BiH od sada može izvoziti sve vrste mlijeka i mliječnih proizvoda u EU - Istinomjer\nSredinom jula ove godine ministar vanjske trgovine i ekonomskih odnosa BiH, Mirko Šarović izjavio je kako resorno ministarstvo i Kancelarija za veterinarstvo BiH vode intenzivne, završne pregovore, te da bi BiH uskoro mogla dobiti dozvolu za izvoz svih vrsta mlijeka i mliječnih proizvoda u Evropsku uniju. Kako je bilo i najavljeno, Evropske komisija je nedavno odobrila Bosni i Hercegovini izvoz svih vrsta mlijeka i mliječnih proizvoda u EU.\nUkoliko dobijemo i ovu dozvolu za uvoz i Evropska unija uvaži naše zahtjeve, bit će to još jedan važan korak u dostizanju EU standarda domaćih kompanija i institucija u lancu odgovornosti, za hranu životinjskog porijekla.\nMirko Šarović, 16.07.2018.\nU saopćenju Ministarstva vanjske trgovine i ekonomskih odnosa BiH tada je navedeno da se uskoro očekuje pozitivan Izvještaj Evropske komisije (EK) o ispunjenosti uslova za stavljanje BiH na listu Evropske komisije. Nakon razmatranja Izvještaja, EK je 06.08.2018. godine pozitivno ocijenila izvještaj i donijela odluku kojom je BiH stavljena na listu A i B zemalja kojima je dozvoljen izvoz svih vrsta mlijeka i mliječnih proizvoda u EU.\nKao što sam i najavio, Evropska komisija je odobrila izvoz novih kategorija mlijeka i ovo je jedna od najpozitivnijih vijesti i odluka za mljekarski i poljoprivredni sektor BiH, na čijem je donošenju ministarstvo predano i dugo radilo. Mi smo jedna od rijetkih zemalja izvan EU, koja je ispunila uslove za izvoz svih vrsta mlijeka, što govori o napretku cijelog sistema ali i naše mliječne industrije.\nMirko Šarović, 06.08.2018\nEntitetska resorna ministarstva negodovola su zbog toga što ministar Šarović “preuzima tuđe zasluge u vezi s posljednjom odlukom Evropske komisije kojom je dozvoljen izvoz svih vrsta mlijeka i mliječnih proizvoda u EU”. Obzirom da je Ministarstvo vanjske trgovine i ekonomskih odnosa institucija koje koordinira procese pregovora i zaključuje finalne dogovore u ime BiH, ipak će ovo ministarstvo, na čelu sa ministrom Šarovićem dobiti ocjenu ispunjeno.


RTS :: Peking, oštar protest ambasadoru SAD zbog sankcija\nSvet Peking, oštar protest ambasadoru SAD zbog sankcija\nPeking, oštar protest ambasadoru SAD zbog sankcija\nsubota, 22. sep 2018, 17:42 -> 22:22\nMinistarstvo spoljnih poslova Kine pozvalo je američkog ambasadora u Pekingu kako bi mu uručilo oštar protest zbog ekonomskih sankcija SAD, objavili su kineski državni mediji. Viceadmiral Šen Džinlong koji je boravio u SAD na simpozijumu pozvan je da se vrati u zemlju, javlja kineska državna televizija "Si-Si-Ti-Vi".\nVašington je uveo kineskim vojnim agencijama sankcije zbog nabavke ruskih borbenih aviona i raketa zemlja–vazduh.\nNa meti sankcija našli su se kinesko odeljenje za razvoj opreme i njegov direktor Li Šangfu zbog "značajnih transakcija" sa ruskim državnim izvoznikom oružja "Rosoboroneksport", prenosi Bi-Bi-Si, uz podsećanje da se Peking nije pridružio sankcijama Zapada Moskvi 2014.\nAmerička administracija stavila je na crnu listu još 33 kineska državljana i subjekta koji sarađuju sa ruskom vojskom i obaveštajnom službom.\nKineska vojska izrazila je snažnu ogorčenost zbog uvođenja američkih sankcija i pozvala SAD da odmah povuku tu odluku.\nPortparol kineske vojske Vu Kijan je rekao da ovaj potez SAD predstavlja "flagrantno kršenje osnovnih pravila međunarodnih odnosa" i pravi "pokazatelj hegemonizma" koji je teško narušio odnose Kine i SAD, kao i vojske dve zemlje.\n"Zahtevamo da američka strana hitno ispravi svoju grešku i povuče takozvane sankcije. U protivnom, američka strana će morati da snosi posledice izazvane tim činom", rekao je Vu, prenosi Sinhua.\nU međuvremenu, zaoštrava se trgovinski rat između Kine i SAD, pošto je Peking otkazao i planirane trgovinske pregovore i naredne nedelje neće poslati vicepremijera Liju Hea u Vašington, objavio je Volstrit džornal pozivajući se na neimenovane izvore.\nProtekle nedelje Kina je dodala 60 milijardi dolara vredne američke proizvode na listu robe koja podleže uvoznim tarifama.\nTo je odgovor na tarife koje su SAD uvele na kinesku robu u vrednosti od 200 milijardi dolara i koje bi trebalo da stupe na snagu u ponedeljak, 24. septembra.\n(subota, 22. sep 2018, 19:58)\nЈош сами себи да уведу санкције\nи свет ће бити једно дивно место\n(subota, 22. sep 2018, 18:40)\novog puta ...\nnagazili su koga treba ...\n(subota, 22. sep 2018, 18:20)\nKad Amerika neće moći svakome uvoditi sakcije.Trenutno su uveli sankcije u 70% država.To će im se odbiti od glavu uskoro.Trampa je sam bog poslao he he..


Autor: FZZZ / 28.05.2014\n(Sarajevo, 28.5.2014. godine) - Memorandum o zajedničkom djelovanje na saniranju i ublažavanju šteta i očuvanju radnih mjesta potpisan je danas u Sarajevu između Federalnog zavoda za zapošljavanje, Udruženja poslodavaca u Federaciji BiH, Privredne komore Federacije BiH i saveza samostalnih sindikata BiH.\nPotpisnici Memoranduma Kenan Rešo, direktor Federalnog zavoda za zapošljavanje, Mladen Pandurević, direktor Udruženja poslodavaca BiH, Avdo Rapa, predsjednik Privredne komore FBiH i Ismet Bajramović, predsjednik Saveza samostalnih sindikata BiH, obavezali su se da naprave okvir međusobne saradnje i zajednički rade na realizaciji postavljenog cilja, a to je očuvanje radnih mjesta u poslovnim subjektima na područjima ugroženim poplavama.\n"Prema procjeni Federalnog zavoda za zapošljavanje, potrebno je najmanje oko 51.000.000 KM za očuvanje postojeće zaposlenosti u narednih devet mjeseci", kazao je Kenan Rešo, direktor Federalnog zavoda za zapošljavanje. Stoga je potrebno sinergijsko djelovanje svih faktora koji mogu doprinijeti ublažavanju posljedica poplava i klizišta u FbiH.\nRešo je pozvao da se ovoj platformi pridruže i međunarodne organizacije, te Transparency Internationala BiH, Centar civilnih inicijativa, Antikorupcijska mreža u BiH ACCOUNT, koje svojim znanjem mogu doprinijeti očuvanju radnih mjesta u BiH.\nNakon očuvanja ljudskih života i infrastrukture, prema riječima Reše, očuvanja postojeće zaposlenosti mora biti prioritet u ugroženim područjima.\nKako kaže Ismet Bajramović predsjednik Saveza samostalnih sindikata BiH, ovim memorandumom su se definirale aktivnosti, koje su usmjerene, između ostalog, na privremeno zapošljavanje i angažiranje nezaposlenih osoba na javnim radovima (poslovi saniranja i čišćenja).\n"Pretpostavka je da bi od 10 do 15 hiljada ljudi u realnom sektoru moglo trajno ostati bez posla kao posljedica elementarne nepogode u BiH, a isto toliko ljudi i u poljoprivredi. Međutim, procjene su da će se takvo stanje iz dana u dan popravljati i da će se sigurno jedan dio ljudi relativno brzo moći vratiti na svoja radna mjesta", rekao je na današnjoj pres-konferenciji Mladen Pandurević, direktor Udruženja poslodavaca BiH.\nKako bi ugroženo stanovništvo moglo preživjeti do naredne sjetve, Avdo Rapa, predsjednik Privredne komore FBiH, istakao je da će se od danas početi sprovoditi zajedničke aktivnosti u smislu održavanja radnih mjesta, početka proizvodnje da bi se što prije obnovila proizvodnja.


Između posla i zdravlja\nTanjug 19. marta 2021. 14:02\nRIM – U malom sicilijanskom mestu Đela broj dece koja se rađaju sa deformacijama je veći čak i od proseka koji se godinama beleži u Tarantu, koji se računa za najzagađeniji grad u Italiji, piše nedeljnik “Espreso”.\nU poslednjih 15 godina čak 450 dece, ili jedno na svakih 166 stanovnika, rođeno je s raznim deformitetima. To je rekord ne samo u Italiji već i na evropskom niovu.\nU gradu se nalazi velika rafinerija multinacionalnog energetskog kolosa ENI, za čiji rad stručnjaci, lokalni lekari i stanovnici vezuju pojavu tako velikog broja onih koji se bolesni već rađaju ili pate od malignih obolenja.\nPokrenuto je nekoliko tužbi, ali, kako piše novina, sve se završvaju pred kapijom moćne rafinerije, koja je ostala čvrsto zatvorena i pred tužilaštvom, koje nije moglo da presudi u korist tužitelja.\nGenetičar iz bolnice u glavnom gradu Sicilije Katanija Sebastijano Bjanka tvrdi da su maligna obolenja i deformacije novorođenih u direktnoj vezi sa zagađenjem koje proizvodi rafinerija, ali ENI odbija odgovornost i poziva se na dosadašnje presude koje takve optužbe negiraju.\nPedijatar u lokalnoj bolnici Antonio Rinčani tvrdi za list da su nerođena deca i buduće majke, kao i celokupno stanovništvo, izloženi delovanju oko 200 hemijskih supstanci koje u okolinu dospevaju iz rafinerije.\n“U toku 30 godina moga rada video sam desetine dece koja se rađaju s deforomacijama i asistirao nebrojeno puta prilikom spontanih pobačaja. Ali, to ništa neće promeniti. Ovde se radi o takozvanom robovanju potrebi”, tvrdi pedijatar.\nNaime, rafinerija ENI obezbeđuje radna mesta lokalnom stanovništu koije između posla i zdravlja, zbog nužde i opstanka, bira ovo prvo.


Dan državnosti obeležen u Ambasadi Srbije u Moskvi - Sputnjik Srbija\n08:02 16.02.2019 (osveženo 14:56 16.02.2019) Preuzmite kraći link\nObraćajući se zvanicama, ambasador Srbije u Rusiji Slavenko Terzić podsetio je na razvoj srpsko-ruskih odnosa, istakavši da u njihovoj osnovi leže duboka viševekovna saradnja i savezništvo, ne samo u sferi politike, već i u duhovnoj, kulturnoj, vojnoj i drugim oblastima.\n„Za našim današnjim strateškim partnerstvom stoji čvrsto viševekovno prijateljstvo i zaveti naših predaka, počevši od Svetog Save i Sergija Radonješkog, preko mnogih poznatih i nepoznatih predaka“, rekao je ambasador, naglasivši da o karakteru i duhu savremenih odnosa dve zemlje najbolje govore česti susreti predsednika i ministara spoljnih poslova dveju zemalja, uključujući i nedavnu posetu predsednika Vladimira Putina Srbiji.\nTerzić je dodao da je tom prilikom održan veoma plodan i konstruktivan dijalog rukovodstava Srbije i Rusije i potpisano 26 sporazuma, protokola i memoranduma.\nSaradnja Srbije i Rusije sa svakom godinom postaje sve bolja\n„Saradnja Srbije i Rusije sa svakom godinom postaje sve bolja u svim oblastima“, rekao je srpski ambasador, navodeći i podatak da je prošle godine robna razmena dve zemlje dostigla vrednost od oko tri milijarde dolara, od čega milijardu otpada na izvoz Srbije u Rusiju.\nSve te činjenice, prema Terzićevim rečima, govore o tome da se s velikim optimizmom može gledati na budućnost odnosa dveju zemalja, čiji je visok i stabilan nivo pouzdani faktor stabilnosti u čitavoj Jugoistočnoj Evropi.\nAmbasador Srbije je i ovom prilikom izrazio zahvalnost Rusiji za doslednu podršku celovitosti Srbije, pre svega po pitanju Kosova i Metohije, kao i za podršku poziciji Srbije u svim međunarodnim organizacijama.\nU Ambasadi Srbije u Moskvi obeležen je Dan državnosti Srbije i 140. godišnjica otvaranja Ambasade Kneževine Srbije u Ruskoj imperiji.\nGosti, među kojima su bili i zamenica ministra kulture Rusije, lider Liberalno-demokratske partije Rusije Vladimir Žirinovski, vođa tima koji je zadužen za izradu i postavljanje mozaika u Hramu Svetog Save, akademik Nikolaj Muhin, diplomata Aleksandar Bocan Harčenko, vladika Antonije i ambasadori SAD i Kine u Rusiji, imali su prilike da uživaju u bogatom umetničkom programu.\nDan državnosti, ambasada, Moskva


Engleski klubovi su nivo ispod i ne mogu do trofeja Lige šampiona\nFudbal Evropa Engleska Premijer liga Mančester junajted\nSreda 13 septembar 2017 / Izvor: mozzartsport.com, tanjug\nMožda ima i istine, ali verujemo ipak da se mnogo više radi o klasičnom murinjovskom skidanju pritiska sa skupocenog Junajtedovog tima...\nMenadžer Mančester Junajteda Žoze Murinjo smatra da su klubovi iz Engleske nivo ispod najjačeg u koje je svrstio Real Madrid, Barselonu i Bajern Minhen.\nPortugalac ne veruje da su fudbaleri Junajteda, Mančester Sitija, Liverpula, Čelsija i Totenhema sposobni da se upuste u borbu za trofej Lige šampiona ove sezone.\n"Za Real, Barselonu i Bajern Liga šampiona startuje od osmine finala, dok se engleski timovi trude da prežive i prođu grupe. Pomenuta trojka biće sveža u nokaut fazi", rekao je Murinjo posle pobede nad Bazelom (3:0).\nOn je još poručio da se Real, Barselona i Bajern po grupama Lige šampiona samo "zagrevaju".\n"Engleski klubovi su drugi nivo, a to bih nazvao "hajde da se kvalifikujemo" i pokažemo da možemo da uradimo nešto veliko. Ako uspemo, možemo da uživamo protiv velikih timova", rekao je Murinjo i tako skinuo pritisak velikih očekivanja sa svog skupocenog tima.\nPoslednji engleski klub koji je osvojio Ligu šampiona bio je Čelsi 2012. godine, kada je u finalu u Minhenu posle boljeg izvođenja penala savladao upravo Bajern - 4:3 (1:1).\npa osetilo pre 6 meseci\nse i u utakmici sa real madridom i barsa ali bajern igraju isto tako jako u stanju su da uniste protivnika a li jedini koji mogu da im naprave problem su bas englezi ipak svi timovi koji se takmice iz engleske trose mnogo ba svoje skupocene timove mancester siti treba izdvojiti oni su spremni da osvoje sve trofeje ove godine to je ujedno i jedan od najskupljih timova danas njima kada treba igrac oni to placaju i to debelo jaki su


