominikanske republike i Novog Zelanda.\nU grupi B turnira koji će se od 23. do 28. juna održati u srpskoj prestonici nalaze se selekcije Portorika, Italije i Senegala.\nNakon žreba oglasio se i novi selektor reprezentacije Srbije Igor Kokoškov.\n"Poštujemo sve naše protivnike koji će biti na predkvalifikacionom turniru u Beogradu, ali se ne plašimo nikoga. Nećemo biti naivni da nekog potcenimo. Pristup svakoj utakmici će biti maksimalan jer se radi o eleminacionom sistemu takmičenja gde se jedan loš dan i jedna loša utakmica kažnjavaju.\nSa nekim od ovih timova smo igrali prošlog leta i imali pozitivane rezultate. Ali ponavljam, naš fokus će biti na nama samima. Mi kontrolišemo našu pripremu za predstojeće leto. Želim našim igračima da budu zdravi, da imaju uspešne sezone sa svojim timovima, a onda da sakupimo sve najbolje što košarka u zemlji Srbiji ima i da ispunimo očekivanja ljubitelja košarke da se nacionalni tim kvalifikuje za OI u Tokiju", izjavio je Kokoškov.


Prijeti opasnost da u Mitrovici pobijedi neko po volji Prištine – mojKontakt portal – Radio Televizija Kontakt\n21. 09. 2021.\nPrijeti opasnost da u Mitrovici pobijedi neko po volji Prištine\nBy / 03. 11. 2013.\n“U ovom trenutku naši građani na Kosovu i Metohiji u severnoj Kosovskoj Mitrovici suočeni su, nažalost, sa rezultatima kampanje zastrašivanja protiv učešća na ovim izborima”, rekao je Đurić za beogradsku TV Prva.\nĐurić je rekao da to “zbog potpuno neshvatljivih razloga, i u političkom i etičkom smislu, dolazi iz redova dijela političke javnosti u Srbiji”.\nOn je upitao da li su oni koji su se zalagali za bojkot izbora spremni da ponesu dio odgovornosti ukoliko večeras poslije 20.00 časova za gradonačelnika Kosovske Mitrovice bude proglašena Adrijana Hodžić, koju podržava Priština.\nDirektor Kancelarije Vlade Srbije za medije Milivoje Mihajlović rekao je da bojkot žele Priština i dio ljudi u sjevernom dijelu Kosovske Mitrovice, odnosno oni kojima odgovara haos, te da Srbi, ako ne izađu na ove izbore, neće odlučivati i svojoj sudbini.\nAnalitičar Đorđe Vukadinović rekao je da je izlaznost Srba na izbore skladalozno mala i da Srbi imaju pravo i da glasaju i da ne glasaju.\nRanije danas kandidat za gradonačelnika Kosovske Mitrovice Krstimir Pantić rekao je da protivnici izbora zastrašuju građane i da su primijećeni ljudi koje građani nikad nisu viđali u Kosovskoj Mitrovici, a među njima i Mladen Obradović iz pokreta “Obraz”.\n“Oni ljude koji pokušavaju da glasaju psuju, pogrdno im dobacuju i prete im, a sve se to dešava ispred pripadnika Kosovske policije koji ne reaguju, iako je zakonom predviđeno da 100 metara od biračkog mesta niko ne sme biti prisutan niti se sme remetiti javni red i mir”, rekao je Pantić.\nPantić kaže da takva atmosfera utiče na izlaznost i da je, po podacima kojima on raspolaže, na izbore u Kosovskoj Mitrovici izašlo je oko 70 odsto Albanaca i Srba svega 30 odsto, pa da je potpuno realan scenario da Albanci preuzmu vlast i u opštinama na sjeveru.\nMediji u Srbiji javljaju da ekstremni desničari ometaju normalno glasanje, a među njima su najekstremniji Obraz, Dveri, “Četnici iz Valjeva”, grupa “Artemijevaca”, kao i grupe sa obilježjima DSS-a.\nPrema medijskim informacijama sa terena, ekstremisti presreću starce i žene koji idu ka biralištima i prijete im, a vođa “Obraza” sa grupom svojih ljudi snima prilaz biralištima.\nImenovan novi finansijski direktor Mtel-a\nBy Davor Damjanovic / 21. 09. 2021.\nSNEŽANA PAJKIĆ: Seju mržnju i vode hajku, ponosna sam na muža Milana Jolovića i na prijateljstvo sa Novakom Đokovićem!\nNEĆU DA PRISTANEM NA PONIŽAVANJE SRBIJE, POVUĆI ĆE SAFARI VOZILA KOJA NE ZNAM ČEMU SLUŽE: Vučić iskreno o situaciji na Kosovu\nNA JARINJU, NOĆ PROŠLA BEZ INCIDENATA: Tu su 2 jedinice ROSU sa dugim cevima i bornim kolima, peške pređe samo ko mora\n“Hvala Majdovu, što je Novaka Đokovića doveo u Sokolac” Bjelica o svadbi decenije o kojoj bruje mediji\nPartijarh Irinej služio liturgiju u Sremskim Karlovcima\nKako vizualno stanjiti struk?


