„Bingo“ na Vrhovnom sudu RS izgubio zemljište Poljoprivredne škole | Banjaluka.net\nVišegodišnjem sporu oko zemljišta Poljoprivredne škole, vrijednog desetine miliona KM, još se ne nazire kraj. Vrhovni sud Republike Srpske ukinuo je pravosnažnu presudu kojom je Grad Banjaluka ostao bez spornog zemljišta, a trgovačkom lancu „Bingo“ i „Oktan prometu“ priznato pravo vlasništva, saznaje portal CAPITAL.\nRadi se o zemljištu nad kojim je Poljoprivredna škola imala pravo korištenja, a nakon što je to pravo u zemljišnim knjigama uknjižila u pravo vlasništva, tadašnji direktor škole Edi Haneš je potpisao ugovor o zamjeni tog zemljišta sa Pericom Repajićem za bezvrijedne nekretnine u okolini Banjaluke i Laktaša.\nU međuvremenu, Repajić je dio zamijenjenog zemljišta prodao firmama „Bingo“ Tuzla i „Oktan promet“ Bijeljina za 8,3 miliona KM.\nGrad Banjaluka je pokušao da ospori upis prava raspolaganja nad spornim zemljištem na Poljoprivrednu školu, pa samim tim i ugovore o zamjeni i prodaji, ali je i prvostepeni i drugostepeni sud tužbu odbio.\nGrad je zatim uložio reviziju, koju je Vrhovni sud RS 20. maja ove godine usvojio, ukinuo presudu Okružnog suda i vratio predmet tom sudu na ponovno odlučivanje.\nSud se nije bavio time da li je Gradu u skladu sa zakonom oduzeto pravo na nekretninama\nU obrazloženju rješenja, koje je u posjedu CAPITAL-a, Vrhovni sud je, između ostalog, naveo da se Okružni sud nije bavio time da li je Gradu u skladu sa zakonom oduzeto pravo na spornim nekretninama i da li se radi o zakonitom upisu.\n„Drugostepeni sud se uopšte ne izjašnjava o opširnim žalbenim navodima tužioca kojima on ukazuje na status prvotužene (Poljoprivredne škole), kao javne ustanove koja se bavi obrazovnom i vaspitnom djelatnošću, te kojima se ističe da prvotužena nije mogla samostalno raspolagati imovinom koja služi za obavljanje navedene obrazovne djelatnosti“, navodi se u rješenju Vrhovnog suda.\nDodaje se da presuda Okružnog suda ne sadrži razloge koji se tiču valjanosti spornog ugovora o zamjeni nekretnina (u pogledu statusa škole, ovlaštenja Šklskog odbora i ovlaštenja direktora), pored prethodnih razloga koji se tiču toga da li je školi po zakonu pripadalo pravo raspolaganja, a koje je bilo predmet ugovora o zamjeni nekretnina.\n„Bingo“ i „Oktan promet“ savjesni kupci\nVrhovni sud je naveo i da je, čak i kada bi sudovi zauzeli stav da su ništavi upis prava raspolaganja na spornim nekretnimama u korist škole i ugovor o zamjeni nekretnina, prihvatljiv stav Okružnog suda da načelo povjerenja u zemljišne knjige štiti savjesne sticaoce, pa time i trećetuženog (Oktan promet) i četvrtotuženog („Bingo“), ukoliko se utvrdi da su postupali savjesno.\nPresudom, Osnovnog suda Banjaluka iz aprila 2019. godine, koju je zatim potvrdio i Okružni sud, odbijena je tužba kojom je Grad pokušao da ospori upis prava raspolaganja na Poljoprivrednu školu kao i da poništi ugovor o zamjeni zemljišta i kupoprodajne ugovore između Repajića, „Oktan – prometa“ Vojina Mitrovića i „Binga“.