Ðeliæ: Naredna šansa u decembru - B92.net\nÐeliæ: Naredna šansa u decembru\nBrisel, Beograd, Ljubljana, Berlin -- Potpredsednik Vlade Božidar Ðeliæ izjavio u Briselu da je naredna šansa za deblokiranje Privremenog sporazuma sa EU u decembru.\nIzvor: B92, Beta, Tanjug utorak, 16.09.2008. | 00:06 -> 19:20\nPotpredsednik Vlade Srbije je ovo izjavio posle sastanka s evropskim komesarom za proširenje Olijem Renom. On smatra da æe Srbija imati šansu u decembru, nakon što glavni tužilac Haškog tribunala Serž Bramerc podnese izveštaj Savetu bezbednosti UN.\n"Pitanje je kada æe biti odmrznut ovaj sporazum. Znamo da æe Bramerc u decembru podneti izveštaj Savetu bezbednosti UN, i to se može videti kao naredni momenat kada bi Prelazni sporazum mogao da se naðe na dnevnom redu EU i da se na samitu krajem godine promeni odluka koja je doneta juèe", izjavio je Ðeliæ novinarima.\n"Cela Evropska komisija je razoèarana, ali poruèuje Srbiji da ogromna veæina Evrope želi Srbiju što pre kao èlanicu i da ono što se dogodilo juèe ne bi ni na koji naèin trebalo da nas obeshrabi", kazao je potpredsednik Vlade Srbije.\nOn je istakao da je "žalosno što je jedan ministar (holandski šef diplomatije Maksim Verhagen) juèe preuzeo na sebe, uprkos jasnom mišljenju svih ostalih država èlanica, pa i samog Haškog tribunala, preko svog glavnog tužioca, da u ovom momentu malo uspori evropske integracije Srbije".\nÐeliæ je rekao da je jasno da Holandija oèekuje Ratka Mladiæa u Hagu, ali da, s druge strane, na direktna pitanja ministar Verhagen nije dao jednoznaène odgovore, i u tom smislu postoji moguænost da se taj sporazum odmrzne, makar da Mladiæ i ne bude u Hagu.\n"Ipak, svima u zemlji je jasno da taj uslov neæe nestati i da je u interesu naše zemlje da se zaokruži ta saradnja i da preostala dva optuženika budu izruèena, bez obzira na skandalozne odluke Haškog tribunala", rekao je potpredsednik srpske vlade.\n"Privesti kraju saradnju s Hagom"\nKomentarišuæi odluku EU da se nastavi suspenzija Prelaznog sporazuma, ministarka pravde Snežana Maloviæ rekla je da je Vlada nedvosmisleno odluèna da saradnju s Haškim tribunalom privede kraju, ne samo zbog pridruživanja Evropskoj uniji, veæ prvenstveno zbog graðana Srbije.\nOna je, u izjavi novinarima, podsetila da je stav Holandije, koja se protivila odmrzavanju Sporazuma, da Srbija u potpunosti treba da saraðuje s Tribunalom u Hagu, pri èemu prventveno misle da treba isporuèiti preostale haške optuženike Ratka Mladiæa i Gorana Hadžiæa.\nÐeliæ je poruèio graðanima Srbije da je, "kao i oni, revoltiran juèerašnjom odlukom".\n"Istovremeno sam ohrabren što je 25 zemalja i celokupna Evropska komisija satima ubeðivala Holandiju da promeni svoj stav. Nikada Srbija nije imala takav stepen podrške", rekao je Ðeliæ.\n"Naš sledeæi cilj ostaje dobijanje statusa kandidata u 2009. godini, a naš cilj ulaska u EU 2014. ni na koji naèin nije promenjen", naglasio je potpredsednik Vlade Srbije.\nPlanirano je da se Ðeliæ sastane i sa potpredsednikom Evropske komisije Žakom Baroom i uruèi mu izveštaj koji je pripremila radna grupa koja radi na približavanju Srbije "beloj šengenskoj listi".\nPotpredsednik Vlade Srbije Božidar Ðeliæ biæe sutra gost Danice Vuèeniæ u emisiji Kažiprst u 9.30 èasova na RTV B92. Ujedno, u emisiji Uveæanje, TV B92 Info, o toj temi s Mišom Stojiljkoviæem razgovaraæe pomoænica ministra spoljnih poslova Milica Deleviæ i docent Fakulteta politièkih nauka Jovan Teokareviæ.\nRen: Sporazum primeniti jednostrano\nEvropski komesar za proširenje Oli Ren preporuèio je Beogradu da taj, kao i Sporazum o stabilizaciji i pridruživanju, "primeni jednostrano".\n"Ohrabrujem Vladu Srbije da jednostrano poène s primenom odredaba Privremenog sporazuma i SSP-a. Veæina odredaba može da se primenjuje jednostrano. Ako Srbija poène da ih primenjuje danas ili sutra, to æe joj pomoæi kada poènemo da razgovaramo o kandidaturi, da dokaže da ih pravilno primenjuje. Primenom odredaba Privremenog sporazuma Srbija može sama da ubrza svoj evropski put", rekao je Oli Ren.\nMada æe se Srbija suoèiti s problemom da objasni svojoj javnosti tvrd stav pojedinih zemalja Unije koje su se suprotstavile primeni Prelaznog sporazuma, predsednik Srbije Boris Tadiæ kaže da æe naša zemlja nastojati da okonèa saradnju s Tribunalom i stvara ekonomski ambijent koji æe je približiti Evropi.\n"Mi æemo nastaviti da ispunjavamo naše zakonske i meðunarodne obaveze. Podseæam da je saradnja s Haškim tribunalom naš zakon i da smo u obavezi da poštujemo naše zakone jer, ako ne poštujemo jedan, neæemo poštovati niti jedan pravni akt i biæemo anarhistièno društvo. Zbog toga saradnja s Tribunalom podrazumeva poštovanje pravnog poretka naše zemlje", rekao je on.\n"Nastaviæemo da gradimo infrastrukturu i ekonomske uslove, Srbija æe kroz proces reformi biti bliža svim evropskim standardima i na kraju æe pitanje integracija u EU biti tehnièko pitanje", dodaje Tadiæ.\nŠta se dobija jednostranom primenom\nStruènjaci sa kojima je B92 razgovarao, kažu da sada ne treba pasti u evropesimizam, veæ da Srbija nastavi sa uvoðenjem evropskih standarda.\nPitanje je šta bi Srbija dobila ako jednostrano poène sa primenom Prelaznog trgovinskog sporazuma, kaže Dragomir Jankoviæ iz Evropskog ekonomskog instituta iz Brisela.\n“Pre svega, u tom sporazumu su trgovinske odredbe koje se veæinom i pretežno odnose na ukidanje carinskih stopa za odreðene proizvode iz EU, i u tom smislu, Srbija to može jednostrano da uradi i pre stupanja na snagu jednostranog sporazuma, ali treba da proceni sopstvene korisiti i štete od toga", smatra Jankoviæ.\nU sluèaju da Srbija odluèi da jednostrano primenjuje taj sporazum, trebalo bi usvojiti novi zakon o carinama. Struèanjak za evropske integracije Vladimir Todoriæ kaže da treba biti oprezan.\n“Ukidanjem carina na odreðene proizvode sigurno æe se smanjiti fiskalni prihodi koji se slivaju u budžet, a svima nam je dobro poznato na kakvim se iskušenjima naš budžet nalazi, naroèito sada, u periodu rebalansa i ispunjavanju 'muzièkih želja' koje su obeæane pre izbora. Takoðe, može da doðe do poveæanja trgovniskog deficita, a tako nešto smo, nažalost, iskusili još od 2001. godine kada je došlo do jedne nerazumne i ishitrene liberalizacije na saveznom nivou, posle èega je, kao što svi znamo, uvoznièki lobi u Srbiji desetostruko ojaèao”, upozorava Todoriæ.\nJeremiæ: Nije poraz veæ odlaganje\nVuk Jeremiæ kaže da odluka Saveta ministara EU da ne odmrzne trgovinski sporazum sa Srbijom ne predstavlja poraz veæ odlaganje.\n"Mislim da stvari treba staviti u perspektivu. Nije ovo nikakav veliki poraz, veæ odlaganje koraka koji neminovno sledi, a to je naredni korak ka punopravnom èlanstvu Srbije u Evropskoj uniji", rekao je ministar spoljnih poslova Srbije.\nJeremiæ je, gostujuæi u Dnevniku RTS-a, rekao da za taj korak Beograda i dalje stoji, kao uslov, potpuna saradnja s Haškim tribunalom i dodao je da velika veæina èlanica EU, njih 25, smatra da Srbija u potpunosti saraðuje s Meðunarodnim kriviènim sudom za bivšu Jugoslaviju.\nŠef srpske diplomatije rekao je da i zemlje koje se protive odmrzavanju Privremenog sporazuma znaju da Srbija u potpunosti saraðuje s Haškim tribunalom, posebno posle hapšenja bivšeg predsednika Republike Srpske Radovana Karadžiæa, ali da u nekim èlanicama EU postoje unutrašnjopolitièki problemi zbog kojih one, konkretno Holandija, blokiraju taj potez.\n"Bez ikakve dileme možemo da kažemo da su unutrašnjopolitièki razlozi u Holandiji bili ti koji su presudili da baš na ovom sastanku ne bude napravljen taj korak. Oèekujem da æe odmrzavanje Sporazuma biti uèinjeno ili na sledeæem sastanku ili na onom posle njega, jer je puna saradnja s Haškim sudom jedini uslov za to. Puna saradnja postoji, samo je pitanje kada æe Holandija, kao i prethodni put, popustiti pod pritiskom", kazao je Jeremiæ.\nOn je naveo i da se Srbija nalazi u mnogo težoj situaciji kada je reè o borbi za Kosovo, gde ima mnogo više pritisaka, ali da æe država nastaviti borbu i na tom planu.\nTeral: I Srbija i Francuska razoèarane\nFrancuski ambasador u Srbiji Žan-Fransoa Teral izjavio je da su i Srbija i Francuska razoèarane što Savet ministara EU nije deblokirao primenu Prelaznog trgovinskog sporazuma EU i Srbije i dodao da oèekuje da æe taj sporazum biti odmrznut do kraja godine.\nTeral je u Privrednoj komori Srbije, gde se održava sednica Sekcije za Francusku, novinarima poruèio da Srbija može jednostrano da primenjuje Sporazum, buduæi da se njegov veliki deo odnosi na primenu pravnog nasleða EU u Srbiji, što æe, kako je ocenio, Srbiju približiti Evropi.\n"Ne treba se baciti u pesimizam, jer mislim da se radi o još nekoliko nedelja koje su potrebne da bi se donela pozitivna odluka. Evropska unija je vezana obavezom da odluke donosi konsenzusom i ništa dramatièno se juèe nije dogodilo", rekao je Teral.\nNa pitanje da li æe juèerašnja odluka ministara EU odložiti Srbiji dobijanje statusa kandidata, Teral je odgovorio da je Francuska želela da Srbija postane kandidat pod njenim predsedavanjem EU, ali da je realnije oèekivati da bi se to moglo ostvariti pod èeškim predsedavanjem.\nPrema njegovim reèima, na dobijanje statusa kandidata presudno utièu dva faktora: prvi je što je zbog politièke situacije u Srbiji blokirano usvajanje zakona u parlamentu, a drugi što je "procedura u odnosima sa EU komplikovana".\nNaglašavajuæi da je EU vezana obavezom da odluke donosi konsenzusom, Teral je ocenio da se juèe u Briselu nije dogodilo ništa dramatièno iako æe "Srbija odlukom biti frustrirana", kazao je on i poruèio da "ne treba živeti oèiju uprtih u kalendar".\nFrancuski ambasador je naglasio da je hapšenje haškog optuženika Radovana Karadžiæa znaèajan korak u saradnji Srbije s Haškim tribunalom, koji treba ceniti.\nDinkiæ: Nemaèka kljuèna za ubrzanje\nPotpredsednik Vlade Srbije i ministar za ekonomiju Mlaðan Dinkiæ ocenio je u da æe Nemaèka biti kljuèna zemlja u ubrzanju puta Srbije ka Evropskoj uniji.\nNemaèka je najjaèa ekonomska sila u EU i zadovoljni smo što imamo utisak da æe nas ona na tom putu ka EU najviše podržavati, kako ekonomski, tako i politièki, rekao je Dinkiæ posle razgovora u Berlinu sa nemaèkim ministrom privrede i tehnologije Mihaelom Glosom.\nApsolutno sam ubeðen, rekao je potpredsednik Vlade, da æe Nemaèka biti kljuèna zemlja u ubrzanju našeg puta ka Evropskoj uniji.\n"To pokazuju moja iskustva u razgovorima ovde u Berlinu i juèe u Štutgartu, i to je jedan od razloga što sam kao prvu zemlju koju poseæujem kao potpredsednik Vlade izabrao Nemaèku, i to je jedan od razloga što i predsednik Tadiæ dolazi poèetkom oktobra u Nemaèku", rekao je Dinkiæ.\nKacin: Ponovo na redu srpska strana\nU saopštenju povodom juèerašnjeg odbijanja EU da "odmrzne" Prelazni trgovinski sporazum sa Srbijom, izvestilac Evropskog parlamenta za Srbiju Jelko Kacin navodi da je ponovo na redu srpska strana.\nOn dodaje da Srbija, nakon formiranja vlade, sve intenzivnije saraðuje s Haškim sudom, što joj pre svega omoguæavaju kadrovske promene i novi položaj u vrhovima obaveštajnih službi.\n"Srbija je veæ do sada dokazala, kako sebi, tako i svetu, da može da saraðuje više i bolje, i postignuti napredak je oèitan", kaže Kacin i dodaje da je to ustanovio i glavni tužilac Haškog suda Serž Bramerc.\nKacin smatra da Srbija može još više, i da to iskreno želi, što on toplo pozdravlja i podstièe "srpsku stranu da što pre potraži i izruèi preostala dva optuženika".\n"Nedavna ratifikacija SSP-a u Skupštini je pravi signal EU i ministrima spoljnih poslova da o potvrdi Privremenog sporazuma ponovo odluèuju na narednom zasedanju Saveta za opšte i spoljne poslove EU, GAERC, kroz mesec dana", kaže Kacin.\nKacin je ubeðen i da Srbija ima volju i potencijale za postizanje veæeg napretka, kao i da to može da postigne do narednog sastanka vrha šefova država i vlada, koji bi takav pomak odmah i odluèno pozdravio.\n"Još jednom je na redu srpska strana", završava Kacin.\nKoštunica: Bez samopoštovanja podložni ucenama\nPredsednik DSS-a Vojislav Koštunica ocenio je da nastavak suspenzije Prelaznog sporazuma sa EU pokazuje da Srbija ne može oèekivati da je druge države poštuju ako sadašnja vlast nema snage da ispolji ni elementarno samopoštovanje u odbrani državnih interesa.\nNS: Ne žele partnerski odnos\nOdluka Saveta ministara Evropske unije da ne odobri primenu Prelaznog trgovinskog sporazuma predstavlja nastavak politike uslovljavanja i ucena EU koja æe se negativno odraziti na politièko-ekonomske prilike u Srbiji, saopštila je Nova Srbija.\n"Holandija je meðu prvim državama protivpravno priznala jednostranu nezavisnost Kosova i tako najgrublje prekršila parafirani sporazum sa Srbijom, i to predstavnicima sadašnje vlasti nije smetalo da bez pokretanja bilo kakvog razjašnjenja sa državama EU koje su priznale nezavisnost Kosova potpišu i u Skupštini Srbije ratifikuju ovaj sporazum", naveo je Koštunica u izjavi dostavljenoj Tanjugu.\nOn je dodao da je Holandija oèigledno to shvatila kao poruku da zbog svojih interesa uvek, kada to hoæe, može da ucenjuje i uslovljava Srbiju.\nPrema lideru DSS-a, najveæi cinizam, ipak, predstavlja stav evropskih zvaniènika da, i pored toga što je 21 država EU priznala protivpravnu nezavisnost Kosova, i pored toga što je EU zamrznula Sporazum sa našom zemljom, valjda baš zato, Srbija treba jednostrano da primenjuje taj sporazum.\n"Ovim putem i ovakvom politikom Srbija nikuda neæe stiæi, osim što æe za jeftina obeæanja žrtvovati svoje državne i nacionalne interese", naveo je Koštunica.\nSvilanoviæ: Odluka loša i za Uniju\nGoran Svilanoviæ, iz Ekonomske komisije Ujedinjenih nacija za Evropu, ocenio je odluku ministara spoljnih poslova Evropske unije da ne odmrznu Prelazni sporazum sa Srbijom kao - veoma lošu. On kaže da je moguæe da kandidatura Srbije, planirana za polovinu 2009, zbog ove odluke bude odložena.\nBivši šef diplomatije Srbije je, gostujuæi u Poligrafu B92, rekao i da je ovakav stav EU loš i za samu Uniju, jer se stièe utisak da se odluke donose bez kriterijuma, politièkom voljom odreðenih grupa.\n"Mislim da je naša vlada uradila ovog puta sve, što nije bio sluèaj ranijih godina. Dakle, zaista je uradila sve ono što je trebalo da uradi - i kad je u pitanju suština, kada je u pitanju saradnja sa Tribunalom i kada je u pitanju druga vrsta suštine, kada je u pitanju reformski proces u zemlji", kaže Svilanoviæ.\n"S druge strane, uradila je sve na diplomatskom planu, konkretno, kada je u pitanju angažman ministra spoljnih poslova, potpredsednika zaduženog za EU, Ðeliæa, i kada je u pitanju èinjenica da je predsednik lièno, zajedno sa premijerom, otišao u Brisel i predstavio i tu vladu, kako je sastavljena, i neki njen program i šta se može oèekivati", rekao je on.\nBugarin: Ne padati u pesimizam\nPredsednik Privredne komore Srbije Miloš Bugarin izjavio je da je realno bilo oèekivati da Savet ministara EU odblokira Prelazni trgovinski sporazum sa Srbijom, ali da "ne treba padati u pesimizam što se to nije desilo".\nBugarin je pozdravio predlog da poène jednostrana primena odredaba tog sporazuma, ali je dodao da to u ovom trenutku srpskoj privredi, ipak, neæe "goditi".\nPrema njegovim reèima, jednostrana primena odredaba tog sporazuma æe omoguæiti veæu konkurentnost i, s jedne strane, napraviti odreðeni zastoj srpske privrede u ispunjavanju odreðenih uslova visokokonkurentnosti roba evropskih proizvoðaèa, ali æe, s druge strane, pogurati da domaæe kompanije rade na razvijanju konkurentnosti i izlasku na evropsko tržište.\n"Taj period je jedan od težih za srpsku privredu, ali je bolje da nam se to desi danas, a ne sutra", kazao je Bugarin novinarima u Privrednoj komori Srbije pred poèetak sastanka Sekcije komore za Francusku.