Dve "čudne" scene iz Španije (FOTO+VIDEO) - Bizlife.rs\nDve “čudne” scene iz Španije (FOTO+VIDEO)\n18:56 Barselona/Đirona, 29/10/2017\nTaman što su jedinstvenoj Španiji “vetar u leđa” dali masovni antiseparatistički protesti u glavnom gradu Katalonije, Barseloni, taj vetar je “usporio” fudbalski klub Real Madrid šokantnim porazom na gostovanju u Đironi, drugom važnom katalonskom gradu.\nNa stotine hiljada demonstranata koji su nosili španske, zvanične katalonske zastave poznate kao “senjera” i zastave EU, okupilo se u centru Barselone. Oni su prisustvovali skupu čiji je cilj podrška jedinstvu Španije, prenosi AP.\nAgencija navodi da je atmosfera na protestu bila vesela i da masa uz glasne povike odobravanja pozdravlja političare i zvaničnike centralne vlade u Madridu koji su se pridružili maršu kroz centralni bulevar u Barseloni, uz klicanje “Živela Španija”.\nSmenjeni predsednik katalonske vlade Karles Pudždemon u subotu je u televizijskom obraćanjju uputio poziv Kataloncima da se na demokratski i miran način suprotstave odluci španske vlade da preuzme direktnu kontrolu nad Katalonijom nakon proglašenja nezavisnosti u petak u regionalnom parlamentu.\nMeđutim, dan kasnije, slika iz epicentra Katalonije, bila je potpuno drugačija. Reka ljudi potekla je kroz Barselonu poručujući samo jedno – hoće Španiju jedinstvenu.\nDa, ipak, dan ne prođe sasvim u znaku podrške celovitosti Španije, potrudio se “kraljevski” fudbalski klub iz Madrida koji je, kao apsolutni favorit, izgubio na gostovanju u Đironi, malom katalonskom gradiću sa posebnom težinom u celoj ovoj “pokrajinskoj krizi”.\nNaime, ovaj gradić na istoku Katalonije sa oko stotnjak hiljada stanovnika, rodno je mesto smenjenog Pudždemona. Njihov fudbalski klub, iako igra u španskoj Primeri, snagom ne može da se meri sa gigantima kao što je, između ostalog, i Real Madrid.\nIpak, taj veliki Real Madrid sa svojim Ronaldom, Ramosom, Modrićem…uspeo je da u sred Katalonije “ispusti” pobedu protiv malene Đirone i izgubi sa 2:1 i to posle preokreta, a ova vest je, poput one iz Barselone, ekspresno otišla u svet.\nKakva je atmosfera bila neposredno po završetku utakmice, dovoljno govori i kratak video koji je “hitrinski” okačen na Jutjub:\nfudbal protest barselona real spanija katalonija


Nagrađivani autor Džez Rouz takođe savetuje da popijete čaj kada nešto izgubite kako biste se smirili i hladne glave krenuli u potragu\n21.12.2017. - 11:07h Autor: magazin.hr\nNaizgled bizarna ponašanja pomažu da se setite gde ste ostavili određeni predmet i u kom trenutku. Prvo isprobajte, onda sudite!\nKada ne možete da pronađete telefon ili ključeve uhvati vas nervoza i panika dok pokušavate da se setite gde ste ih ostavili. Prestanite da pokušavate da vratite sećanje, jer verovatno nećete uspeti – lajanje kao pas je tajna za prestanak gubljenja stvari, smatra stručnjak za ljudsko ponašanje. Neobično oglašavanje za vreme odlaganja stvari podstaknuće asocijacije na to mesto kada budete tražili određeni predmet. Nagrađivani autor Džez Rouz takođe savetuje da popijete čaj kada nešto izgubite kako biste se smirili i hladne glave krenuli u potragu.\n“Svesno izvršavajući značajnu akciju kada nešto odlažete, stvarate mentalnu oznaku u tom trenutku. Lajanje poput psa kada negde stavite ključeve automobila je ekstremni primer, ali što je neobičnija akcija, to je verovatnije da ćete se setiti tog trenutka. Istina je da svi znamo gde su izgubljene stvari, ali jednostavno ne znamo kako da pristupimo informacijama u našem mozgu, a to je veština koja se može naučiti”, kaže Rouz i dodaje da su žene uspešnije u pronalaženju stvari od muškaraca jer je njihov mozak bolji u multitaskingu.\nOvo su trikovi uz koje ćete prestati da gubite stvari:\nLajte kao pas\nAko ćete lajati svaki put kad odložite neki predmet, bićete svesni trenutka u kom ste ga odložili, tako da ćete se lako setiti na kojem ste mestu bili kad se to dogodilo.\nJednostavna akcija poput štipanja za ruku delovaće poput mentalne oznake koja će vas kognitivno osvestiti o tome šta činite i gde, piše Dejli mejl.\nDajte stvarima nadimke\nDajte predmetima slatke nazive ili im udelite kompliment kada ih odlažete. Na primer: Ostaviću te ovde da se sunčaš pored prozora, olovko Miško. Bizarno ponašanje pomoći će vam da se setite gde ste šta ostavili.\nStavljajte stvari na očigledna mesta, a ne neobična misleći da će vam to pomoći da se setite gde se nalaze. Stavljanje predmeta na isto mesto stvoriće naviku i olakšati pronalazak. Ljudski mozak brzo uspostavlja uzorak kad stavljamo stvari na isto mesto bez razmišljanja o tome, zbog čega uvek dolazimo do istog ormarića za šoljice kada spremamo čaj, na primer.