\nOsnovni sud je tužbu odbacio uz obrazloženje da nisu osnovani navodi Grada da je ranije stekao pravo raspolaganja spornim zemljištem te da zbog toga to pravo nije moglo biti upisano na Poljoprivrednu školu.\nO ovom zemljištu vodi se još nekoliko sudskih postupaka kojima Grad pokušava da ospori to pravo Poljoprivrednoj školi.\nIzmjena regulacionog plana\nSkupština Grada Banjaluka nedavno je donijela odluku o izmjeni regulacionog plana kojim je obuhvaćen prostor između magistralnog puta Banjaluka-Prijedor i ulica Milutina Milankovića i Branka Grbčića, u ukupnoj površini od 2,49 ha, a u okviru koga je sporno zemljište Poljoprivredne škole.\nU Gradskoj upravi za CAPITAL su rekli da je važećim planom na ovom prostoru planiran tržni centar, a da će se izmjenom plana definisati novi sadržaji „usklađeni sa potencijalima same lokacije i potrebama vlasnika korisnika tog prostora uz vođenje računa o javnom interesu i opštim i posebnim ciljevima prostornog razvoja“.\nNejasno je, ipak, zašto Grad, sada kada mu ide u korist poslednja sudska odluka, mijenja regulacioni plan na ovom prostoru. Posebno je nejasno zašto su odluku da se ide u izmjenu regulacionog plana podržali svu odbornici, a posebno gradonačelnik Draško Stanivuković koji je u predizbornoj kampanji oštro kritikovao kako se raspolaže gradskom nepokretnom imovinom.\nPrema nezvaničnim informacijama, na ovom zemljištu “Bingo” će graditi stambeno – poslovni kompleks, jer mu je to sada isplativije, nego da pravi veliki šoping mol, pored “Delte” koja nije mnogo udaljena.\n„Bingova“ kontratužba na „čekanju“\nMediji su ranije pisali da je najveći dio kolača na zemljištu ove škole ugrabio Budimir Stanković u saradnji sa Edijem Hanešom, bivšim direktorom ove škole i uz podršku nekih ljudi iz Gradske uprave i Pravobranilaštva RS.\n„Bingo“: Planiramo ulaganja u Banjaluku\nU kompaniji „Bingo“ za CAPITAL su rekli da je poslovna praksa kompanije da ni u jednoj fazi ne komentarišu odluke bilo kojeg suda.\nNaveli su i da planiraju ulaganja u Banjaluku, ali nisu željeli da saopšte detalje.\nZbog ovog zemljišta prije nekoliko godina je došlo i do sukoba između bivšeg gradonačelnika Banjaluke Slobodana Gavranovića i bivšeg zamjenika pravobranioca RS u Banjaluci Mirka Stojčinovića.\nNaime, Stojčinović koji je zastupao Grad u sporu sa „Bingom“, Poljoprivrednom školom, Repajićem „Oktan prometom“ je, nakon što je „Bingo“ uzvratio kontratužbom i zahtijevao od Grada odštetu od 20 miliona maraka plus kamate, bez znanja gradskih vlasti, prihvatio odluku o poravnanju i odrekao se prava na žalbu, dok se „Bingo“ odrekao traženih 20 miliona KM. Grad je uspio da poravnanje stavi van snage, a kontratužba „Binga“ je na „čekanju“ dok ne bude donesena odluka u ovom sporu.\nZbog toga poravnjanja, ali i nekih drugih predmeta Stojčinović i njegov tadašnji zamjenik Borislav Jeličić bili su osuđeni na ukupno pet i po godina zatvora. Stojčinović je bio osuđen na četiri i po godine, a Jeličić na godinu zatvora. Međutim tu presudu je ukinuo Vrhovni sud, a Okružni sud je prošle sedmice donio novu presudu kojom im je smanjena kazna.\nStojičinović je sada osuđen na dvije i po godine zatvora, a Jeličić na devet mjeseci.