"Javno preduzeće za upravljanje putevima, urbanističko planiranje i stanovanje" | Radovi na izgradnji nove saobraćajnice\nRadovi na izgradnji nove saobraćajnice\n01 јан Radovi na izgradnji nove saobraćajnice\nPosted at 16:16h in Arhiva\tby\tSaša Ratković\nGradonačelnik Subotice Saša Vučinić, v. d. direktora Fonda za kapitalna ulaganja AP Vojvodine Nebojš Malenković i direktor Direkcije za izgradnju grada Subotice, Josip Kovač Striko, obišli su radove na izgradnji saobraćajnice koja povezuje ulice Partizanskih baza i 51. divizije. Investicija je veoma bitna za grad, jer pored rasterećenja saobraćaja povezuju se i četiri mesne zajednice.\nU toku je rekonstrukcija puta starog dela Partizanskih baza. Ideja projekta je bila da se prilikom radove spoji stari i novi deo ulice Partizanskih baza koji se proteže do novog dela kružnog toka i na taj način spoji sa Kireškim putem. Na ovaj način će da se izgradi gradska obilaznica i umnogome rastereti saobraćaj u centru. Pored toga, put se gradi prema svim potrebnim tehničkim specifikacijama i standardima. Kružni tok koji će se graditi iz pravca ulice Partizanskih baza i Kireške će simbolično povezivati četiri mesne zajednice i to: „Željezničko naselje“ i „Kertvaroš“ iz pravca Kireške ulice, „Mali Radanovac“ iz Severne, dok će iz pravca ulice 51.divizije povezivati „Makovu sedmicu“ i „Željezničko naselje“. Fond za kapitalna ulaganja Vojvodine uložiće 280 miliona dinara u izgradnju 39 saobraćajnica u gradu.


FoNet | 20. okt 2020.\nStanje medijske scene je „fasadno, kao i ocena demokratije“, izjavio je karikaturista Marko Somborac, koji stanje u medijima vidi kao „fingirani privid slobode“, dok reakciju države na nedavno demoliranje izložbe u Zemunu ocenjuje kao katastrofalnu.\nKako je objasnio, postoji „nekakva mogućnost“ da se građani informišu, što nije zabranjeno, ali je na druge načine napravljeno tako da je to „forma velike neslobode“.\nSomborac smatra da je „u većini medija situacija iskrivljena i lažna“ i da u „manjim i neuticajnijim“ medijima mogu da se vide kritički osvrti i „objektivne stvari“, ali da napadi na takve medije počnu odmah pošto objave „nešto problematično“.\nPrema njegovoj oceni, ukoliko bi „veći“ mediji objavili „nešto problematično“, protiv njih bi odmah bile pokrenute akcije Poreske uprave i Bezbednosno-informativne agencije.\nZa takvo stanje u medijima, ukazao je Somborac, odgovorni oni koji su „najmoćniji i kontrolišu tokove novca i fizičke sile“, jer su oni najodgovorniji „za sve“, dok je odgovornost manja kako opada moć.\nOsvrćući se na nedavno demoliranje izložbe stripa u galeriji „Stara kapetanija“, on je naglasio da je reakcija države bila katastrofalna, jer je to moralo da bude sprečeno.\nSve posle je „gašenje požara“, rekao je Somborac i naveo da policajci sada čuvaju pocepane radove „i štipa ih za grlo nešto što je tamo bačeno“.\nPrema njegovom stavu, policija je ranije trebalo da se pojavi i obezbeđuje izložbu, jer su bile prijavljene pretnje smrću koje su se pojavile na društvenim mrežama.\nU reakcijama javnosti ima „i podrške i osude“, primetio je Somborac, kome „poprilično deluje“ da je bilo „dosta nerazumevanja i ekstremnog licemerja“ u vezi sa izložbom.\nKako je obrazložio, „svi ljudi, kada su klinci, vole crni humor, a sada odjednom ne vole, ili se to skroz istrgne iz konteksta i napravi se neka epska teorija zavere gde nisam ni znao šta sam sve sposoban da uradim, u zaveri sa Bilom Gejtsom“.\nUpitan kolika je uloga karikature i humora u informisanju građana, Somborac je odgovorio da mu „kažu da je velika“ i napomenuo, istovremeno, da u „većim“ medijima nema „nekog kritičkog sadržaja“.\nUveren je, ipak, da karikatura dosta dopire do građana i poziva se, pri tome, na izjave ljudi koji mu kažu da je to za njih vid dodatnog informisanja.\nOdnos političara prema karikaturi i karikaturistima, Somborac je ocenio kao „lažno tolerantan“, jer ga, s jedne strane, hvale, a onda „zovu urednika i skidaju oglase“.\nSmatra da se onom delu javnosti koji je upoznat sa radom karikaturista dopada ono što oni rade, dok na planu novinarske i medijske solidarnosti „ima prostora za napredak“.\nSomborac, međutim, ne bi bio „toliko kivan“ na novinarsku profesiju, „koja jeste na zlom glasu“, ali bi voleo da neke druge profesije daju svoj glas solidarnosti.\nKarikatura Marko Somborac Medijske slobode Ministarstvo kulture i informisanja\n← Amal Kluni: Nada za pravdu\nSačekuša na parking mestu rezervisanom za osobe sa invaliditetom →


Sajms: Moskva nije preterano zainteresovana za mišljenje Bušove administracije već za konkretne akcije na terenu. Ako Abhazija i Južna Osetija zvanično proglase nezavisnost, idealna situacija za Moskvu nije da SAD priznaju njihovu nezavisnost već da te republike postanu kvazi nezavisne i odbačene što bi ih najpre približilo a zatim i integrisalo u Rusiju. Ono što Moskva želi da čuje jeste da joj SAD -- bez obzira kako se Rusija bude ponašala vizavi Abhazije i Južne Osetije -- neće praviti probleme u Savetu bezbednosti i zahtevati povlačenje ruskih mirovnjaka iz tih republika i da neće podržati evenutalni vojni pokušaj Gruzije da preuzme kontrolu nad tim republikama... SAD se nisu obazirale na protivljenje Moskve kada su izvršile invaziju na Irak, kao što se ni Vašington ne obazire na protivljenje Moskve nametanju rešenja Srbiji. SAD i Rusija ne uvažavaju medjusobne argumente -- ali sve je na stolu i nagadjanje se nastavlja...\nSajms: Moskva se već oseća opsednutom od strane SAD, NATO i donekle EU. Ne može se reći da su odnosi na relaciji Zapad - Rusija harmonični i da se Moskva iz neobjašnjivih razloga ”joguni“ oko Kosova. Predsednik Putin je u govoru u Minhenu jasno rekao da su ti odnosi u najbolju ruku krhki. Činjenica da SAD uživaja podršku EU u pogledu Kosova je nešto što Rusija uvažava i to će možda biti jedan od razloga za uzdržavanje od glasanja u Savetu bezbednosti -- ali jedino pod uslovom da dobije prećutnu saglasnost da su joj odrešene ruke u odnosu na Abhaziju i Osetiju. Prema Moskvi, Sve što se odnosi na Srbiju vizavi Kosova treba da važi i za Gruziju vizavi Abhazije i Južne Osetije.\nSajms: Putinova vlada nije poznata po preteranoj sentimntalnosti i lojalnosti prema svojim saveznicima kao što je to nedavno iskusio veliki prijatelj Rusije, beloruski predsednik Lukašenko, kad mu je iz Moskve stigao račun za gas... Ipak, Rusija inklinira podršci Srbiji što, medjutim, ne znači da je na nju spremna po svaku cenu ili da nije spremna da sasluša evropske i američke argumente ukoliko joj se nešto konkretno nudi za uzvrat.\nSajms: Mislim da bi Kosovo trebalo da bude nezavisno jer većina ljudi na Kosovu to želi. Ne vidim prihvatljiv scenarijo za Kosovo koje se vraća pod upravu Srbije, niti smatram da većina Srba želi kosovske Albance za svoje sudržavljane. Nezavisnost Kosova je u ovom trenutku praktično i pravično rešenje što, medjutim, ne znači da on treba da se temelji na sadašnjim predlozima UN. Ja sam veliki zagovornik podele jer bi time i Srbija nešto dobila, a Srbi na Kosovu bi i dalje bili tamo gde žele - u Srbiji. Osim toga što su Albanci na Kosovu protiv podele, ne vidim ni intelektualne ni praktične kontra argumente. Moj odgovor glasi: niko ne može odmah sve da dobije.\nSajms: Takodje mislim da bi ono što se desi na Kosovu trebalo da bude model za Republiku Srpsku -- teško je razumljivo zašto bi kosovski Albanci trebalo da imaju pravo na nezavisnost, a Srbi u Bosni ne. Ukoliko bi se ostvarilo sveobuhvatno rešenje takve vrste, mislim da bi Albanci dobili ogromnu većinu teritorije i suverenitet i da bi, nadajmo se, uspostavili normalne odnose sa Srbijom. Srbi bi morali da prihvate nezavisnost Kosova ali se ne bi osećali poniženim već podstaknutim da se odlučno okrenu Zapadu. Ako hoćemo ”fer plej“ i pragmatičnost to je, po mom mišljenju, optimalna solucija. Ali ona ne uživa podršku Bušove administracije i Evropske unije i to delimično zbog straha od moguće akcije Albanaca. Tu je i nešto što bih ja nazvao arogancijom moći. Sila nije uvek na strani pravde.\nBivši visoki zvaničnik Klintonove administracije Ričard Holbruk oglasio se u Vašington postu komentarom u kojem stav Rusije prema pitanju Kosova u Savetu bezbednosti poistovećuje sa ”ključnim ispitom ruskih odnosa sa Zapadom.“ Holbruk ide korak dalje i tvrdi da bi akcija Rusije mogla da odluči da li će se u Evropi desiti još jedan rat. Naglašavajući da je budućnost Srbije leži u Evropskoj uniji ukoliko Beograd smogne snage da okrene ledja istorijskim mitovima i prihvati činjenicu da je Kosovo izgubljeno zahvaljući politici diktatora Slobodana Miloševića, Holbruk podvlači da Rusija podstiče upravo suprotne, ili kako on kaže ”pogrešne tendencije“ u Srbiji.