ZABRINJAVAJUĆI PODACI ZAHTIJEVAJU OZBILJNU ANALIZU: U Crnoj Gori porastao broj pušača – Portal Luca\nZABRINJAVAJUĆI PODACI ZAHTIJEVAJU OZBILJNU ANALIZU: U Crnoj Gori porastao broj pušača\nU Crnoj Gori je povećan broj stanovnika koji konzumiraju duvanske proizvode, posebno među mlađom populacijom, saopštila je nacionalna koordinatorka za kontrolu duvana Agima Ljaljević.\nOna je, povodom 31. maja – Međunarodnog dana kontrole duvana, rekla da najnovija istraživanja ukazuju da u svijetu oko osam miliona ljudi umre zbog upotrebe duvanskih proizvoda, a da se procjenjuje da će taj broj značajno rasti narednih godina.\nLjaljević je kazala da je korišćenje duvanskih proizvoda među populacijom starosti između 15 i 64 godine značajno zastupljeno u Crnoj Gori.\n„Podaci pokazuju da je došlo do povećanja zastupljenosti stanovnika koji konzumiraju duvanske proizvode, od 31 odsto, koliko su iznosili 2012. godine, na 35,4 odsto“, saopštila je Ljaljević.\nKako je istakla, navedeni podaci zabrinjavaju, posebno zbog toga što je u Crnoj Gori, do poslednjeg istraživanja, kontinuirano evidentiran trend pada konzumenata duvanskih proizvoda.\nLjaljević je rekla da je istraživanje o kvalitetu života, životnim stilovima i zdravstvenim rizicima stanovnika Crne Gore takođe pokazalo da je još 17,1 odsto populacije nekada tokom života koristilo duvanske proizvode.\n„Što pokazuje da je samo 47,6 odsto stanovnika tokom cijelog života apstiniralo od upotrebe duvanskih proizvoda“, istakla je Ljaljević.\nOna je navela da je zastupljenost pušenja u odnosu na pol iznosila 36,2 odsto među muškarcima i 34,5 odsto među ženama, što ukazuje da je, poslednjih godina, izražen značajan trend povećavanja pušenja među ženama.\nLjaljević je naglasila da je u populaciji mlađih žena, starosti između 15 i 24 godine, prevalencija veća, za čak jedan odsto, nego među muškarcima iste starosti.\n„Činjenica je da su kulturološke i sociološke prilike uslovile promjene u ponašanju žena u Crnoj Gori, koje je, na žalost, neusklađeno sa zdravljem“, rekla je Ljaljević.\nPrema njenim riječima, najveća vrijednost prevalencije pušenja u Crnoj Gori evidentirana je u populaciji starosti od 45 do 54 godine, a iznosila je gotovo 45 odsto.\nLjaljević je kazala da se prevalencija pušenja u gradskoj i seoskoj populaciji ne razlikuje značajno, i da ni stepen obrazovanja nije ograničavajuća komponenta za konzumiranje duvana.\n„Najveći broj pušača, dnevno konzumira između deset i 20 cigareta, ali gotovo svaki treći pušač konzumira više od 20 cigareta dnevno“, dodala je ona.\nLjaljević je rekla da konzumiranje duvanskih proizvoda među mladima u Crnoj Gori takođe bilježi trend rasta, što su potvrdila istraživanja.\nBroj korisnika duvanskih proizvoda je, prema njenim riječima, značajno povećan među petnaestogodišnjacima i šesnaestogodišnjacima, kao i onima starosti do 24 godine.\n„Povećan je broj mladih koji su eksperimentisali sa duvanom tokom života, a smanjena je i starost kada se počinje sa konzumiranjem duvanskih proizvoda“, ukazala je Ljaljević.\nOna je rekla da se najveći broj mladih opredjeljuje za pušenje u periodu između 15-te i 16-te godine i da se zastupljenost značajno ne mijenja do 24 godine, kada vrijednost prevalnecije počinje ponovo da raste.\nLjaljević je ukazala da prevencija upotrebe duvanskih proizvoda podrazumijeva istovremeno primjenu niza mjera.\n„Kao što je dosljedna primjena restriktivnih zakona koji regulišu različite segmente vezane za duvanske proizvode, cjenovne, poreske i taksene politike, kontrole tokova duvana, praćenje rasprostranjenosti upotrebe duvanskih proizvoda, kontrola primjene Okvirne konvencije o kontroli duvana i prvnstveno adekvatne i kompetentne mjere promocije nepušenja i prevencije pušenja“, navela je Ljaljević.\nOD 1. JULA: Cigarete skuplje 50, gazirana pića do 15 centi\nUP: Oduzete cigarete u vrijednosti od 90 hiljada eura


Uticaj poreskog okruženja na mikro, mala, srednja preduzeća i preduzetnike | Unija Poslodavaca Srbije\nU okviru kampanje Unije poslodavaca Srbije poslovnOkruženje koja se bavi ocenom privredne klime u Srbiji nastavljamo da se bavimo poreskom politikom iz ugla mikro, malih i srednjih preduzeća. Iz tog razloga Vas pozivamo da uzmete učešće u anketi koja se bavi Uticajem poreskog okruženja na mala i srednja preduzeća u Republici Srbiji i za koju Vam treba oko 5 minuta vremena.\nAnketu možete popuniti na sledećem linku: https://forms.gle/qjmgDanQEZwkVeqQ7\nIstraživanje nam je važno kako bismo prikupili relevantne argumente neophodne za dalji intenzivniji dijalog između privrede i državnih institucija koji može uticati na bolje međusobno razumevanje, ali pre svega na izgradnju dobrog, podsticajnog poslovnog ambijenta u Srbiji.\nVaše mišljenje nam je izuzetno važno kako bismo delovali i zaštitili interese privrede.\nAnketa je anonimna i svi dobijeni rezultati ankete biće obrađeni i objavljeni kao statistički podaci, a vaši komentari neće biti potpisani.


Sporazum o saradnji BIT Alliance i AUBiH: Susret nauke i industrije neminovno daje novu vrijednost - AKOS\nHome > Vijesti > Vijesti iz zemlje > Sporazum o saradnji BIT Alliance i AUBiH: Susret nauke i industrije neminovno daje novu vrijednost\nby - 17/04/2017 06/09/2017\n“Nedostatak stručnog kadra i neusklađen obrazovni sistem sa tržištem rada, samo su neki od problema koji usporavaju razvoj softverske industrije u BiH. Saradnja sa AUBiH usmjerena je na razvoj kompetencija koje nedostaju studentima, budućim softver inžinjerima, kao i na prekvalifikaciju nezaposlenih osoba, čime ćemo doprinijeti rješavanju problema sa kojima se ova potentna oblast susreće.”, istakao je Haris Memić, predsjednik Upravnog odbora BIT Alijanse.\n“Susret nauke i industrije, akademskih institucija i privrede, neminovno rezultira unapređenjem znanja i novom vrijednošću. Od velike je važnosti da u Bosni i Hercegovini kreiramo ambijent za nova zapošljavanja u oblastima u kojima možemo biti visokokonkurentni u usporedbi sa svijetom. Upravo to je bio razlog potpisivanja Sporazuma sa BIT Alliance.”, izjavio je predsjednik Denis Prcić.\nSporazum o saradnji JU Centar za edukaciju sudija i tužilaca FBiH i AUBiH\nTagovano americki univerzitet Denis Prcić posao prekvalifikacija nezaposlenih\nNesanica: Liječenje – kako brzo zaspati?