Lukašenko: Belorusija bi mogla da organizuje Olimpijske igre sa Rusijom ili Ukrajinom - 06.09.2019, Sputnik Srbija\nLukašenko: Belorusija bi mogla da organizuje Olimpijske igre sa Rusijom ili Ukrajinom\nPredsednik Belorusije Aleksandar Lukašenko izjavio je da bi njegova zemlja mogla da bude domaćin Olimpijskih igara zajedno sa Rusijom ili Ukrajinom. 06.09.2019, Sputnik Srbija\nevropa, vesti, olimpijske igre, belorusija, aleksandar lukašenko\n12:54 06.09.2019 (Osveženo: 13:17 06.09.2019)\nPredsednik Belorusije Aleksandar Lukašenko izjavio je da bi njegova zemlja mogla da bude domaćin Olimpijskih igara zajedno sa Rusijom ili Ukrajinom.\n„Naravno, teško nam je da se nadmećemo sa divovima, ali, na primer, možemo da organizujemo Olimpijske igre sa Ukrajincima ili Rusima“, rekao je Lukašenko prilikom posete Brestu, prenosi agencija Belta.\nPrema njegovim rečima, u beloruski objekti su spremni za Olimpijske igre.\n„Sada ćemo izgraditi i nacionalni fudbalski stadion i stadion za vodene sportove. Ostaje fudbal. U Rusiji je celokupna infrastruktura izgrađena za fudbal. Jednostavno, možemo sa njima da organizujemo Olimpijadu. Letnju (olimpijadu) da održimo uglavnom ovde, u Belorusiji, uz pomoć Rusa ili Ukrajinaca. Oni imaju sve objekte koji nam nedostaju“, dodao je Lukašenko.\nBeloruski lider je podsetio da su u Belorusiji u junu održane druge Evropske igre i da će u septembru biti održan atletski meč Evropa-SAD, a da će 2021. godine u Belorusiji i Letoniji biti održano Svetsko prvenstvo u hokeju.


Požarevac vlasnicima ljubimaca poručuje: u roku od šest meseci – rešite se člana porodice! - ORCA\nORCA / Požarevac vlasnicima ljubimaca poručuje: u roku od šest meseci – rešite se člana porodice!\nPožarevac vlasnicima ljubimaca poručuje: u roku od šest meseci – rešite se člana porodice!\nU februaru je u Požarevcu promenjena Odluka o držanju domaćih i egzotičnih životinja na teritoriji Grada Požarevca (“Službeni glasnik Grada Požarevca”, broj 2 od 11.02.2021). Novom Odlukom, propisano je da se u stanu u stambenoj zgradi može držati najviše jedan pas ili jedna mačka i podmladak do tri meseca starosti (član 13 Odluke). Ovim je ograničenje držanja pasa dodatno smanjeno u odnosu na prethodnu Odluku, koja je ograničavala broj kućnih ljubimaca na dva psa i dve mačke i njihov podmladak do tri meseca starosti.\nŠta je zaista sporno u ovoj Odluci?\nDve su činjenice posebno sporne kod nove Odluke o držanju životinja. Prva je apsurdnost donete mere u odnosu na problem koji ona treba da reši. Jednostavno rečeno, ograničavanje broja ljubimaca u domaćinstvu, neće rešiti probleme nesavesnog držanja životinja. Druga sporna stvar je emotivni i psihološki pritisak na porodice, decu i starije, da se u roku od šest meseci kako znaju i umeju „reše“ jednog člana svoje porodice.


Izvor: Advertiser-Serbia.com, 30.Jul.2021, 13:32\nBEOGRAD – Američki ambasador Entoni Godfri i članovi Foruma za odgovorno poslovanje učestvovali su u radionici u „Centru Zvezda” sa mladima koji su izašli iz sistema socijalne zaštite i počinju da žive samostalno.\nAmbasador i ostali volonteri pomagali su u pravljenju suvenira koji će se prodavati kao poslovni pokloni kako bi ovim mladim građanima bila pružena finansijska podrška, dok su zaposleni Ambasade SAD i Fondacije Ana i Vlade Divac oduševili stanovnike „Kuće >> Pročitaj celu vest na sajtu Advertiser-Serbia.com << mogućnosti” donacijom poslovne odeće i kućnog tekstila.\n„Kao otac troje odrasle dece znam koliko ovaj prelazak može da bude izazovan i uzbudljiv. Znam da može da bude teško, ali vam obećavam da je ovo samo početak predivnog puta napred. Kad sve vas ovde pogledam danas, siguran sam da su među vama budući nastavnici, naučnici, sportisti i umetnici Srbije – ali, iznad svega, dobri i odgovorni građani koji će doprineti prosperitetu Srbije”, izjavio je ambasador Godfri.\nOvaj događaj označava završetak niza volonterskih aktivnosti proteklog meseca u organizaciji Foruma za odgovorno poslovanje u okviru tradicionalnog događaja „Naš Beograd”, uz podršku Američke agencije za međunarodni razvoj (USAID). Tokom jula su zaposleni u kompanijama članicama Foruma za odgovorno poslovanje (FOP) volontirali kako bi podržali naše sugrađane sa posebnim potrebama okupljene u udruženjima „Naša kuća”, „Živimo zajedno” i „Evo ruka” i ulepšali dvorišta dva gradska vrtića.