Ministarstvo za KiM traži od Euleksa dokaze na osnovu kojih je izvršeno hapšenje Srba\nMinistarsvo za KiM traži od Euleksa da predoči dokaze na osnovu kojih su jutros uhapšeni Svetlana Stojanović iz Bostana, Dobrivoje Trajković, Slobodan i Srećko Martinović iz Plavica i Srđan Filić iz Jasenovika kod Novog Brda, od strane Euleks policije pod sumnjom da su počinili ratne zločine, navodi se u saopštenju Ministarstva dostavljenom KIM radiju. Dodaje se da je dosadašnja praksa pokazala da su Srbi bili hapšeni, osumnjičeni za ratne zločine od strane KPS-a i međunarodnih struktura na osnovu lažnih dojava, bez dokaza, a posle izvesnog vremena puštani na slobodu. “Takva neosnovana hapšenja dolivala su ulje na vatru, na ionako težak položaj Srba na KiM, pojačavajući njihov osećaj straha, neizvesnosti i nesigurnosti. Pored toga praksa pokazuje da nijedan zločin nad Srbima i drugim nealbancima od 1999. godine do danas nije rasvetljen i procesuiran. Još ne znamo ko je ubio porodicu Stolić, decu u Goraždevcu, 14 žetalaca u Starom Gracku, ko je podmetnuo bombu na autobus na putu Podujevo-Priština i mnoge druge zločine. Nameće se zaključak da na Kosovu funkcioniše selektivna pravda, zasnovana isljučivo na etničkom principu, ” navodi se u saopštenju. “Ministarstvo za KiM zahteva od Euleksa da se sa ovakom praksom prestane i u ovom slučaju predoče jasni dokazi i sumnje na osnovu kojih je izvršeno hapšenje”, naglašava ministar Goran Bogdanović. U saopštenju se dodaje da su se Vlada Republike Srbije i Ministarstvo za KiM zalagali i zalagaće se da svi koji su počinili ratne zločine moraju biti privedeni pravdi i odgovaraju za svoja zlodela. “Sa druge strane, postoje sumnje da je jutrošnje hapšenje samo najava za nova i to u srpskim sredinama u kojima treba da se osnuju nove opštine predviđene Ahtisarijevim planom. Ministarstvo za KiM pratiće situaciju i preduzeće zavisno od njenog razvoja odgovarajuće korake u saradnji sa ostalim državnim organima”, dodaje se u saopštenju ministarstva za Kosovo i Metohiju. ”Još jednom izražavamo našu privrženost civilizacijskom stavu da svako ko je odgovoran za ratne zločine, bio on Srbin ili Albanac, mora da odgovara za svoja nedela”, ističe ministar za Kosovo i Metohiju Goran Bogdanović.


Epidemiološka situacija u Federaciji BiH- ponedjeljak, 31.08.2020. godine (presjek stanja u 12h) – ZZJZ FBiH\nU protekla 24h, Zavodu za javno zdravstvo Federacije BiH prijavljeno je 765 uzoraka, od kojih je 174 pozitivno na SARS-CoV-2.\nDo sada su testirana ukupno 118 743 uzorka, a SARS-CoV-2 je potvrđen kod 12 291 osobe.\nZaključno s današnjim danom, u Federaciji BiH izliječeno je 8 532 pacijenata, a u protekla 24h oporavak je zabilježen kod 66 pacijenata. Trenutno je aktivno 3 416 slučajeva pozitivnih na SARS-CoV-2.\nCategory: NovostiBy Maja Kojovic August 31, 2020\nPreviousPrevious post:Epidemiološka situacija u Federaciji BiH- nedjelja, 30.08.2020. godine (presjek stanja u 12h)NextNext post:Epidemiološka situacija u Federaciji BiH- utorak, 01.09.2020. godine (presjek stanja u 12h)\nEpidemiološka situacija u Federaciji BiH-petak, 18.09.2020. godine (presjek stanja u 12h)\nEpidemiološka situacija u Federaciji BiH- četvrtak, 17.09.2020. (presjek stanja u 12h)\nEpidemiološka situacija u Federaciji BiH- srijeda, 16.09.2020. godine (presjek stanja u 12h)\nEpidemiološka situacija u Federaciji BiH- utorak, 15.09.2020. godine (presjek stanja u 12h)


Obustava putničkog saobraćaja na aerodromu u Beogradu - Aviatica\nObustava putničkog saobraćaja na aerodromu u Beogradu\nDanas, 19. marta od podneva se zatvara beogradski aerodrom za putnički saobraćaj.\nDatum / Date: 19.03.2020.\nBeogradski aerodrom Nikola Tesla (BEG) je zatvoren za putnički saobraćaj od danas, 19. marta 2020. u podne.\nNa osnovu odluke Vlade Srbije koja je doneta 19. marta 2020. u podne, privremeno se obustavljaju svi komercijalni međunarodni letovi od/do aerodroma Nikola Tesla u Beogradu navedeno je u saopštenju Ministarstva građevinarstva, saobraćaja i inftrastrukture.\nOvom odlukom se privremeno od danas zatvara međunarodni granični prelaz na Aerodromu Nikola Tesla.\nOdluka znači da se obustavlja u potpunosti promet putnika zbog čega će i svi planirani letovi od/do Beograda biti otkazani. Međutim, pojedini letovi koji su planirani za danas popodne će ipak biti obavljeni ili su već obavljeni i nakon stupanja na snagu najnovije vladine odluke.\nLetovi koji su već započeti u trenutku donošenja odluke, a kojima je Beograd odredište biće obavljeni prema redu letenja. Odlazni letovi stranih aviokompanija koje su tokom pre podneva stigle na beogradski aerodrom su takođe obavljeni prema redu letenja. Posle 12 časova iz Beograda su odleteli avioni Aeroflota za Moskvu, Lufthanse za Minhen, Air France-a za Pariz, easyJet-a za Berlin, Belavije za Minsk. Danas popodne se očekuju još samo dva dolaska. Avion Air Serbije na letu od Londona (LHR) JU381 treba da sleti u 17 časova, a let Turkish Airlines-a iz Istanbula TK 1083 koji je planiran da sleti u 19.30 još uvek stoji otvoren. Na aktuelnom redu letenja za danas stoji i povratni let ove kompanije ka Istanbulu TK 1084 planiran za 20.25. Nije poznato da li će ovi letovi u narednim satima biti otkazani.\nNa beogradski aerodrom bi trebalo da se vrati i širokotrupni avion Airbus A330, nacionalne avio-kompanije Air Serbia, koji trenutno obavlja redovnu liniju ka Njujorku. On se očekuje sutra ujutro u 05.20.\nAir Serbia saopštila da obustavlja saobraćaj\nSrpski avio-prevoznik Air Serbia (JU/ASL) saopštila je nakon obustave saobraćaja na beogradskom aerodromu da obustavlja međunarodni putnički aviosaobraćaj. Od danas, ova kompanija privremeno obustavlja prevoz putnika.\n„U međuvremenu, svi resursi srpske nacionalne aviokompanije stavljaju se na raspolaganje nadležnim državnim organima, kako bi bile obavljene sve aktivnosti u interesu Republike Srbije“, stoji u kratkom saopštenju Air Serbije koje je danas dostavljeno medijima.\nZatvoreni i aerodromi Morava i Konstantin Veliki u Nišu\nAerodrom Konstantin Veliki u Nišu (INI) zatvoren je za saobraćaj u sredu, 18. marta, odlukom Vlade Srbije. Aerodrom Morava je zatvoren još 12. marta kada su svi dalji letovi Air Serbije ka Beču otkazani, dok je pomeren početak saobraćaja ka Solunu, koji je bio planiran za 31. mart.\nFoto: Aerodrom Konstantine Veliki Niš\nAerodrom BeogradAerodrom Nikola TeslaBeogradobustava saobraćajputnički saobraćajzatvaranje aerodroma


“Ovo je drugi projekat, nakon projekta izgradnje Akva parka, koji se realizuje po modelu javno-privatnog partnerstva koji daje veoma široke mogućnosti za finansiranje na druge načine i to na način da grad u ovom slučaju obezbjeđuje lokaciju, građevinsko zemljište sa infrastrukturom, a `Tržnica` finansijska sredstva”, rekao je Davidović novinarima nakon potpisivanja ugovora.\nOn je precizirao da će parking garaža na tri etaže i 650 parking mjesta biti izgrađena ispod Tehničke škole kod gradske tržnice.\n“Ugovor će se 1. oktobra naći pred odbornicima Skupštine grada, nakon čega slijedi idejni projekat, izvedbeni projekat, izbor izvođača radova, pribavljanje građevinske dozvole i očekuje se da bi se projekat nakon uvođenja izvođača radova trebalo završiti u roku od godinu dana”, rekao je Davidović.\nPrema riječima direktora AD “Tržnica” Radoslava Grbića, novoizgrađeni objekat gradske tržnice ne bi bio u pravoj funkciji bez javne parking garaže, jer je oko tržnice vrlo mali prostor za parkiranje.\n“Nadam se da će vrlo brzo prikupiti svu potrebnu dokumentaciju kako bi se pristupilo izgradnji”, rekao je Grbić.\nOn kaže da se u “špici” na prostoru gradske tržnice nađe i do 1100 vozila, dodavši da će parking garaža raspolagati sa ukupno 15 000 kvadratnih metara prostora.


Očekuje se otvorena diskusija i interaktivni rad u grupama, što će podstaći da učenici/e završnih razreda ove Osnovne škole iskažu svoja zapažanja i stavove. Uz konkretne primjere i analizu medijskih izvještaja, učenici/e će steći znanja i vještine za prepoznavanje korektnog izvještavanja o OSI. Na kraju Radionice, razmatraće se kako mladi mogu da pomognu inkluziju OSI u svom okruženju, te će im se predstaviti rad i mogućnost saradnje s I MI Boke. Radionica će trajati 90 minuta, a vodiće je iskusna trenerica s invaliditetom, Dunja Samardžić.\nOvo je druga, od planirane tri radionice s učenicima/ama završnih razreda osnovnih škola u ruralnim područjima Boke, a koje se organizuju se u okviru projekta „Za ravnopravnost osoba s invaliditetom u medijima”, koji je podržan od strane Instituta za medije Crne Gore, kroz regionalni projekat „SNAŽNI – Mediji bez mržnje i dezinformacija”, finansiranog od strane Evropske unije i Ministarstva javne uprave, digitalnog društva i medija.\nOvaj materijal nastao je u okviru projekta „Za ravnopravnost osoba s invaliditetom u medijima”, finansiranog u okviru grant šeme projekta SNAŽNI – Mediji bez mržnje i dezinformacija (Resilience – Civil Society for Media Free of Hate and Disinformation), koji se uz podršku Evropske unije realizuje u Albaniji, Bosni i Hercegovini, Kosovu, Sjevernoj Makedoniji, Crnoj Gori, Srbiji i Turskoj.


NALED planira nove projekte za podsticaj opštinama - Radio Sto Plus\nNALED planira nove projekte za podsticaj opštinama\nNacionalna asocijacija za lokalni ekonomski razvoj namerava da u 2011. bazu podataka o taksama i naknadama lokalnih samouprava nazvanu „kalkulator“ poveća sa 20 na 50 opština, izjavila je izvršna direktorka NALED-a Viloleta Jovanović. Ona je agenciji Beta kazala da bi taj projekat, koji...\nNacionalna asocijacija za lokalni ekonomski razvoj namerava da u 2011. bazu podataka o taksama i naknadama lokalnih samouprava nazvanu „kalkulator“ poveća sa 20 na 50 opština, izjavila je izvršna direktorka NALED-a Viloleta Jovanović.\nOna je agenciji Beta kazala da bi taj projekat, koji je počeo da se primenjuje u 2010, a koji se bavi izračunavanjem problematičnih taksi i naknada lokalnih samouprava, trebalo da se proširi na još oko 15 taksi koje čine oko 0,3 odsto budžeta opština.\n„Cilj je da se baza ‘kalkulatora’, koji automatski izračunava troškove firmarina i naknada za zemljište, proširi na nove takse i i cene komunalnih usluga, kako bi se na taj način privrednicima pružila informaciju koliko košta poslovanje u određenim opštinama\nu Srbiji, a stranim investitorima da lako i transparentno dođu do informacija koje su relevantne za odluku o ulaganju“ rekla je ona.\nKako je Jovanovićeva objasnila, opštine bi na taj način mogle da izračunaju budžetske prihode, „što znači da prilikom odlučivanja o podsticajima za privredu, opštine mogu da izračunaju koliko će od davanja te privrede ostvariti i tako vide da li su te njihove odluke\n„Baza je dostupna na sajtu NALED-a (www.naled-serbia.org), lako se koristi i zahteva nekoliko informacija o veličini preduzeća, vrsti delatnosti i o zoni u kojoj bi firma radila“, rekla je ona i dodala da tamo može da se vidi „koliko košta da otvorite pekaru u centru\nZaječara, Novog Sada ili Leskovca ili da pokrenete posao u industrijskoj zoni“.\nJovanovićeva je navela da NALED, pored sertifikovanja opština sa dobrom poslovnom klimom, radi i na uvođenju ruralne sertifikacije opština.\n„Taj projekat je namenjen opštinama usmerenim na ruralni razvoj, koje imaju resurse, ali nemaju dobru infrastrukturu i male su in šanse da privuku ulagače“, rekla je ona i dodala da će te lokalne samouprave na taj način biti pripremljene za sredstva Evropske unije koja će postati dostupna kad Srbija dobije status kandidata za članstvo.\nPrema njenim rečima, „za sada je u taj program ušlo šest opština u pilot fazi“, a projekat se sprovodi uz podršku Nemačke razvojne agencije GTZ. Jovanovićeva je izrazila nadu da će u 2011. biti izdati prvi ruralni sertifikati za opštine.\nNALED je pokrenuo i programa sertifikacije korporativne odgovornosti kompanija, koji je u pilot fazi i očekuje se da se od marta uključe prve kompanije u taj proces.\nKako je dodala, NALED će i dalje raditi na pojednostavljivanju procedura i propisa koji se koriste i prave veliki trošak privredi.\nPrema njenim rečima, uvođenje nedeljne, umesto dnevne uplate pazara, uštedelo bi privredi oko 10 miliona evra, dok bi još tolika bila ušteda ukidanjem potvrda koje se potpisuju kao dokaz o isplati naknade i zarade.\n„Potrebno je da se usvoji novi zakon o privrednim društvima“, rekla je Jovanovićeva i istakla da je potrebno i ubrzanje usvajanja zakona koji bi doprineli lokalnom razvoju, a pre svega zakona o javno-privatnom partnerstvu.