Odlukom je propisano da je nositelj procesa izrade Strategije Odjeljenje za razvoj u okviru Ministarstva privrede Tuzlanskog kantona, a učesnici u procesu izrade Strategije razvoja Kantona su instititucije Kantona, jedinice lokalne samouprave i socio-ekonomski akteri. Horizontalna i vertikalna koordinacija izrade Strategije razvoja Kantona osigurana je kroz Kantonalni odbor za razvoj i Vijeće za razvojno planiranje i upravljanje razvojem u Tuzlanskom kantonu. Ministarstvo privrede Tuzlanskog kantona, primjenom otvorenog metoda koordinacije i poštujući princip horizontalne i vertikalne koordinacije, iniciralo je formiranje Tematskih grupa (TG 1 – Ekonomski razvoj, TG2 – Društveni razvoj, TG 3 – Zaštita okoliša i TG 4 – Dobra i inkluzivna uprava), kojim će se osigurati učešće prethodno navedenih aktera, u svim fazama procesa izrade Strategije.\nU dosadašnjem procesu izrade Strategije razvoja Tuzlanskog kantona formirane si i održane Tematske grupe za četiri oblasti (TG 1 – Ekonomski razvoj, TG2 – Društveni razvoj, TG 3 – Zaštita okoliša i TG 4 – Dobra i inkluzivna uprava), putem kojih je osigurano učešće prethodno navedenih aktera, u svim fazama procesa izrade Strategije. Finaliziran je Nacrt Strateške platforme, koja obuhvata socio-ekonomsku analizu, SWOT analizu, strateški fokus te definisani strateški ciljevi. Naredni korak u procesu izrade Strategije su javne konsultacije na Nacrt Strategije razvoja Tuzlanskog kantona za period 2021.-2027. godina.\nNacrt Strategije razvoja Tuzlanskog kantona za period 2021.-2027. godina u potpunosti je izrađen u skladu sa Zakonom o razvojnom planiranju i upravljanju razvojem u Federaciji BiH kao i Uredbom o izradi strateških dokumenata u Federaciji BiH te je usklađena sa relevantnim strategijama drugih nivoa vlasti u BiH, obavezama proizašlim iz procesa evropskih integracija, te ciljevima održivog razvoja Ujedinjenih naroda (SDGs).\nNacrt Strategije razvoja Tuzlanskog kantona za period 2021.-2027. godina, poziv za učešće u javnim konsultacijama te Obrazac za dostavu prijedloga izmjena i dopuna možete preuzeti u nastavku:\nNACRT STRATEŠKE PLATFORME - STRATEGIJA RAZVOJA TUZLANSKOG KANTONA 2021. - 2027.\nSTRATEGIJA RAZVOJA TUZLANSKOG KANTONA za period 2021 - 2027. godina\nVijeće za razvojno planirane i upravljanje razvojem\nDokumenti i obavještenja generirani u procesu izrade strategije\nSTRATEGIJA RAZVOJA TUZLANSKOG KANTONA za period 2016 - 2020. godina