\n„Da bismo izgradili otporno društvo, važno je da nastavimo da negujemo partnerstva i podstičemo angažovanje u zajednici. Takođe, tu su i ohrabruju pomaci na putu ka izmeni regulative o volontiranju u našoj zemlji i zaista se nadam da će to dovesti do podsticajnijeg okruženja kako bi se sav potencijal volontiranja pokazao”, izjavio je Neven Marinović, izvršni direktor Foruma za odgovorno poslovanje i Smart Kolektiva.\nU proteklih 13 godina od organizovanja prvog događaja, „Naš Beograd” je okupio više od 4.000 zaposlenih iz više od 35 kompanija kako bi zajednički pomogli da se unapredi kvalitet života ugroženih sugrađana. U ovogodišnjim aktivnostima je bilo blizu 150 učesnika, među kojima su volonteri/zaposleni kompanija Banca Intesa, Coca-Cola HBC, Delez Srbija, Delta holding, Gecić law, Marbo product, Nordeus, OTP banka, Telenor Srbija, Fondacija Ana i Vlade Divac i USAID.\n„Naš Beograd“ je deo Projekta za unapređenje okvira za davanje koji finansira USAID i sprovodi Koalicija za dobročinstvo, na čelu sa Fondacijom Ana i Vlade Divac. Ostale članice koalicije su Trag fondacija, Catalyst Balkans, SMART kolektiv, Srpski filantropski forum, Forum za odgovorno poslovanje i Privredna komora Srbije.\nDanas: Pomoć kompanija mladima bez roditeljskog staranja u započinjanju samostalnog života\nBeta Video: Dražilović: Od 2015. godine ima program koji se zove ``Kuća mogućnosti`` za mlade\nBeta Video: Dražilović: U Srbiji oko 600 mladih izadje iz sistema socijalne zaštite\nBeta: Pomoć kompanija mladima bez roditeljskog staranja u započinjanju samostalnog života (VIDEO)


U Sarajevu sastanak o suzbijanju širenja virusa korona - BIGportal.ba\nU Sarajevu sastanak o suzbijanju širenja virusa korona\n10 Avgusta, 2020 10 Avgusta, 2020 0424\nPremijer Federacije BiH (FBiH) Fadil Novalić održaće danas u Sarajevu hitan sastanak sa kantonalnim premijerima, predsjedavajućim oba doma Parlamenta FBiH, te čelnicima Kriznog štaba Federalnog ministarstva zdravstva, na kom će se razgovarati o preduzimanju daljih aktivnosti na prevenciji širenja virusa korona.\nSastanku bi trebalo da prisustvuju i čelnici federalnih uprava policije, inspekcije i civilne zaštite, prenose federalni mediji.\nNovalić je u petak, 7. avgusta, održao radni sastanak sa pomoćnikom ministra zdravstva FBiH Goranom Čerkezom, te čelnicima Federalne uprave policije Ensadom Kormanom, Federalne uprave za inspekcijske poslove Anisom Ajdinovićem i Federalne uprave civilne zaštite Mustafom Kadribegovićem, na kojem su analizirane mjere i aktivnosti koje preduzimaju federalni organi u vezi sa sprečavanjem širenja virusa.\nNa sastanku je ocijenjeno da je potrebno zajedničko djelovanje Vlade FBiH sa vladama kantona, a sve kako bi se preduzele nove mjere i aktivnosti s ciljem sprečavanja nastanka bolesti i njenog suzbijanja, te istaknuto da je neophodno pojačati i policijske i inspekcijske mjere nadzora sprovođenja sadašnjih mjera.\nEpilog postizbornih nereda: Policijski automobil usmrtio demonstranta, desetine povrijeđene


► Ljajić: Rekonstrukcija Vlade ili izbori što pre\n29.12.2018 | 09:52h ► 10:15h Beograd\n"Voleo bih da se to desi što pre, čini mi se kasno i prekosutra, a kamoli za godinu dana", zaključio je Ljajić.\nKazao je da želi da nastavi da se bavi politikom i da će se možda u nekom trenutku vratiti u Vladu Srbije, kao i da će 2019. godina biti "izborna ili predizborna".\n"Očekujemo reakciju EU na proširenje mera Prištine"\nMinistar trgovine, turizma i telekomunikacija Rasim Ljajić izjavio je da očekuje odlučnije reakcije Evropske unije nakon što je Priština uvela uvozne tarife od 100 odsto i za devet međunarodnih brendova koji se proizvode u Srbiji.\nOn je kazao da je direktor Kancelarije za Kosovo Marko Đurić na vreme obavestio Vladu da će sankcije biti proširene i ocenio da će EU možda reagovati sada, kada su i pojedine evropske kompanije pogođene merama Prištine.\nLjajić je ocenio da Kosovo želi da poboljša svoje pregovaračke pozicije "tako što će napraviti problem, koji bi onda rešavala međunarodna zajednica", ali i da je uvođenje taksi usmereno na birače na Kosovu, zato što se svaka mera protiv Srbije među njima doživljava pozitivno.