Antiću, EPS-ove termoelektrane emituju 6 puta više opasnih čestica od dozvoljenog! - NOVA stranka\n31.01.2020 Press služba EPS, Naslovna, Nova stranka, opozicija, termoelektrane, vazduh 0\nNakon što je Nova stranka javno upozorila na sav besmisao izjave ministra rudarstva i energetike Aleksandra Antića da termoelektrane nisu doprinele zagađenju i da nema praškastog zagađenja vazduha, u prilog našoj tezi ide i prošlogodišnji izveštaj EPS-a.\nTako, naime, u Izveštaju o stanju životne sredine iz aprila 2019. godine u delu koji se tiče podataka o emisiji praškastih materija iz termoelektrana, kao najveći emiteri PM čestica među EPS-ovim termoelektranama se navode TENT A, koja je u 2018. emitovala čak 2.999 tona ovih čestica, i TENT B sa 1.731 tonu.\nTvrdnje Nove stranke ističe i Regulatorni institut za obnovljivu energiju i životnu sredinu koji kaže da su EPS-ove termoelektrane samo u 2018. godini prekoračile dozvoljene emisije, jer su iste bile šest puta veća od dozvoljene, a na "crnoj listi" našle su se i Toplana Vreoci Kolubara Prerada, Kostolac A2, Kostolac B i TENT A1-A3 . A kako je ministar Antić isuviše kratkog pamćenja da bi se sećao izveštaja od pre godinu dana, podsetićemo ga da su i svetske organizacije Health and Environment Alliance (HEAL), Greenpeace i druge, objavile da termoelektrane na zapadnom Balkanu, među kojima EPS ima ubedljivo najveće kapacitete, ne truju konstantno samo građane njihovih država, već ugrožavaju javno zdravlje čitave Evrope. Kako Svetska zdravstvena organizacija ne poznaje termine ”bezbedno„ ili „nisko” zagađenje vazduha česticama, prepuštamo ministru da odredi cenu prevremenog odlaska ljudi i dečijih bolesti.\nNova stranka takođe podseća da je protiv Srbije 15. januara pokrenut preliminarni postupak zbog nepoštovanja Direktive o velikim ložištima od strane Sekretarijata Energetske zajednice, organizacije čiji je Srbija član. Toliko o nepostojanju zagađenja, kako to tvrdi ministar aktuelnog režima, režima koji guši građane Srbije, i to ne samo zagađenim vazduhom, već i gaženjem ljudskih prava, slobode govora, mišljenja, medija, i protiv kojeg se moramo zajedno aktivno izboriti već u mesecima koji su pred nama.\nPrevious article\tNova stranka zahteva hitnu ostavku ministra Trivana Next article\tŽivković na godišnjicu od početka protesta u Jagodini: Režim ćemo pobediti samo BORBOM!


Početak/Društvo/U rupama na niškim ulicama “procvetalo” cveće\nNiške Vesti 24. juna 2018.\nUlica Dragiše Cvetkovića, 7. jula, Hajduk Veljkova, Prijezdina, Kovanlučka i Pariske komune samo su neko od gradskih saobraćajnica u čijim pukotinama i rupama su nezadovoljne Nišlije u toku današnjeg dana posadili cveće.\nAkcija “Masovno ulepšavanje Niša sadjenjem cveća u udarne rupe“ organizovana je u znak protesta što nadležni u gradu ne saniraju rupe i druga oštećenja na kolovozu.\nAkciju je putem Fejsbuka pokrenuo bivši poslanik Miloš Bošković uz podsećanje da je Direkcija za izgradnju grada obećala da će problem rupa na kolovozu rešiti „s prvim danima proleća“, a nije to učinila iako je počelo leto.\nGradjani Niša koji su se odazvali Boškovićevom pozivu prethodnih dana su označavali ulice u kojima se nalaze udarne rupe.\nGradjani su napravili gugl mapu sa udarnim rupama na kolovozu, kako bi Direkciji olakšali posao i podstakli je da krene sa asfaltiranjem.\ncveće Masovno ulepšavanje Niša udarne rupe\nNiš će „procvetati“ od prvog maja


Centar za bezbednosne studije - Centre for Security Studies - SULUDA IDEJA O HEMIJSKOJ KASTRACIJI\nIdeja, koja se nedavno čula u srpskom parlamentu i koja se sada „vrti” po medijima, o tome da počinioce krivičnog dela silovanja treba „hemijski kastrirati” toliko je monstruozna i nepromišljena da sasvim ilustrativno govori o tome kakva intelektualna antielita vlada Srbijom i kakav je mentalni profil prosečnog srpskog političara. Srpski krivično-pravni sistem već je u krizi posle obuhvatnih promena, koje su uključile istovremenu promenu fizičke lokacije sudova, promenu samog sudskog sistema, ukidanje starih i osnivanje novih sudova, te obuhvatni reizbor svih sudija i tužilaca.\nU takvom, nestabilnom stanju, predlozi o uvođenju telesnih kazni, koje su napuštene u Novom veku, govore koliko je zaostao način pravničkog razmišljanja autora takvih predloga. Posle ovog predloga, valjalo bi očekivati i da srpski parlament raspravlja o ponovnom uvođenju bičevanja na javnom mestu, odsecanja udova, ili, možda, vešanja. Ljudi kojima ovakve ideje uopšte padaju na pamet, pri tome poseduju doktorate pravnih nauka, što je, samo po sebi, krajnje alarmantno.\nSavremena evropska civilizacija temelji se na poštovanju ljudskih prava. Taj princip, iako manje zastupljen, ili uglavnom ignorisan, u takozvanim istočnim graničnim područjima Evrope, u koje već vekovima spada i Srbija, ipak obavezuje čak i Srbiju i zemlje Zapadnog Balkana u onoj meri u kojoj one sebe vide kao evropske. Reč je o sličnoj civilizacijskoj tekovini kakva je i ukidanje smrtne kazne, a neki od najgrlatijih zagovornika hemijske kastracije svojevremeno su bili i zagovornici zadržavanja smrtne kazne, a bili su i akteri linearnog pooštravanja svih krivičnih sankcija u krivičnom zakonodavstvu. U epohi kada cela Evropa u stručnim krugovima bruji o tome da je mit o generalnoj prevenciji upravo samo to - mit - i kada se intenzivno radi na ublažavanju kazni i iznalaženju zaista efikasnih načina za kontrolu kriminala, kroz širu socijalnu i javnu politiku, u Srbiji se i dalje raspravlja o smrtnoj kazni i daju se zvanični iskazi o tome da je „svrha krivičnog zakonodavstva — generalna prevencija”. Drugim rečima, Srbija je danas više u Srednjem veku u smislu parlamentarne i javne debate o krivičnim sankcijama nego što je to bila u vreme vladavine SPS i JUL do 2000. godine.


"Švajni" nevidljiv, ne pomažu ni druga pojačanja: Zlatan presudio Junajtedu\nPosle pobeda nad Barselonom (3:1), San Hoseom (3:1) i CF Amerikom (1:0), fudbaleri Mančester junajteda doživeli su prvi poraz, 0:2 od Pari Sen Žermena, u revijalnom takmičenju deset klubova, "Međunarodnom kupu šampiona".\nMautidi je u 25. minutu doveo "svece" u vođstvo, a već u 34. je sve bilo gotovo, kada je i Zlatan Ibrahimović, takođe iz kontranapada, postigao gol za konačni ishod ovog duela.\nNi letošnja pojačanja Junajteda, poput Darmijana, "Švajnija" i Depaja, ni zamene u vidu Kerika, Džonstona, Lingarda, Pereire, Šnajderlina, Smolinga i Valensije nisu uspeli da pariraju razigranim Parižanima, koji su zatvorili sve prilaze svom golu i rutinski priveli meč kraju, bez ikakve drame. Štaviše, britanski Telegraf je ukazao da je odbrani Junajteda mnogo puta padala koncentracija, a da je uz to - "nevidljivost" Bastijana Švajnštajgera nešto što može da zabrine Van Gala i stručni štab.\nIpak, sve je ovo još uvek pripremni period, mada je Junajtedu ostalo još malo vremena za popravke, jer 8. avgusta na startu Premijer lige igra protiv Totenhema.


Форум грађана општине Рудо | Opština Rudo\nForum građana opštine Rudo\n25. januar 2019. 625 pregleda\nUNDP BiH je u okviru projekta „Jačanje uloge mjesnih zajednica u Bosni i Hercegovini“ raspisao Javni poziv za podnošenje prijedloga projekata od strane opština koje učestvuju u realizaciji ovog projekta.\nCilj projekta jeste unaprjeđenje kvalitete života građana Bosni i Hercegovini kroz poboljšanje lokalnih usluga, povećanje odgovornosti vlasti i promociju socijalne inkluzije. U okviru Projektnog Fonda za razvoj zajednice su predviđena sredstva koja su namjenjena za finansijsku podršku inicijativama predloženim od strane JLS, a koji su u skladu sa prioritetima definisanim na forumima građana u JLS.\nUslov da se opštine učestvuju na pozivu je da su održani formumi građana na kojima su građani kandidovali ideje i prijedloge za projekte.\nU tu svrhu a u skladu sa smjernicama pozivamo sve građane Opšine Rudo da prisustvuju forumu, koji će se održati u četvrta 31.01.2019. u maloj sali Doma kulture sa početkom u 12.00 časova, da predlože prioritete koji će biti od interesa za građane Rudog.\nNakon održanog foruma opština će sa prijedlozima koji budu najviše odgovarali uslovima poziva i visoko ocjenjeni od strane građana uz pretpostavku da su riješeni imovinsko pravna i druga pitanja u vidu projekta podnijeti UNDPju.\nObustavlja se nastava u školama\nPodjeljena pomoć najugroženijim


CG napredovala za 15 mjesta na Heritidž listi ekonomskih sloboda – Bankar.me\nCG napredovala za 15 mjesta na Heritidž listi ekonomskih sloboda\nFebruary 15, 2018 CRNA GORA, MAKRO, PLANETA, SVE VIJESTI Leave a comment\nU ovogodišnjem indeksu ekonomskih sloboda koji prati Heritidž fondacija, Crna Gora je na globalnoj rang listi ostvarila napredak za 15 mjesta, i pozicionirala se na 68. mjesto od ukupno 186 država svijeta, saopšteno je danas iz Ministarstva finansija.\nNaša zemlja, ističu u tom resoru, poboljšala se u odnosu na prethodnu godinu za 2.3 boda, te se sa 64.3 boda našla u zoni umjereno slobodnih zemalja.\n“Odličan rezultat ostvaren je u okviru indikatora „fiskalno zdravlje” (“fiscal health”) što je doprinijelo boljem rangiranju Crne Gore u ovogodišnjem Indeksu ekonomskih sloboda. Na regionalnoj rang listi, od ukupno 44 evropske zemlje, Crna Gora zauzima 33. mjesto, što predstavlja poboljšanje od 2 mjesta u poređenju sa prethodnom godinom”, navode u Ministarstvu.\nNapredak Crne Gore je, ističu, prepoznat u sedam od ukupno dvanaest indikatora – lakoća poslovanja, slobode na tržištu rada, državna potrošnja, monetarna slobode, poresko opterećenje, fiskalno zdravlje i sudska efikasnost.\nNajzapaženiji rezultat je ostvaren u okviru indikatora „fiskalno zdravlje“, gdje je Crna Gora ostvarila napredak od čak 25 bodova u poređenju sa prošlogodišnjim rezultatima.\nKako se dodaje u saopštenju, ti rezultati su pokazatelj uspješnosti Vladine fiskalne politike, kao i efikasnosti implementacije mjera fisklane konsolidacije koje su uvedene sa ciljem ozdravljenja javnih finansija.\n“Mjere sadržane u Fiskalnoj strategiji Vlade Crne Gore, zajedno sa strukturnim reformama, pokazale su rezultate u povećanju konkurentnosti crnogorske ekonomije, kao i jačanju makroekonomske stabilnosti, odnosno ostvarenju snažnog ekonomskog rasta”, kazali su iz Ministarstva.\nIndeks ekonomskih sloboda rezultat ocjena je Heritidž fondacije koja je u svom 24. izdanju objavila listu globalnih ekonomskih sloboda za 186 rangiranih zemalja. Publikacije koje Fondacija objavljuje od 1995. godine, prate rangiranja zemalja širom svijeta u okviru 12 ekonomskih sloboda, koje ocjenjuju četiri oblasti – vladavinu prava, ograničen nivo administracije, efikasnost regulative i otvorenost tržišta.\nPo rezultatima Indeksa ekonomskih sloboda za 2018. godinu, 102 ekonomije su zabilježile bolji rezultat, dok je rezultat za 75 zemalja lošiji, uz nepromijenjeno stanje za preostale tri ekonomije. Irak, Libija, Lihenštajn, Somalija, Sirija i Jemen nijesu ocijenjeni, zbog nedostupnosti podataka.\nPOJMOVIEkonomske slobode Izvještaj o ekonomskim slobodama\nPrevious Na Dane komunikacija dolazi nagrađivani multimedijski umjetnik Graham Fink\nSljedeći Zašto bitcoin i druge kriptovalute ne mogu zamijeniti zlato


Uz Luku Jovića bio je najveći potencijal Zvezdinih omladinaca, sad mora u Tuzlu | MozzartSport\nSaturday 18 January 2020 13:33 / Izvor:\nUz Luku Jovića bio je najveći potencijal Zvezdinih omladinaca, sad mora u Tuzlu\nKarijera Miloša Stojanovića nije se razvila u pravom smeru\nKada je Crvena zvezda bila u velikoj rezultatskoj i organizacionoj krizi, pričalo se da u mlađim kategorijama ima trojicu vanserijskih bisera: Luku Jovića, Marka Grujića i štopera Miloša Stojanovića.\nJedan je sada pod ugovorom sa Liverpulom i trenutno je na pozajmici u Herti, Jović je član Real Madrida. Zbirno njih dvojica su donela Crvenoj zvezdi oko 10 miliona evra... Karijera onog trećeg, Miloša Stojanović nije se razvila na pravi način.\nDefanzivac sa vrlo dobrih tehničkim karakteristikama dobijao je šansu u prvom timu Crvene zvezde u vreme šefovanja Miodraga Božovića, zatim je bio na pripremama sa Nenadom Lalatovićem u Sloveniji. Predv iđala mu se bolja karijera od, primera radi, Vuleta Jovanovića, ali...\nNegde je napravljena greška, bilo je tu i grehova mladosti. Kako bilo posle pet utakmica za seniorski tim Crvena zvezda ga je slala na pozajmice u Bežaniju, Kolubaru, Sinđelić i Voždovac. Nigde Miloš Stojanović nije uspeo da napravi iskorak.\nPrethodnih šest meseci proveo je u Budućnosti iz Dobanovaca, a prema informacijama iz Bosne sada će karijeru nastaviti u Slobodi iz Tuzle.\nTamošnji mediji pišu da je Stojanović dogovorio detalje saradnje sa ekipom iz Tuzle koja se nije proslavila u prvom delu prvenstva. Trenutno zauzima 10. poziciju sa bodom više od ugroženog Čelika.