Potpisnici apela: Sprečiti etnonacionalističko nasilje u regionu – SLOBODNA VOJVODINA\n“Put etničkog cepanja i stvaranja etničkih država nije odbačen, iako smo svi zajedno propali uz mnogo ljudskih života“\nOdgovor Evropske unije na slovenački, ili čiji god bio, takozvani, „non-pejper“ o prekomponovanju granica u regionu je neubedljiv i nedovoljan, kaže za Danas Tobi Vogel, viši saradnik berlinskog Saveta za politiku demokratizacije sa sedištem u Briselu i ekspert za evropske integracije.\nOn je za naš list ovim rečima naveo razloge za stavljanje svog potpisa na apel koji je iniciran od strane Helsinškog odbora za ljudska prava u Srbiji, upućenog Evropskoj uniji, Sjedinjenim Američkim Državama i vladama zemalja članica NATO, sa više od 250 potpisnika, intelektualaca iz regiona i sveta.\nU apelu se EU, SAD i NATO pozivaju da „preduprede negativnu dinamiku“ na Zapadnom Balkanu, „koja potencijalno vodi u nasilje“.\nTobi Vogel u svom objašnjenju apela za naš list ukazuje na „dugogodišnje osipanje kredibiliteta politike Zapada na Zapadnom Balkanu“.\n– I vidimo rezultate u maksimalističkim nacionalističkim programima kojima se teži – pesnicom i to, pre svega, iz Beograda, ali sigurno ne samo odatle. Neuspeh u odvraćanju od takvog cilja u regionu traje veoma dugo, ali ono što je zaista otvorilo vrata bila je demonstracija Brisela i Vašingtona da su otvoreni za promene granica 2018. godine, posle inicijative za podelu koju su ispostavili Aleksandar Vučić i Hašim Tači. Moj osećaj je da se tada očekivalo bitno drugačija reakcija i politika Vašingtona, ali gledajući kako se SAD snažno zalažu za izborni zakon koji bi bio od koristi Draganu Čoviću i HDZ-u u Bosni i Hercegovini, a produženjem celokupne etnonacionalističke agende, percepcija u glavnim gradovima regiona i šire je da je takva igra još uvek u toku. Zbog toga smo smatrali da je važno poslati ovu poruku onima koji su preuzeli odgovornost da spreče ponavljanje etnonacionalističkog nasilja u regionu, da su tu obavezu morali i moraju da shvate ozbiljno – zaključuje naš sagovornik.\nPoziv zapadnim liderima da menjaju politiku\nU apelu se, između ostalog, ističe da je „odnos većine zapadnih vlada bio sve do 2018. godine u potpunosti u skladu sa idealom ‘celovite, slobodne i mirne Evrope’, koji je podrazumevao i stav da dalja promena granica ili etnoteritorijalizacija neće biti dozvoljena“.\nMeđutim, kako ističu potpisnici, „nacionalni autoritarni populizam koji podseća na nacionalizam viđen u bivšoj Jugoslaviji od kraja osamdesetih, postao je sve očigledniji i u nekim državama članicama EU, kao i u SAD posle izbora Donalda Trampa za predsednika SAD“.\nPotpisnici apela su naveli da su ovi faktori „ubrzali negativnu dinamiku u vezi sa demokratijom na Zapadnom Balkanu“ i pozvali zapadne lidere „da prepoznaju jasnu i neposrednu opasnost koju predstavljaju njihove trenutne politike i da ih shodno tome promene“.\nApel, koji je potpisalo više od 250 predstavnika civilnog društva iz Bosne i Hercegovine, Srbije, Crne Gore, Kosova, Severne Makedonije, Slovenije, te iz Evrope i SAD, upućen je predsedniku SAD Džou Bajdenu, čelnicima Evropske komisije Ursuli fon der Lajen, predsedniku Evropskog saveta Šarlu Mišelu, generalnom sekretaru NATO Jensu Stoltenbergu, kao i šefovima vlada vodećih država članica EU i NATO.\nNova klanica za region\nNavodeći razloge zbog kojih je stavila svoj potpis na ovaj apel, sociološkinja Vesna Pešić kaže za Danas da je problem predloga, poput slovenačkog „non-pejpera“ koji je nedavno isplivao u javnost, u tome što podrazumeva nove sukobe na Balkanu.\n– Ne isključujem ni ratove kao ishod ovakvih predloga neodgovornih, tajanstvenih ljudi koji predlažu cepanje postojećih država sa ciljem da se stvaraju etničke čiste države. Pri tom, to podrazumeva rasturanje Bosne i Hercegovine, što ne bi prošlo bez novih ratova. Suština je u tome da se ovim predlogom vraća pogrešna politika koja je ustoličena osamdesetih godina i do danas se nije promenila. Nijedan političar nije izašao sa jasnim stavom da je ovo pogrešan put i da taj put mora biti odbačen – ističe sagovornica Danasa.\nKako dodaje, suština je u tome da taj put etničkog cepanja i stvaranja etničkih država nije odbačen iako smo „svi zajedno propali uz mnogo ljudskih života“.\n– Umesto da se krene novim putem, neki opskuranti predlažu novu klanicu za region – zaključuje Vesna Pešić.\nPrema rečima Sonje Biserko, predsednice Helsinškog odbora za ljudska prava u Srbiji, organizacije koja je inicirala pomenuti apel, pismo koje je upućeno zapadnim vladama je reakcija na inflaciju neformalnih dokumenata koji cirkulišu poslednjih nedelja.\n– Ti dokumenti su rezultat međunarodnog vakuuma na Balkanu, odnosno ozbiljnijeg angažmana zapadnih zemalja koje su se, nakon što je uspostavljen mir na Balkanu, svojevremeno angažovale na njegovoj rekonstrukciji u skladu sa liberalnim vrednostima koje su tada bile dominantne. U međuvremenu je došlo do ozbiljnog udara na međunarodni liberalni poredak i uticaj drugih aktera sa izrazito autoritarnim trendovima. Sve to je dalo prostor i drugim opcijama koje su pogubne za region. Svi ti dokumenti iznova kroje mape Balkana – kaže Sonja Biserko za Danas.\nKako dodaje, „najcelovitije rešenje“ je ponuđeno u takozvanom Janšinom papiru iza kojeg očigledno stoje i razni lobiji iz nekih EU zemalja, a nadovezuje se na onaj koji je nekoliko godina lobirao za podelu Kosova i u tome gotovo uspeo.\n– I SAD i EU sve češće izjavljuju da je Balkan „unfinished business“, ali njihove izjave još uvek ne prate adekvatne politike koje garantuju razvoj funkcionalnih i prosperitetnih demokratija na Balkanu. Desetog maja se održava samit Saveta ministar spoljnih poslova EU, što je možda prilika da se posveti i pažnja negativnim trendovima na Balkanu – zaključuje Biserko.


Vesti online / Vesti / Srbija / Kladionica: Oni su favoriti za gradonačelnika Beograda\nKo će biti sledeći gradonačelnik?\nNikola Selaković, generalni sekretar predsednika Srbije Aleksandra Vučića, ima kvotu 1,80, što znači da, ako bi on postao gradonačelnik, svaki uloženi dinar na njega umnožio bi se 1,80 puta.\nKvota za izbor Siniše Malog za prvog čoveka Beograda je 2,20 a za aktuelnog gradskog menadžera Gorana Vesića 3,80.\n* Đilasova odluka uzburkala političku scenu\nIza njih slede predsednik opštine Novi Beograd Aleksandar Šapić i ministar policije Nebojša Stefanović, sa kvotama pet, i Dragan Đilas sa kvotom šest.\nNa "Meridianovoj" listi, između ostalih, nalazi se i ministarka Zorana Mihajlović (kvota 75), dramski pisac Dušan Kovačcevič (50), Vuk Jeremić (25), Dragan Šutanovac (75), Luka Maksimović Beli (100), Saša Janković (25), Aleksandar Vulin (101), Saša Radulović (100), glumac Lazar Ristovaki (100)...\nKvota za Vojislava Šešelja i Čedomira Jovanovića iznosi 5.000, a sa manjim kvotama, odnosno većim šansama, ispred njih imaju i glumac Sergej Trifunović sa kvotom 1.000, pevačice Svetlana Ražnatović Ceca, Jelena Karleuša, Marija Šerifović sa po 1.500 kvotom, i Ana Bekuta sa 2.000, portparolka Hitne pomoći Nada Macura sa 3.000, kao i druge javne i estradne licnosti.\nSRBIJA SNS sprema iznenađenje: Žena kandidat za gradonačelnika Beograda?