JURIŠ NA TITULU Olga Danilović u finalu turnira u Taškentu!\nNaša perspektivna teniserka Olga Danilović boriće se za titulu u Taškentu, i to u konkurenciji dublova, pošto se u paru sa Slovenkom Tamarom Zidanšek plasirala u finale.\nNjih dve su u polufinalu bile bolje od drugih nositeljki turnira Nao Hibino i Oksane Kalašnjikove sa 4:6, 7:6 (11:9), 10:4. Favorizovani par je bolje ušao u meč, pošto je napravio jedan brejk u prvom setu i na taj način je uspeo da dođe nadomak pobede, ali...\nNisu se dale naša Olga Danilović i Slovenka Tamara Zidanšek, koje su posle ogromne borbe u drugom setu i iscrpljujućeg taj-brejka uspele da slave, pa je odluka o plasmanu u finale pala posle super taj-brejka.\nU tom delu igre nije bilo mnogo problema za srpsko-slovenačku kombinaciju, koja je bila mnogo bolja u ključnim trenucima, te je na taj način izborila plasman u finale turnira u Taškentu. Napomenimo i to, Danilovićeva i Zidanšekova će se za titulu boriti protiv prvih kosturašica - Rumunki Irine Begu i Raluke Joane Olaru.


Intervjui - UZOR - Udruženje Za Očuvanje Rock-a\nObjavljeno u:\tIntervjui Autor Katarina Misailović 28. mart 2016.\nMarko Pavić - O koncertima, i novom albumu koji je u pripremi\nOsnivač sastava Pavic je gitarista i kompozitor, Marko Pavić iz Beograda, koji se u Rimu, u Italiji, već dugi niz godina bavi muzikom.\nObjavljeno u:\tIntervjui Autor Bojana Vujović 25. mart 2016.\nNovosadski pank sastav Ritam nereda izdali su prošle godine jedanaesti album pod nazivom „To nisi ti“, a mi smo iskoristili priliku da na jednoj od mnogobrojnih planiranih svirki popričamo sa frontmenom Bobanom Petronijevićem.\nObjavljeno u:\tIntervjui Autor Anđela Jovanović 03. mart 2016.\nBRKOVI: "Mi nismo bend, mi smo grupa građana"\nBrkovi, jedan od najprepoznatljivijih bendova na teritoriji bivše Jugoslavije, ono po čemu se izdvajaju od svih je njihova mešavina folka i panka uz prepoznatljivu garderobu. Skuvan je novi album, pa smo o tome i o još nekim zanimljivim stvarima razgovarali sa Tomislavom Kalousekom basistom benda.\nObjavljeno u:\tIntervjui Autor Katarina Misailović 15. februar 2016.\nNedavno je objavljen novi “lyrics video” za deseti singl sa albuma “Dean Clea – L.U.N.A”. Pesma nosi naziv “Izgubljen u snu”.