Ministar Šabić potpisao sporazume sa gradonačelnikom Skakom i načelnikom Efendićem: Za uređenje korita rijeka Miljacke i Lepenice 640.000 KM | Ministarstvo privrede Kantona Sarajevo\nMinistar Šabić potpisao sporazume sa gradonačelnikom Skakom i načelnikom Efendićem: Za uređenje korita rijeka Miljacke i Lepenice 640.000 KM\n22.08.2017 - 02:37\nMinistar privrede Kantona Sarajevo Muharem Šabić i gradonačelnik Sarajeva Abdulah Skaka potpisali su danas sporazum kojim će biti omogućeno čišćenje sprudova u regulisanom koritu rijeke Miljacke i interevencija na njenoj kamenoj obali.\nGradonačelnik Skaka je izjavio da je ovim nastavljena dobra saradnja Grada i Kantona Sarajevo, te dodao da je kantonalno ministarstvo izdvojilo 100.000 KM za te namjene.\n„Uređenje korita Miljacke u direktnoj je nadležnosti Grada Sarajeva, a podsjećam da je pomenuti projekt pokrenut prije mjesec dana. Prema informacijama kojima raspolažem, intervencije na kamenoj obali su već završene i na redu je čišćenje sprudova“, precizirao je gradonačelnik Skaka.\nMinistar Šabić je istakao kako Ministarstvo svake godine ulaže u slične programe uređenja obala vodotoka, kao i da su prioritet one kod kojih postoji opasnost od poplava.\n„Vlada Kantona Sarajevo je na svojoj 90. sjednici usvojila Program uređenja riječnih korita i zaštita od poplava, vodosnabdijevanje i odvodnju otpadnih voda na području Kantona Sarajevo za 2017. godinu. U okviru njega su odobrena i dva projekta Gradu Sarajevo koje će Ministarstvo privrede sufinansirati, i to za čišćenje sprudova u koritu rijeke Miljacke sa 80.000 KM, a za intervencije na njenoj kamenoj obali sa 20.000 KM“, naglasio je ministar Šabić.\nDodao je kako će se realizacijom ovih projekata urediti i zaštititi korito rijeke Miljacke na području grada Sarajeva.\nIstog dana, ministar Šabić je i sa načelnik Općine Novi Grad Semirom Efendićem potpisao Sporazum o sufinansiranju projekata regulacije rijeke Lepenice, to jeste za nastavak radova u iznosu do 200.000 KM, i regulacije rijeke Miljacke od profila P1 do profila P7 są rekonstrukcijom obalnih zidova drvenog mosta na trasi regulacije u iznosu 340.000 KM.\n„Realizacijom i ovih projekata iz namjenskih sredstava, odnosno vodnih naknada, nastaviće se sa kontinuiranom zaštitom i uređenjem riječnih korita rijeke Lepenice i dijela obala rijeke Miljacke u Novom Gradu“, kazao je ministar Šabić nakon potpisivanja ovog sporazuma.\nNačelnik Efendić je kazao kako ova općina u saradnji sa Ministarstvom privrede realizuje uređenje rijeke Lepenice već četiri ili pet godina, i tu je urađen značajan dio posla, regulisano je njeno korito u naselju Zabrđe, a plan je da se ono uredi sve do deponije Smiljevići.\n„Što se tiče rijeke Miljacke, za nas je ovo značajan dio projekta, posebno i zbog higijensko-epidemioloških razloga, jer se korito u dijelu od tržnog centra Wisa do centra 'Safet Zajko' nalazi u dosta lošem i zapuštenom stanju“, objasnio je načelnik Efendić.


Procena rizika - Aktiva varovanje\nProcena rizika se radi u skladu sa zahtevima standarda SRPS A.L2.003:2017 koji se odnosi na procenu rizika u zaštiti lica, imovine i poslovanja uz njegova prilagođavanja konkretnoj problematici i standarda ISO 31000 koji se odnosi na upravljanje rizicima, kao i dosadašnjim višedecenijskim iskustvom sa kojim naša firma raspolaže.\nPravni osnov za izradu Akta o proceni rizika\nAkt o proceni rizika u zaštiti lica, imovine i poslovanja je dokument čija je izrada propisana Zakonom o privatnom obezbeđenju koji procenu definiše kao "analizu i ocenu u zaštiti lica, imovine i poslovanja". U članu 34. navedeni Zakon propisuje da se "planiranje sistema tehničke zaštite vrši na osnovu procene rizika u zaštiti lica, imovine i poslovanja, koju je izradilo pravno ili fizičko lice sa odgovarajućom licencom, u skladu sa ovim Zakonom". Pravni osnov za izradu Akta o proceni rizika, predstavlja i:\nUredba o minimalnim tehničkim uslovima kod obavezne ugradnje sistema tehničke zaštite u bankama i drugim finansijskim organizacijama\nAktiva varovanje a.d. poseduje Licencu za procenu rizika u zaštiti lica, imovine i poslovanja, izdatu od strane Ministarstva unutrašnjih poslova Republike Srbije. Uslugu procene rizika, i izrade Akta o proceni rizika, pruža zahvaljujući timu visoko kvalifikovanog kadra, koji zapošljava u svojim redovima (diplomirani elektroinženjeri, diplomirani menadžeri bezbednosti i protivpožarstva, diplomirani pravnici i ekonomisti, lica sa stručnim ispitom iz bezbednosti i zdravlja na radu, diplomirani inženjeri zaštite životne sredine, inženjeri računarstva).


BRUKA - Zvezda izbačena iz regionalne lige! - Sportske.net\nNova kazna za Zvezdu, oduzeto joj JOŠ 6 bodova!Zvezdi oduzeto 6 bodova, srpski klubovi najavljuju istupanje?!Počinje borba za Kup Srbije, Partizan otvara kapijeKao nekad - Partizan se poigrao sa ZvezdomTL - 'Preživeo' samo Partizan\nVaterpolo klub Crvena zvezda izbačen je iz Regionalne Triglav lige i neće imati pravo nastupa do kraja tekuće sezone. To je u nedelju saopšteno na zvaničnom sajtu takmičenja, a odluku je doneo disciplinski sudija Damir Mišić.\nSigurno ste već upoznati sa time da je VK Crvena zvezda angažovao sedmoricu novih igrača između prvog i drugog dela sezone, s tim što je trojici zabranjen nastup u Regionalnoj ligi zbog toga što su u kapicama drugog kluba nastupili u kvalifikacijama za Ligu šampiona.\nUprkos tome Crvena zvezda je prethodne dve utakmice u Regionalnoj ligi odigrala sa svim pojačanjima zbog čega joj je u dva naprata oduzeto po 6 bodova i izrečena novčana kazna, da bi potom usledila i najteža moguća sankcija.\nDisciplinski sudija Regionalne lige Damir Mišić doneo je odluku da VK Crvena zvezda bude izbačen iz takmičenja do kraja tekuće sezone, a kazna je izrečena i predsedniku Viktoru Jeleniću.\nPrvom čoveku crveno-belih izrečena je zabrana obavljanja dužnosti u trajanju od godinu i po dana, a Jelenić i Crvena zvezda imaju pravo žalbe u roku od osam dana.\nJasno je da ovakav rasplet najavljuje moguće istupanje srpskih klubova iz regionalne lige, pa ostaje da sačekamo zvaničnu odluku.


Nemačka kompanija “IGB AUTOMOTIVE” otvara fabriku u Lazarevcu – Radio Galaxy – 89.3MHz\nNemačka kompanija “IGB AUTOMOTIVE” otvara fabriku u Lazarevcu\nPrva sednica Štaba za vanredne situacije GO Lazarevac u novom sazivu\nObjavio/la Radio Galaxy at November 19, 2020\nNemačka kompanija “IGB AUTOMOTIVE” iz Inđije otvara novo postrojenje u Lazarevcu, a tim povodom predsednik opštine, Bojan Stević, ugostio je generalnog menadžera za Srbiju, Dalibora Berića.\nPredsednik opštine, Bojan Stević, u izjavi za medije istakao je značaj otvaranja ove fabrike za opštinu.\n“Danas su potpisani ugovori o kupovini celokupne hale koja se nalazi u neposrednoj blizini ulaza u Lazarevac, kod jezera Očaga. Bez obzira koliko bude bilo zaposleno građana opštine Lazarevac, za nas kao opštinu je značajno, to što ćemo dobiti dodatni priliv prihoda od poreza na zarade koji će se slivati u opštinski budžet. Poslednjih osam meseci vršili smo pregovore o otvaranju ove fabrike u Lazarevcu, kako bismo obezbedili dodatna radna mesta za Lazarevčane, a ljudi iz ove kompanije prepoznali su tu želju. Time ćemo ujedno rasteretiti državni sektor, tj. državna javna preduzeća ”, rekao je predsednik opštine i pozvao sugrađane da se prijave za rad u ovoj kompaniji kada bude bio raspisan konkurs.\nGeneralni menadžer, “IGB AUTOMOTIVE” iz Inđije, Dalibor Berić, izrazio je zadovoljstvo što ta kompanija otvara svoje postrojenje u Lazarevcu i najavio da će zaposliti od 150 do 500 radnika. Ova investicija vredna je 2 miliona evra, a sredstva je u potpunosti opredelila matična firma iz Nemačke. U Lazarevcu je u planu i proširenje proizvodnih kapaciteta u budućnosti.\nBerić je naglasio da je otvaranje fabrike u našoj opštini omogućeno uz veliku pomoć Privredne komore Srbije, kao i opštinskog rukovodstva GO Lazarevac na čelu sa predsednikom Bojanom Stevićem.\nKompanija “IGB AUTOMOTIVE COMP DOO INĐIJA” osnovana je 2007. godine od strane kompanije I.G.Bauerhin GmbH iz Nemačke i već 13 godina bavi se proizvodnjom grejača za sedišta i volane, senzora za okupiranost sedišta, kablova za grejače sedišta, kao i električnih kontrolnih jedinica i ventilatora motora. Proizvode ove kompanije otkupljuju giganti kao što su BMW, Mercedes, Folksvagen, Audi, Škoda, Porše, Reno, kao i određeni japanski proizvođači automobila.\n“IGB AUTOMOTIVE”grupacija pored proizvodne jedinice u Srbiji ima svoje jedinice u Nemačkoj, Češkoj, Americi, Kanadi, Meksiku, Kini i Vijetnamu.


Rusija uspostavlja arktičku flotu\nRusko ministarstvo odbrane ima namjeru da reorganizuje svoje mornaričke kapacitete i stvori novu flotu.\nKako piše Newsweek, pozivajući se na ruske medije, zvanična Moskva reorganizacijom svoje mornarice želi zaštiti interese Rusije na Arktiku.\nRanije je Vladimir Putin, tokom sastanka u Ženevi sa svojim američkim kolegom Josephom Bidenom, odbacio zabrinutost Washingtona da Rusija radi na militarizaciji ovoga dijela svijeta, dodavši da njegova zemlja tamo ne radi ništa što nije bilo rađeno tokom vremena postojanja SSSR-a.\nRuska ratna mornarica trenutno ima tri flote: baltičku, pacifičku i crnomorsku te kaspijsku flotilu. Cilj reorganizacije postojeće flote jeste stvaranje nove koja bi imala za cilj osiguravanje ruskih interesa na Sjevernom morskom putu i uz obale Arktika, što je danas zajednička briga baltičke i pacifičke flote.\nPrema izvorima iz ruske mornarice, na koje se pozivaju ruski mediji, nova flota trebala bi imati sposobnost da izvodi borbene misije, a u svom sastavu će imati brodove i opremu prikladnu klimatskim uslovima na Arktiku.\nU narednim godinama posebna pažnja svjetskih sila biće posvećena ovome dijelu svijeta. Zbog klimatskih promjena i otapanja leda, plovidba uz obale Arktika postaje najkraći pomorski put između Azije i Evrope. Uz to, Arktik je veoma bogat prirodnim gasom, naftom i različitim mineralima.


Žestoke borbe za Donbas, među Evropljanima zebnja od najave ulaska Finske i Švedske u NATO - Izazov\nŽestoke borbe za Donbas, među Evropljanima zebnja od najave ulaska Finske i Švedske u NATO\nRadio-televizija Srbije\t 14. maja 2022. 05:59\nRuska kompanija "Inter RAO" obavestila je finskog operatera "Fingrid" da obustavlja izvoz električne energije iz Rusije u Finsku i to zbog problema u primanju uplata. Odluka Rusije došla je dan nakon što je Finska saopštila da namerava da se prijavi za članstvo u NATO-u.\nUlazak Finske i Švedske u NATO promeniće celokupnu bezbednosnu situaciju, pošto je alijansa neprijatelj Rusije, stav je ruskih zvaničnika.\nAmerički predsednik Džozef Bajden u razgovoru sa liderima Švedske i Finske podržao je politiku otvorenih vrata NATO-a i pravo dve nordijske zemlje da određuju svoju sopstvenu budućnost, spoljnu politiku i bezbednosne aranžmane.\nU isto vreme Rusija je dostavila Savetu bezbednosti Ujedinjenih nacija konkretne dokaze o američkim kompanijama i pojedincima uključenim u rad biolaboratorija u Ukrajini.\nRuski ambasador je Savetu bezbednosti predočio je da je Moskva otkrila i dokumenta, koja ukazuju da su Sjedinjene Američke Države sprovodile vojno-biološke programe u laboratorijama u Ukrajini.\nZa to vreme u Ukrajini se vode žestoke borbe. Ruske snage napreduju u regionu Donbasa.\nI dalje traju borbe za čeličanu "Azovstalj". U toku su pregovori o evakuaciji ranjenika. Kremlj saopštava da oni mogu slobodno da izađu, ako polože oružje.\nAmerički ministar odbrane Lojd Ostin razgovarao je prvi put od početka rata u Ukrajini, sa ruskim ministrom odbrane Sergejem Šojguom, tokom koga je pozvao na hitan prekid vatre u Ukrajini i naglasio važnost održavanja linija komunikacije.\nO sukobu u Ukrajini razgovarali su telefonom i predsednik Rusije Vladimir Putin i nemački kancelar Olaf Šolc.\nPutin je Šolcu rekao da je napredak u pregovorima "u suštini blokiran od strane Kijeva", ali da su dve strane nastavile razgovore na različitim nivoima.\nMinistri spoljnih poslova Grupe sedam (G7) bogatih zemalja sveta podržali su davanje veće pomoći i oružja Kijevu na sastanku Nemačkoj,\nŠef diplomatije EU Žosep Borelj rekao je da će Unija obezbediti još 500.000.000 evra vrednu vojnu pomoć Ukrajini.\nDugo najavljivan potez povukao je predsednik Južne Osetije Anatolij Bibilov i raspisao referendum o ulasku Republike u sastav Rusije za 17. jul.\nUkrajina je je potpisala ugovore o uvozu 300.000 tona dizela i 120.000 tona benzina.\nAnđelković i Klačar: Nova Vlada u septembru, nerealno očekivati ulazak desnice u…\nVladika Teodosije o obeležavanju slave u Prizrenu: Naše prisustvo nada da će se Srbi…\nVučić doputovao u Davos, sastanci sa regionalnim i svetskim liderima\nOdloženo suđenje Miroslavu Aleksiću zbog zdravstvenih problema\nBajdenova izjava o Tajvanu uzburkala duhove u Aziji\nUkrajinski sud naredio hapšenje bivšeg predsednika Viktora Janukoviča\nBagdad u oblaku prašine, peščana oluja paralisala Irak\nDan slovenske pismenosti i Ćirila i Metodija – zašto bi danas učenici trebalo da…\nDigitalizacija ne zaobilazi ni poljoprivredu – traktori imaju…\nKoliki je domet sankcija protiv Rusije, da li je finansijski sistem…\nDa li su dodatni troškovi koje vam agencije naplaćuju nekoliko dana…\nAnđelković i Klačar: Nova Vlada u septembru, nerealno očekivati…\nVladika Teodosije o obeležavanju slave u Prizrenu: Naše prisustvo…