Objavljen Izvještaj o reviziji Godišnjeg konsolidovanog finansijskog izvještaja Nove demokratske snage (FORCA) za 2016.godinu\nPodgorica, 20. decembar 2017. godine - Državna revizorska institucija je izvršila finansijsku reviziju Godišnjeg finansijskog izvještaja i reviziju pravilnosti Nove demokratske snage (FORCE) za 2016. godinu.\nNa bazi sprovedene revizije, utvrđenog činjeničnog stanja i Izjašnjenja subjekta revizije na Preliminarni izvještaj DRI, nadležni Kolegijum u sastavu član Senata Nikola Kovačević, rukovodilac Kolegijuma i član Senata dr Branislav Radulović, član Kolegijuma, izražava pozitivno mišljenje na Godišnji finansijski izvještaj i uslovno mišljenje na usklađenost poslovanja subjekta revizije sa propisima.\nFinansijskom revizijom je utvrđeno da je Godišnji finansijski izvještaj Nove demokratske snage u svim bitno materijalnim aspektima sastavljen i prezentovan na fer i objektivan način u skladu sa važećim okvirom finansijskog izvještavanja.\nRevizijom pravilnosti utvrđeno je da subjekt revizije nije sve finansijske i druge radnje uskladio sa zakonskim i drugim propisima koji su identifikovani kao kriterijumi za predmetnu reviziju. Neusklađenost se odnosi na nedosljednu primjenu Zakona o radu, Zakona o obligacionim odnosima i Zakona o porezu na dohodak fizičkih lica.\nRevizijom Godišnjeg finansijskg izvještaja Nove demokratske snage (FORCE) za 2015. godinu utvrđene su nepravilnosti i date preporuke za otklanjanje istih. Revizijom Konsolidovanog godišnjeg finansijskog izvještaja Nove Demokratske Snage „FORCA“ za 2016 godinu utvrđeno je da su preporuke djelimično realizovane.\nKonačan Izvještaj o reviziji Godišnjeg konsolidovanog finansijskog izvještaja Nove demokratske snage „Forca“ za 2016.godinu je objavljen na zvaničnoj internet stranici Državne revizorske institucije Crne Gore.\nIzvještaj o reviziji Godišnjeg konsolidovanog finansijskog izvještaja Nove demokratske snage (FORCA) za 2016. godinu\nMore in this category: « Objavljen Izvještaj o reviziji Godišnjeg konsolidovanog finansijskog izvještaja Demokratske partije za 2016.godinu\tRadna posjeta delegacije DRI Republike Albanije »


Tanjug 23. aprila 2021. 19:14\nVAŠINGTON – Srbija se dobro nosila sa pandemijom kovid-19 i očekuje se da će se ekonomski oporavak nastaviti u 2021. godini, a pad ekonomske aktivnosti u\n2020. procenjen je na oko jedan odsto i jedan je od najnižih u Evropi, navodi se u izjavi tima Međunarodnog monetarnog fonda (MMF) povodom završetka razgovora s predstavnicima Srbije.\nTim MMF-a ocenjuje da se oporavak Srbije i dalje odvija prema planu, uz podršku snažnog\nodgovora politike, ali da je ekonomska perspektiva i dalje je veoma neizvesna s ozbirom na pandemiju.\nZahvaljujući podršci aktuelnih mera za podsticaj ekonomiji, očekuje se da će\nrealni rast BDP-a dostići pet odsto u 2021. godini.\nNavode i da se očekuje da će ukupni fiskalni deficit dostići sedam odsto BDP-a u 2021. godini, umesto tri odsto, a da će javni dug porasti na\n60 odsto BDP-a.\nTim MMF-a ocenjuje da su gubici radnih mesta praktično bili ograničeni na neformalni sektor, koji nije mogao biti obuhvaćen direktnim merama politike, a da je bankarski sistem i dalje stabilan,\nlikvidan i dobro kapitalizovan.\nMedutim, kažu, u prvoj polovini 2021. novi talasi\ninfekcija u Srbiji i širom Evrope otežali su ekonomski oporavak.\ndobro osmišljena garantna šema za bankarske kredite malim i srednjim preduzecima, a da će najnovija runda fiskalne podrške – i\nproduženje garantne šeme za kreditiranje – doprineti oporavku, sprečavanju stečajeva i zaštiti radnih mesta.\nSmatraju da dobro osmišljena ulaganja u infrastrukturu i zaštitu životne sredine mogu podržati rast na kratak rok i ograniciti potencijalne teške efekte krize.\nNapredak u sprovodenju reformi velikih i neefikasnih državnih preduzeća u Srbiji i dalje je od kljucne važnosti, navodi tim MMF-a i dodaje da je nedavno usvojena strategija za državna preduzeća treba da pruži osnovu za reforme u cilju jačanja korporativnog upravljanja i za poboljšanje upravljanja ovim institucijama.\nKažu i da je brzo rešavanje prekomernog\noslanjanja na vršioce dužnosti direktora u državnim preduzecima i dalje od\nSmatraju da napori na suzbijanju sive ekonomije treba da se nastave, uključujuci jacanje e-fiskalizacije i proširivanje režima sezonskog zapošljavanja u poljoprivredi na druge sektore.\nSmatraju da bi promovisanje zelenog rasta i unapređenje sistema socijalne zaštite\npodržali oporavak i osigurali održiviji razvoj i da ulaganja u zelenu infrastrukturu i prelazak u budućnost sa smanjenim emisijama ugljenika mogu podržati otvaranje novih radnih mesta, a istovremeno povećavajući ekonomsku i\nNavode i da je tim MMF-a vodio korisne konstruktivne razgovore u okviru Konsultacija po\nclanu IV za 2021. godinu i postigao dogovor na nivou tima o politikama i reformama koje bi mogle biti podržane novim instrumentom PCI koji bi\ntrajao do 2023. godine.\nDodaju i da Sporazum podleže odobrenju uprave i Izvršnog odbora MMF-a, a da je razmatranje na Izvršnom odboru provizorno zakazano za\ndrugu polovinu juna.


NATO saveznici usaglasili su se u petak da Rusija mora u potpunosti sarađivati s nepristrasnom istragom pod vodstvom Organizacije za zabranu hemijskog naoružanja o trovanju opozicijskog čelnika Alekseja Navalnog, saopćio je čelnik alijanse.\nNjemačka, u kojoj se Navalni nalazi u bolnici, tvrdi da je on otrovan nervnim agensom novičok u sovjetskom stilu.\nRusija do sada nije pokrenula krivičnu istragu i tvrdi da još nema nikavih dokaza o eventualnom zločinu.\nSvaka upotreba hemijskog oružja pokazuje potpuno nepoštovanje prema ljudskim životima i neprihvatljivo je kršenje međunarodnih normi i pravila – izjavio je na konferenciji za novinare generalni sekretar NATO-a Jens Stoltenberg.\nNATO saveznici saglasni su da su sada pred Rusijom ozbiljna pitanja na koja mora odgovoriti. Ruska vlada mora potpuno sarađivati s Organizacijom za zabranu hemijskog oružja (OPCW) u njenoj nepristrasnoj istrazi – kazao je on, izvještavajući o sastanku s ambasadorima alijanse, prenosi Reuters.