Vlada Srbije će ove godine za osnivanje i razvoj zadruga u Srbiji izdvojiti 825 miliona dinara, najavio je ministar bez portfelja zadužen za regionalni razvoj i koordinaciju rada javnih preduzeća Milan Krkobabić.\nUkupan iznos dodeljenih sredstava iz programa Vlade namenjenog zadrugarstvu u 2017. godini, iznosio 196 miliona dinara, čime je, kako je rekao, potpomognut rad 22 zadruge u Srbiji, rekao je Krkobabić.\n"Ove godine će iznos opredeljen iz budžeta za ovu namenu biti značajno veći. Tim sredstvima direktno ćemo pomoći i do 70 postojećih i novoosnovanih zadruga", rekao je Krkobabić tokom posete Zlatiborskom okrugu.\nMinistar je podsetio da je prethodna godina završena sa 185 novoosnovanih zadruga što je, kako je rekao, više nego u prethodnih pet godina zajedno.\nSrbija plaća dug od 40 miliona dolara „Mitilineosu” na rate\nFrancuska kompanija dobila koncesiju za Aerodrom "Nikola Tesla"


Fijasko Savjeta ministara BiH: Na sjednicu došli samo Zvizdić i tri ministra - BIGportal.ba\nOktobar 3, 2019 Oktobar 3, 2019 054\nSjednica Savjeta ministara BiH, na kojoj su trebali biti razmatrani materijali Ministarstva bezbjednosti koji se odnose na stanje u oblasti migracija, a u vezi sa povećanim prilivom migranata u BiH, nije održana.\nNa sjednicu su stigla tri ministra i predsjedavajući Denis Zvizdić. Od ministara, prisutni su bili Semiha Borovac, Mirko Šarovići i Igor Crnadak. Ostali su dostavili različita obrazloženja zašto nisu mogli prisustvovati.\nPred ministrima se trebao naći i Prijedlog sporazuma o pružanju pomoći i operativnoj saradnji u kontroli granice, a na dnevnom redu je bio i nacrt odluke o ratifikaciji protokola o određivanju tromeđne granične tačke između BiH, Crne Gore i Srbije.\nMinistri su trebali razmatrati i izvještaj o radu Komisije za NATO integracioni proces BiH za period od 1. decembra 2018 do 1. jula ove godine i informacija o godišnjem planu obuke i vježbi pripadnika i jedinica Oružanih snaga BiH u inozemstvu za 2020. godinu.


Ciljevi EU u oblasti klime i energije do 2030. godine - Klimatske promene\nCiljevi EU u oblasti klime i energije do 2030. godine\nCiljevi EU u oblasti klime…\nIako EU čini značajan napredak u pogledu postizanja klimatskih I energetskih ciljeva do 2020. godine, neophodan je integrisani politički okvir za period do 2030. god. radi obezbeđivanja koordiniranog pristupa među svim državama članicama.\nU oktobru 2014. godine, EU lideri su postigli sporazum oko političkog okvira za 2030. godinu za oblast klime i energije, koji treba da učini ekonomski i energetski sistem EU kompetitivnijim, bezbednijim i održivim i koji će omogućiti napredak u ostvarivanju privrednog razvoja sa niskim emisijama ugljendioksida.\nOvaj okvir takođe ima za cilj izgradnju kompetitivnog i bezbednog energetskog sistema koji treba da omogući pristupačnu energiju za sve potrošače, poveća bezbednost snadbevanja EU energijom, smanji zavisnost od uvoza energije i obezbedi nove mogućnosti za razvoj i zapošljavanje.\nGlavni cilj okvira predstavlja obaveza smanjenja emisije gasova sa efektom staklene bašte na nivou EU za najmanje 40% ispod nivoa iz 1990. do 2030. godine.\nOvaj cilj treba da obezbedi da se EU nađe na isplativnom putu ka ispunjenju sveopšteg cilja o smanjenju emisija za bar 80% do 2050. godine. Da bi se postigao cilj od 40%, sektori koji potpadaju pod EU ETS sistem treba da smanje emisije za 43% u poređenju sa 2005. godinom. Emisije iz sektora koji nisu uključeni u EU ETS treba da smanje emisije za 30% ispod nivoa iz 2005. godine, što svakako mora biti preneto i u nacionalne ciljeve.\nEvropski savet usvoio je obavezu povećanja udela obnovljive energije za najmanje 27% u ukupnoj potrošnji energije na nivou EU do 2030. godine, što ima ključnu ulogu u tranziciji ka uspostavljanju kompetitivnijeg, bezbednog i održivog energetskog sistema.\nEvropska komisija predložila je cilj od 30% u uštedi energije do 2030. godine, u okviru razmatranja Direktive o energetskoj efikasnosti. Evropski savet je međutim prihvatio indikaktivni cilj od 27% koji će biti revidiran 2020. godine uz uvažavanje cilja od 30%.\nSistem EU trgovine emisijama (EU ETS) biće reformisan i unapređen. Umesto opadajuće stope od 1.74% do 2020. godine, granične vrednosti emisija će opadati za 2.2% na godišnjem nivou kako bi se postigao cilj smanjenja emisije gasova sa efektom staklene bašte od 43% do 2030. Pročitajte više o EU ETS.\nEU’s 2030 Framework for Climate and Energy


DS traži smenu direktora EPS-a\nBeta 23. januara 2017. 12:40\nDemokratska stranka danas je zatražila smenu vršioca dužnosti direktora Elektroprivrede Srbije Milorada Grčića zbog uvećanih decembarskih računa za struju, organizovanje transparentnog konkursa za izbor novog direktora i potpunu rekonstrukciju elektroprivrednog sistema u Srbiji.\n„Ljudi vode računa o svakom potrošenom kilovatu, prvo se plaćaju računi, a tek onda se kupuje hleb, a Vlada im to vraća kroz bezobrazno visoke račune za struju. Zato umesto izvinjavanja premijeru generalni direktor EPS mora da ode sa te pozicije“, kazao je šef resornog odbora za privredu DS Ivan Stefanović.\nOn je istakao da konkurs za izbor novog čelnog čoveka EPS-a ne sme da bude raspisan tako da samo jedan čovek može da ispuni uslove, i da treba da bude izabran novi profesionalni menadžment „koji mora i može da otpočne proces istinske rekonstrukcije EPS-a“.\n„Vlada Srbije nema dovoljno političke volje i sposobnosti da uvede red u EPS i ostale energetske sisteme koji pucaju po šavovima“, ocenio je Stefanović.\nVeliki broj gradjana Srbije dobio je uvećane decembarske račune za struju, a juče je premijer Srbije Aleksandar Vučić potvrdio da su utvrdjene nepravilnost u radu EPS-a.\nEPS je najavio da će u narednih nekoliko dana obaviti istragu o uvećanim računima i da će oštećene gradjane obeštetiti kroz naredni račun.


protest frilensera\nAutor: Glas javnosti 24.04.2021. u 18:13\nNezadovoljni Predlogom Vlade za rešavanje statusa radnika na internetu frilenseri su i danas ispred zgrade Vlade Srbije organizovali protest.\nStotine okupljenih, koji predstavljaju deo radnika na internetu koji i dalje protestuju, najpre su blokirali jednu traku Nemanjine ulice, ispred zgrade Vlade, a onda krenuli u protestnu šetnju ka Ministarstvu finansija.\nJedan od frilensera Nemanja Grujić izjavio je da su se danas okupili kako bi „principijalno“ nastavili borbu za prava frilensera čija dugovanja nisu otpisana trenutnim predlogom vlasti.\nGrujić je rekao da predlog nije još usvojen, iako su ga predstavnici radnika na internetu prihvatili i najavio je dalje akcije.\n-Oni traže da retroaktivno platimo i zdravstveno osiguranje koje nismo koristili i druge stvari. To je neprihvatljivo- kazao je on, a prenela Nova.rs.\nOkupljeni su rekli i da ne žele da preživljavaju, već da žive kao normalni ljudi.\nVlada Srbije saopštila je u sredu da je postigla dogovor sa predstavnicima Udruženja radnika na internetu u vezi sa načinom plaćanja poreskih obaveza predstavnika te industrije.\nPredsednik Udruženja radnika na internetu Miran Pogačar potvrdio je za N1 da je dogovor postignut i da frilenseri dobijaju veće poresko oslobođenje, da će im za uplaćene doprinose biti priznat radni staž i da im poreski nameti od 1. oktobra neće biti veći.\nVlada Srbije protestFrilenseri\nŠta nam donosi set izbornih zakona koje je usvojila Vlada Srbije?


ISTIČE ROK ZA DOSTAVLJANJE FINANSIJSKIH IZVEŠTAJA ZA 2013. GODINU: 28. FEBRUAR 2014. GODINE\nAgencija za privredne registre obaveštava sva pravna lica i preduzetnike koji primenjuju Zakon o računovodstvu da rok za dostavljanje redovnih godišnjih finansijskih izveštaja za 2013. godinu ističe sutra, 28. februara 2014. godine.\nKao i prethodnih godina, obveznicima je omogućeno da redovne godišnje finansijske izveštaje za 2013. godinu, pored sastavljanja i dostavljanja u pisanoj formi, te izveštaje sastave i primenom posebne aplikacije Agencije i dostave elektronski preko veb servisa odnosno odštampani primerak tog izveštaja poštom.\nDo 27. februara 2014. godine preko 120.000 obveznika sastavilo je redovne godišnje finansijske izveštaje za 2013. godinu primenom aplikacije i iste dostavilo veb servisom. Međutim, Agencija je obaveštena od jednog broja obveznika o tehničkim problemima vezano za dostavljanje tih izveštaja. Iako je svim obveznicima uputila obaveštenje o prijemu izveštaja, u toku prethodna dva dana došlo je do zastoja u dostavljanju elektronskih pošiljki na koji Agencija nije mogla da utiče.\nU saradnji sa provajderima učinjeni su svi napori da se pomenuti problem, koji je nastao jer je nekoliko antispam servisa blokiralo određeni broj IP adresa (i-mejlova) preko kojih se šalju sva obaveštenja, prevaziđe kako bi obveznicima bilo omogućeno da sastavljene finansijske izveštaje štampaju, overe i dostave Agenciji u predviđenom roku. U tom smislu, Agencija će nastojati da svim obveznicima koji su sastavili finansijski izveštaj primenom aplikacije dostavi elektronsku verziju dokumenta u što kraćem roku.\nIstovremeno, upućujemo obveznike koji do sada nisu dobili potrebna dokumenta da to mogu učiniti i samostalno na sledeći način - iz aplikacije u kojoj su sastavljali finansijski izveštaj potrebno je u meniju pozvati stavku Interaktivna kontrola - Spisak poslatih zahteva i pojaviće se lista svih izveštaja sa brojem zahteva pod kojim su primljeni u Agenciji. Klikom na odgovarajući broj zahteva pokrenuće se preuzimanje fajla u kome se nalazi elektronska verzija dokumenta.\nAgencija savetuje svim obveznicima koji finansijke izveštaje sastavljaju primenom aplikacije da to učine sutra do 14:00, kako bi te izveštaje dostavili u propisanom roku.\nSve dodatne informacije o prijemu i obradi finansijskih izveštaja za 2013. godinu, kao i pretrage toka prijema i obrade finansijskih izveštaja dostupne su na internet stranici Agencije, u delu Finansijski izveštaji i bonitet.\nIzvor: Vebsajt Agencije za privredne registre, 27.2.2014.


četvrtak, 03 jun 2021 12:07\n* Prema procenama Catalyst Balkans, u 2020. godini u Srbiji su građani i kompanije donirali više od 90 miliona evra za opšte dobro. Ukupan iznos donacija za prevazilaženje posledica pandemije iznosio je 42,1 odsto. To je rast dobrotvornih davanja od čak 2,7 puta u odnosu na prethodnu godinu\n- Nakon nekoliko godina u kojima su davanja građana bila veća od davanja poslovnog sektora, ove godine su kompanije donirale nešto više od polovine ukupne zabeležene darivane sume, dok donacije građana čine oko 35 odsto. Kompanije su najviše donirale državi za borbu protiv Kovid-19, a građani su aktivno donirali SMS-om za individualna lečenja sugrađana - rekao je Nathan Koeshall, direktor Catalyst Balkans.\n- Dobročinstvo je ono što nas u vreme krize podseća da smo jedna zajednica, jedno društvo, i da možemo da gradimo budućnost samo ako postoje dijalog i saradnja. Preduslov je da u društvu postoji poverenje između donatora, primalaca i javnosti, a jedini način za to je potpuna transparentnost pri doniranju - izjavila je Jelena Avramović, menadžerka programa pri Američkoj agenciji za međunarodni razvoj USAID.\n- Gledano u celini, izgleda da su građani u zemlji i dijaspori, kompanije i neprofitne organizacije bili brzi i efikasni u odgovoru na krizu, i suštinski su doprineli i pomogli državi u borbi protiv pandemije, iako su neki predlozi za uvođenje poreskih olakšica poput ukidanja PDV-a na donacije hrane izostali, a mogli su da pomognu u značajnoj meri - rekao je Veran Matić, direktor Srpskog filantropskog foruma.\nIstraživanje „Srbija daruje 2020 - godišnji izveštaj o dobročinstvu“ je deo Projekta za unapređenje okvira za davanje, koji finansira Američka agencija za međunarodni razvoj (USAID), a sprovodi Koalicija za dobročinstvo, koju predvodi Fondacija Ana i Vlade Divac.\nOstali članovi Koalicije su Trag fondacija, Catalyst Balkans, SMART Kolektiv, Srpski filantropski forum, Forum za odgovorno poslovanje i Privredna komora Srbije. Istraživanje je sproveo Catalyst Balkans u partnerstvu sa Trag fondacijom, uz dodatnu podršku Fondacije „Čarls Stjuart Mot“ i Fonda braće Rokfeler.\npetak, 01 februar 2019 14:25\nUdruženje "Turijska Kobasicijada" doniralo u Somboru 30 kila kobasica\n* U Somboru je održana promocija 35. jubilarne Turijske kobasicijade koja biti prirežena 22, 23. i 24 februara tradicionalno u Turiji\nOve godine kobasicijada obeležava veliki jubilej i tom prilikom biće urađena kobasica duga 2.035 metara.\nU Somboru se na dan održavanja u petak, 1. februara obratio predsednik Udruženja Miloš Atancković i naglasio humanitarni karakter udruženja. Ovom prilikom donirano je 30 kilograma kobasica Školi sa domom"Vuk Karadžić", Gerontološkom centru Sombor i Domu za decu "Mika Antić".


Sportske.net - Česi počinju sa pripremom duela u Beogradu\nČesi počinju sa pripremom duela u Beogradu\nFudbaleri Viktorije iz Plzenja juče su doputovali u Španiju i počeli sa drugom fazom priprema za prolećni deo sezone. Poseban fokus biće stavljen na pripremu prvog meča sa Partizanom.\nEkspedicija aktuelnog šampiona Češke doputovala je u ponedeljak popodne u Španiju gde će u dve faze odraditi centralni deo priprema za prolećni deo sezone.\nFudbaleri Viktorije stigli su u Marbelju izmučeni zbog jakih turbulencija tokom leta koji je trajao oko dva i po časa ali su danas spremni za rad sa loptom.\n"Želimo da se pripremimo što bolje za nastavak sezone. Do sada su treninzi bili usmereni na fizičku pripremu, a sada se okrećemo radu sa loptom. Verujem da će nam pripreme u Španiji pomoći da se dobro spremimo za prolećni deo sezone", rekao je David Limberski.\nJedan od najiskusnijih u redovima Viktorije iz Plzenja kazao je da će u Španiji ekipa početi da se uigrava za ono što sledi 15. februara u Beogradu, a to je duel sa Partizanom u sklopu 1/16 finala Lige Evrope.\n"Partizan će biti prva jaka provera tako da možemo da pretpostavimo da ćemo dobar deo vremena posvetiti pripremi utakmice u Beogradu. Želimo da se dobro pripremimo za borbu na dva fronta koja nas čeka na proleće", zaključio je Limberski.\nViktorija je do odlaska u Španiju radila u Plzenju i odigrala tri kontrolne utakmice protiv čeških niželigaša, a već sutra je čeka prva prava provera protiv švajcarskog šampiona Bazela.\nTokom prvog dela priprema u Španiji češki šampion odmeriće još snage sa Red Bul Salcburgom (21. januar) i Šangaj Šenhuom (24. januar).


Iz Brisela za 24sedam: Dijalog se nastavlja u utorak, evo šta će biti teme sastanka\n19:57 >> 20:02\nSastanak na visokom nivou vodiće Žozep Borelj, šef diplomatije EU i specijalni izaslanik EU Miroslav Lajčak\nZvanično je potvrđeno da će nastavak dijaloga Beograda i Prištine biti održan u Briselu 15. juna.\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić ističe posvećenost dijalogu i pronalasku rešenja, ali i ispunjavanju obaveza preuzetih potpisivanjem Briselskog sporazuma. Premijer privremenih kosovskih institucija Aljbin Kurti, međutim, iako se sprema put Brisela šalje poruke da ovo za njega nije nastavak dijaloga, već početak novih pregovora, da Zajednica srpskih opština, uprkos obavezi iz Briselskog sporazuma neće biti formirana, kao i da je uslov za pregovore da Srbija prizna nezavisnost Kosova.\nKako je za 24sedam potvrdio Peter Stano, portparol Evropske komisije, sastanak na visokom nivou u Briselu u utorak 15. juna, vodiće Žozep Borelj, šef diplomatije EU i specijalni izaslanik EU Miroslav Lajčak.\n“Budući da je ovo njihov prvi susret u okviru Dijaloga, očekuje se da će oni razgovarati o putu daljih pregovora”, navodi u odgovoru na naše pitanje šta će biti tema ovog susreta.\nPrilikom poslednje posete Miroslava Lajčaka i sastanaka u Prištini i Beogradu, sa zvaničnicima se susreo i Metju Palmer, visoki američki diplomata, zadužen za Zapadni Balkan. Na naše pitanje da li je planirano da se u nastavak dijaloga uključi neko od svetskih lidera, pored predstavnika i izaslanika EU, Stano odgovara da dijalog vodi EU, kao što je i dogovoreno kada se sa pregovorima započelo pre deset godina.\nKurti provocira Srbiju u Tirani, premijerka Brnabić mu odmah uzvratila\n“Dijalog su podržale i UN. Kroz ovaj dijalog vodi put ka evropskoj budućnosti Kosova i Srbije”, navodi Peter Stano.\nBudući da iz Briselskog sporazuma do danas nije ispunjena obaveza formiranja Zajednice srpskih opština, na kojoj Beograd insistira, a Priština poručuje da je neće ispuniti, nameće se pitanje hoće li Briselski sporazum zameniti neki drugi dokument ili će se insistirati na ispunjavanju obaveza preuzetih potpisivanjem tog dokumenta.\n“Sva pitanja koja su do sada razmatrana i koja će se raspravljati u budućnosti u okviru ovog nastavljenog Dijaloga, ključna su za sveobuhvatnu normalizaciju odnosa između Kosova i Srbije. Evropska unija i njene države članice očekuju od obe strane kontinuiranu posvećenost uključivanju u ovaj dijalog i sprovođenju svih prošlih sporazuma. To znači da sve što je dogovoreno, takođe mora biti sprovedeno”, poručuje Stano.\nDijalog Beograda i Prištine Miroslav lajčak Peter Stano Žozep Borelj


BIJELJINA, Zaključci Evropske komisije za borbu protiv rasizma i netolerancije Savjeta Evrope o diskriminaciji penzionera koji žive u Republici Srpskoj, a penziju su ostvarili na teritoriji sadašnje Federacije BiH /FBiH/, biće predstavljeni danas u Bijeljini u Fondu penzijskog i invalidskog osiguranja /PIO/ Srpske.\nOve zaključke predstaviće na konferenciji za novinare direktor Fonda PIO Srpske Mladen Milić.\nU zaključcima se navodi da FBiH još nije omogućila isplatu penzija brojnim penzionerima koji žive u Srpskoj, a koji su ih zaradili na teritoriji današnje FBiH do 30. aprila 1992. godine.\nIz Fonda je najavljeno da će na današnjoj konferenciji biti riječi i o prijedlogu sporazuma o saradnji radi kontrole obračuna i naplate doprinosa za PIO između Vlade Republike Srpske i vlada Brčko distrikta i FBiH.\nMedijima će biti predstavljeni izvještaji o radu i finansijskom poslovanju Fonda PIO za 2013. godinu, a jedna od tema biće i isplata penzija za februar.\nKonferencija za novinare biće održana u 10.00 časova u sjedištu Fonda PIO Srpske u Bijeljini. Srna\nTagovi: diskriminacijafbihfond PIOmladen milicpenzioneri


VESIĆ: Međunarodni terminal u Bloku 43 najmoderniji u regionu! • HAPPYTV.RS\nVESIĆ: Međunarodni terminal u Bloku 43 najmoderniji u regionu!\nZamenik gradonačlenika Beograda Goran Vesić obišao je danas nove objekte Logističkog centra na Međunarodnom terminalu kroz koji godišnje prođe 100.000 kamiona i ocarini se roba vredna četiri milijarde evra.\nPo obilasku novog poslovnog objekta namenjenog špediterima i kompletno rekonstuisanog prostora za potrebe Carinske ispostave "Terminal Beograd" Vesić je izrazio zadovoljstvo uređenjem terminala koji pripada Parking servisu.\nPre četiri godine ceo taj prostor ličio je, prema Vesićevim rečima, na nehigijensko kontejnersko naselje, a danas je tu nova poslovna zgrada, koja je koštala oko milion evra ima 2.000 kvadrata.\n- Sada i 120 špeditera ima normalne usove za rad - rekao je Vesić.\nCeo prostor, kako je naveo, ima 400 parking mesta.\n- Sada možemo da kažemo da smo posle četiri godine upornog rada carinski terminal doveli do visokog nivoa, sledeći korak je uređenje novih šest hektara u blizini gde dolazi upravna zgrada Parking serivsa, smeštaj za pauk i 100 novih parking mesta za kamione - rekao je Vesić.\nZamenik gradonačelnika podsetio je da su nadležni kada su rešili da ulažu u taj Terminal ukinuli stari u Luci Beograd i kamione koji su gravitirali ka tom delu grada uputili na obilaznicu oko Beograda.\nPrema njegovim rečima, iz svega navedenog se vidi da sve što se radi ima veze jedno sa drugim.\n- Kamioni i šleperi ne mogu više da ulaze u centar grada, ulažemo u ovaj terminal ovde kako bi se ovde premestili, a kao što se vidi uspeli smo da premestimo glavnu carinu u Srbiji na ovaj terminal - rekao je Vesić.\nIz Parking servisa informacija da je logistički centar na Međunarodnom terminalu na Novom Beogradu, u Bloku 43, jedan od najmodernijih u regionu i prostire se na osam htektara.


Bosna i Hercegovina je voljom svojih građana, prije 29 godina postala suverena i nezavisna država ravnopravnih građana i naroda koji u njoj žive.\nNaša je obaveza da čuvamo sjećanje na 1. mart 1992. godine, bitan datum u hiljadugodišnjoj historiji naše domovine, da čuvamo temelje suverenosti i nezavisnosti, kao i sve vrijednosti koje su sadržane u referenduskom pitanju iz 1992. godine koje je glasilo: "Jeste li za suverenu i nezavisnu Bosnu i Hercegovinu, državu ravnopravnih građana, naroda BiH - Muslimana, Srba, Hrvata i pripadnika drugih naroda koji u njoj žive?"\nSvim građanima Bosne i Hercegovine čestitamo Dan nezavisnosti Bosne i Hecegovine.\nPromocija knjige poezije “Zaleđeni uzdah” zatvara februarski program u BKC TK\nPromocija knjige poezije “Zaleđeni uzdah”, profesorice Amre Mujezinović iz Živinica, zatvorit će februarski program događaja u BKC-u Tuzlanskog kantona.\nBKC TK: Promovisana knjiga "Rani islam i početak kapitalizma"\nBKC TK: Otvorena Izložba "Savremena bosanskohercegovačka fotografija"\nBKC TK u petak 19. februara organizuje promociju knjige "Rani islam i početak kapitalizma"


Pokrenut humanitarni Sportski bazar - Detinjarije\nJovan Simić nastavio je akciju prikupljanja sredstava za osnovnu školu “Radivoj Popović” za decu sa posebnim potrebama. sportskibazar.org Ovoga puta tema same akcije je prikupljanje sredstava za osnovnu školu “Radivoj Popović” za decu sa posebnim potrebama. Simićevom apelom odazvali su se fudbaleri i košarkaši Crvene zvezde i Partizana, poznati voditelj…\nOvoga puta tema same akcije je prikupljanje sredstava za osnovnu školu “Radivoj Popović” za decu sa posebnim potrebama. Simićevom apelom odazvali su se fudbaleri i košarkaši Crvene zvezde i Partizana, poznati voditelj Zoran Kesić, bivši reprezentativac Mladen Krstajić, beogradski fotograf Branko Starčević, koji je poznate javne ličnosti slikao sa decom iz škole…\nZa potrebe akcije, koja svakim danom dobija sve veći oblik i podršku, otvoren je i zvanični sajt na kome možete saznati sve ukoliko želite i vi da date svoj doprinos.\nAkcija će se održati u nedelju, 17. maja, u Kombank Areni. Ideja je da sportisti na improvizovanoj pijaci lično prodaju svoje stvari.\nTagovi :humanitarna akcija, Jovan Simić, Kombank Arena, škola sa decu sa posebnim potrebama, sportski bazar


Vlada FBiH usvojila reformsku agendu za Bosnu i Hercegovinu – Kakanj-X\nVlada FBiH usvojila reformsku agendu za Bosnu i Hercegovinu\nNa 27 jul, 2015 290\n“Reformska agenda je tijesno povezana s ciljevima novog pristupa EU ekonomskom upravljanju na Zapadnom Balkanu i u skladu je s programom ekonomskih reformi, kao temeljnim elementom koji treba podstaknuti sveobuhvatne strukturalne reforme da bi se održala makroekonomska stabilnost i pospješili rast i konkuretnost”, navodi se u tekstu.\n“Širok set srednjoročnih prioriteta, kako je naznačeno u nastavku, će biti prerađen u konkretne inicijalne mjere i poduhvate, koji će biti pripremljeni i provedeni u predstojećim mjesecima 2015. i početkom 2016. godine, sa svakom\ninstitucijom pojedinačno. Odnosno, ove početne mjere i poduhvati će biti razrađeni u konsultacijama s međunarodnim finansijskim institucijama i EU i vodit će do daljnjih preciznijih mjera koje će reformsku agendu pomjeriti sa njene početne faze dalje u srednjoročni period”.\n“Stanje javnih finansija svih nivoa vlasti u BiH je takvo da je neophodno provesti fiskalnu konsolidaciju koja će postepeno dovesti do smanjenja budžetskog deficita i srednjeročno dovesti do smanjenja nivoa javnog duga. Zbog toga su se vlasti u BiH opredijelile za snažan trogodišnji program fiskalne konsolidacije. U pogledu ovog cilja, a radi izbjegavanja nepovoljnih eksternih uslova finansiranja vlasti u BiH očekuju zaključivanje finansijskih aranžmana sa Međunarodnim monetarnim fondom, Svjetskom bankom i Evropskom komisijom, koje će tokom provođenja mjera fiskalne konsolidacije osigurati finansijsku podršku”, navodi se u tekstu.