Restitucija na polovini, vraćeno više od milijardu evra – Studio B\nObjavljeno: 05.03.2016. 11:49 Izmenjeno: 05.03.2016. 11:49\n„To je dobar rezultat, po svim ocenama, i za sada nemamo većih problema ni sa građanima, ni sa državom“, rekao je Sekulić za Tanjug i naglasio da će se naturalna restitucija završiti za godinu i po dana od sad, sa izuzetkom poljoprivrednog zemljišta, jer, kako kaže, tu stvari zakonski nisu sasvim dovoljno regulisane.\nPrema njegovim rečima, budući da je dinamika po kojoj se radi restitucija dobra, može se predvideti rok kada će biti završena, a kako smatra, od ovog momenta, to je pet do sedam godina, za koje vreme očekuje okončanje svih odluka i donošenje prvostepenih odluka, što se tiče njegove agencije.\n„Do sada je vraćeno imovine vrednosti više od milijardu evra i to govorim samo o građanskoj restituciji, crkvena je posebno. Uspeli smo da vratimo 4.589 objekata, od toga 3.390 poslovnih prostora, 579 stanova, 620 zgrada kao celina, 1.700 hektara građevinskog zemljišta i skoro 10.000 hektara poljoprivrednog i šumskog zemljišta“, naveo je Sekulić.\nDodaje da je ukupna površina stanova i poslovnih objekata koji su vraćeni više od 325.000 kvadratnih metara i ističe da se vidi da je ogromna imovina vraćena i smatra da je bitno što su vraćeni najvredniji poslovni prostori u našim gradovima, koji se nalaze u centrima.\n„Tako da, nije mali teret koji država podnosi u postupku restitucije. Taj postupak se naravno nastavlja, a koliki će biti konačan skor, to još uvek ne znamo, a u svakom slučaju, vrednost imovine je velika. Ako dodamo i iznos obeštećenja, restitucija je veliki teret za državu koji ona do sada uspešno nosi“, istakao je Sekulić i dodao da se obeštećenja sprovode u slučajevima gde je nemoguće vratiti imovinu u naturi.\nPojašnjava da se do dešava kada je imovinu nemoguće vratiti, kad ne postoji, ako je, na primer, objekat oduzet, pa srušen, pa izgrađen novi…\n„Mi sad radimo procenu te imovine koja ne može biti vraćena. Ono što je privatizovano u međuvremenu, ne može se vratiti u naturi, za to je zakon predvideo da se ljudi obeštete u vidu novca, preko obveznica koje će izdati Republika Srbija sa rokom dospeća od 12 godina“, naveo je Sekulić.\nDirektor Agencije za restituciju naglašava da najmanje procene govore da je vrednost oduzete imovine oko 36 milijardi evra, što za svaku zemlju predstavlja veliki novac, ali da će se vratiti sve što može.\n„Ono što možemo da vratimo, vratićeno, ono što ne možemo, ići ćemo na obeštećenje. Neće svako biti zadovoljan restitucijom, ali to je realnost“, rekao je Sekulić i podvukao da u nekim mestima ima izvanrednu saradnju sa lokalnim samoupravama, kao na primer u Leskovcu, a naveo je da odlične rezultate ima i u Beogradu, Novom Sadu, Nišu, Kragujevcu, Kraljevu…\n„U Leskovcu smo skoro okončali postupak restitucije, jer smo imali aktivnu lokalnu samoupravu, koja je pomagala u postupku. Naravno, u drugim mestima nemamo većih problema. Doduše, negde se izjavljuju žalbe češće nego što je to bilo normalno, ali u smislu neke organizovane opstrukcije na tom nivou- nemamo“, rekao je Sekulić.\nMeđutim, navodi, ima slučajeva kada postoji opstrukcija kod pojedine vrste imovine, pre svega, kod imovine diplomatsko- konzularnih predstavništava i tu je često neophodno da stari vlasnici angažuju advokata, jer nekada država angažuje jake mehanizme da bi se suprotstavila vraćanju zemljišta.\nTakođe, dodaje, postoje jake opstrukcije u vraćanju poljoprivrednog zemljišta i ističe da je Ministarstvo poljoprivrede jako negativno u postupku restitucije i da pokušava da ospori sve odluke Agencije.\n„Često tu neophodno da stranka ima advokata, da bi mogla efikasnije da štiti svoje interese. Nekada same stranke osete da je problem i nađu advokata, da imaju efikasniju zaštitu, jer, osim postupka restitucije, u postupku učestvuju i drugi državni organi i nekada je neophodno da se vrši efikasnija zaštita prava građana“, kaže Sekulić.\nIstakao je da opstrukcije negde znaju da budu dosta jake, kao na primer, kod poljoprivrednog zemljišta u Vojvodini, koje je najvrednije, i gde, kako je naveo, postoji niz primera uzurpacije tog zemljišta od strane lokalnih moćnika, ili ne tako lokalnih.\n„Oni imaju ekonomsku, a često i političku moć da utiču na medije i na druge, da bi zaštitili svoje nominalne interese i to se dešava. A, recimo, u gradu Beogradu nije redak slučaj da pojedini ljudi nelegalno drže čak više objekata, koje daju pod zakup. I naravno da se restitucijom ugrožavaju njihovi interesi, jer zarađuju ogroman novac od toga“, naglasio je Sekulić.\nDodao je da je teško ne očekivati da neće uraditi sve da zaštite tu svoju vrstu prihoda, za koju kaže da ide i do više desetina hiljada evra mesečno.\n„Tu je strankama često potrebna pomoć advokata, jer treba efikasno da ostvare svoja prava, a jednostavno mogu da budu i ugroženi“, smatra Sekulić.\nKaže da, iako je prošlo 70 godina i teško se vratiti unazad, proces restitucije se nastavlja, ono što može da se vrati, vratiće se, a što ne može, biće obeštećenje.\n„Kad dodamo i iznos obeštećenja, restitucija je veliki teret za državu koji ona do sada uspešno nosi“, zaključio je Sekulić.


Arapi kupuju ledinu pored Marakane za 64 miliona evra, Zvezda briše dugove! - B a l k a n o i d\nHome » »Unlabelled » Arapi kupuju ledinu pored Marakane za 64 miliona evra, Zvezda briše dugove!\nArapi kupuju ledinu pored Marakane za 64 miliona evra, Zvezda briše dugove!\nFudbalski klub Crvena zvezda, na dobrom je putu da reši višegodišnje nagomilane finansijske probleme, saznaju Naše novine!\nNavodno, crveno-beli su uz posredovanje Vlade Srbije blizu konačnog dogovora sa kompanijom "Global kapital advajzors menadžment" iz Ujedinjenih Arapskih Emirata o milionskom ulaganju u najtrofejniji srpski klub.\nKompanija iz Emirata je početkom avgusta potpisala memorandum o saradnji s najvišim državnim funkcionerima Srbije koji podrazumeva milionska ulaganja u našu zemlju, a pravo u tom periodu vođeni su pregovori o strateškom partnerstvu s Crvenom zvezdom.\nPotencijalni dogovor između giganta s "Marakane" i kompanije "Global kapital advajzors menadžment" bukvalno bi izvukao iz finansijskog ropca crveno bele, a zauzvrat Arapi bi dobili pravo da na placu pored istočne i iznad južne tribine naprave komercijalni multifunkcionalni kompleks.\n- Pregovori sa Arapima vođeni su uoči evropske utakmice sa IB Vestmanejom. Posrednik u razgovorima bio je ministar za građevinu Vlade Srbije Velimir Ilić. On je sedeći s društvom u jednom lokalu, možda i neoprezno otkrio da su najviši državni čelnici vrlo blizu rešenja za Crvenu zvezdu, odnosno da su Arapi spremni da ulože ogroman novac, a zauzvrat dobiju poslovni prostor na možda i najboljoj lokaciji u Beogradu. Zasad se ne zna koliko su Arapi spremni da ulažu, ali recimo da Zvezda ne bi više morala da brine o dugovima - kaže izvor Naših novina blizak dešavanjima u Crvenoj zvezdi.\nZemljište koje bi moglo biti dato kompaniji iz emirata u ovom trenutku ima vanserijsku vrednost, kažu stručnjaci za nekretnine. Na 16 hektara Zvezdinog placa moglo bi da se napravi 160.000 kvadrata poslovnog prostora, što znači da je nominalna vrednost Zvezdine zemlje 64 miliona evra.\n- Kvardrat poslvnog prostora na toj lokaciji vredi 2.000 evra. Međutim, Zvezda može da računa samo na 20 odsto od te sume jer gradnja tek predstoji. Dakle 400 evra po kvadratu. Pomnoženo sa 160.000 kvadrata, Zvezda može da dobije 64 miliona evra. Lokacija je sjajna i ima vanserijsku vrednost - rekao je izvor Naših, jedan od stručnjaka za nekretnine.


Lakić: Najprofitabilnije preduzeće | Palelive.com\nPočetna Regija Višegrad Lakić: Najprofitabilnije preduzeće\nVIŠEGRAD – Hidroelektrana „Višegrad“ u 2015. proizvela je 846 gigavat-sati električne energije, što je 93 odsto od godišnjeg plana, a do kraja godine se očekuje da će biti ostvaren rebalansirani plan proizvodnje od oko 940 gigavat-sati električne energije, odnosno 3,5 odsto iznad osnovnog plana, rekao je direktor ovog preduzeća Mile Lakić.\n„Hidroelektrana ‘Višegrad’ u toku ove godine proizvela je najviše električne energije od tri elektrane u Republici Srpskoj, a za 26 godina postojanja proizvela je 23.816 gigavat-sati električne energije“, rekao je Lakić.\nOn je istakao da je poseban problem u ovoj godini neprihvatanje zahtjeva za povećanje cijene električne energije i da će bez toga ovo preduzeće imati veliki problem u funkcionisanju u ekonomskom smislu.\nLakić je dodao da su u ovoj godini remontni radovi završeni u skladu sa planom i prije roka, a mjereno parametrima tehničke efikasnosti hidroelektrane, pogonska spremnost u ovoj godini iznosila je oko 95 odsto.\n„Hidroelektrana ‘Višegrad’ u ovoj godini za naknade potopljenog zemljišta koje se direktno doznačuju opštinama u funkciji razvojnih programa izdvojila je 3,9 miliona maraka“, istakao je Lakić.\nPrema njegovim riječima, ovaj hidroenergetski objekat za donacije u oblasti zdravstva, kulture, sporta i za humanitarne svrhe izdvojio je 418.000 maraka, od čega je 71 odsto donacija za sarajevsko-romanijsku regiju, Podrinje i Hercegovinu 17 odsto, te ostatku Republike Srpske donirano je preostalih 12 odsto.\nLakić je podsjetio da je 2010. godine ovo preduzeće bilježilo rekordnu proizvodnju, dok je najniža proizvodnja zabilježena 1989. godine.\n„Jedan tarifni postupak za poskupljenje električne energije nije okončan i mi ćemo krenuti u novi tarifni postupak jer nema razloga da cijena naše energije bude ovako niska“, rekao je Topalović i dodao da je cijena struje u Hidroelektrani „Višegrad“ najniža u Evropi, dok je u Hidroelektrani „Vrbas“ najveća cijena, a struja je istog kvaliteta.\nOn je podsjetio da su objekti u ovoj hidroelektrani ostarili i da dobar dio zahtijeva revitalizaciju, a da oni koji su utvrđivali cijenu energije nisu planirali dodatne troškove.\nTopalović je rekao da se vrše maksimalne uštede prilikom planiranja i realizacije planova, kao i u nabavkama.\nHidroelektrana „Višegrad“ sutra će prigodnim svečanostima obilježiti 26 godina rada u poslovnoj zgradi u Andrićgradu\nPrethodni članakOdigrano 7. kolo „ASA Osiguranje lige rekreativaca“\nNaredni članakRuska kompanija predstavila proizvode za zdravlje i ljepotu