Sve više radnika na Islandu odlučuje se za četvorodnevnu radnu nedelju\nRADE KRAĆE ZA ISTU PLATU\nViše od 85 odsto radnika na Islandu odlučilo se za kraće radno vreme, a za istu platu ili je steklo pravo da radi manje. U prilog kraćoj radnoj nedelji govore dva istraživanja koja su sprovedena u toj zemlji.\nRadnici na Islandu sve više se odlučuju za kraću radnu nedelju nakon što su dve velike studije pokazale da je smanjivanje broja sati na poslu „dramatično“ povećalo njihovo blagostanje i ravnotežu između posla i života. Istraživanja koja su trajala od 2015. do 2019. godine, takođe su utvrdila da je produktivnost ostala ista ili se čak poboljšala na većini radnih mesta uključenih u eksperiment.\nNaučnici ocenjuju da su ispitivanja grada Rejkjavika i nacionalne vlade „ogroman uspeh“, a nakon objavljivanja rezultata, oko 86 odsto ljudi u toj zemlji sada je steklo pravo na kraći rad ili već radi kraće, a da im se nije smanjila platu.\n„Ovaj islandski eksperiment sa četvorodnevnom radnom nedeljom pokazuje nam ne samo da je moguće raditi manje, već i da su progresivne promene moguće“, rekao je Gudmundur Haraldson, jedan od naučnika koji su sprovodili istraživanje.\nEksperiment u kojem je učestvovalo preko 2.500 zaposlenih – što je više od 1 odsto celokupne radne populacije Islanda – obuhvatio je širok spektar radnih mesta, od obdaništa, preko bolnica i kancelarija, pa do socijalnih službenika.\nMnogi učesnici u eksperimenta prešli su sa 40-časovne na radnu nedelju koja traje 35 ili ili 36 sati. Oni su ocenili da im je kraće radno vreme olakšavalo obavljanje raznih poslova oko kuće, kao što su kupovina ili čišćenje kuće radnim danima. Mnogi muškarci koji su u heteroseksualnim vezama izjavili su da su imali više vremena da se posvete kućnim poslovima, posebno oko čišćenja i kuvanja.\n„To pokazuje da je javni sektor zreo da bude pionir kraćih radnih nedelja, a pouke mogu da izvuku i druge vlade“, rekao je Vil Stronge, direktor istraživanja u britanskom trustu mozgova „Autonomi“, koji je, zajedno sa „Asocijacijom za održivu demokratiju“ (Alda) na Islandu, analizirao rezultate ispitivanja.\nIdeja se širi svetom\nIdeja o četvorodnevnoj radnoj nedelji postaje sve primamljivija širom sveta. Španija eksprimntiše sa radnom nedeljom od 32 sata u okviru pilot-programa u koji je uloženo 50 miliona evra. Firma „Unilever“ pokrenula je eksperiment u kojem desetinama svojih radnika isplaćuje pune zarade, a od njih traži da rade samo četiri dana u nedelji.\nU Japanu je vlada preporučila kompanijama da dozvole svom osoblju da se opredeli za četvorodnevnu nedelju radi poboljšanja blagostanja radnika. Kompanije bi tako, smatra se, mogle da zadrže sposobno i iskusno osoblje koje bi inače moralo da ode zbog porodičnih obaveza.\nU avgustu je najveći nemački sindikat „IG Metal“ zatražio kraću nedelju, tvrdeći da će taj potez spasiti hiljade radnih mesta ugroženih zbog transformacije automobilske industrije koja prelazi na elektro-modele.\nIzveštaj koji je naručila „Londonska platforma za četvorodnevnu nedelju“ pokazao je da prelazak na tu dužinu radnog vremena nudi i ekološke benefite. To bi do 2025. moglo da smanji emisiju ugljen-dioksida u Velikoj Britaniji za 127 miliona tona godišnje, što je ekvivalent uklanjanju 27 miliona automobila sa puteva, sugeriše studija.\n2021-07-08T15:34:34+02:008 јула, 2021|Ostalo|


Vasiljević:Transfer stanica samo prelazno rešenje do izgradnje Banjice – ZoomUe\nby Vesna Đurović · Published 16 новембра, 2020 · Updated 16 новембра, 2020\nNOVA VAROŠ-Rukovodstva opština Nova Varoš, Prijepolje i Priboj dogovorila su detalje sporazuma o zajedničkoj izgradnji transfer stanice za selektovanje sekundarnog otpada, koja će se graditi na delu buduće Regionalne deponije Banjica u limskoj dolini. Ukupna vrednost projekta je 160 miliona dinara, a transfer stanica trebalo bi da bude gotova do proleća 2022. godine.\nSporazum o partnerstvu biće potpisan ovih dana, nakon čega će opština Nova Varoš kao nosilac posla raspisati tender za izvođača građevinskih radova. Vrednost radova u prvoj fazi je oko 68,5 miliona dinara. Vlada Srbije izdvojila je 16 miliona dinara, dok će ostatak novca obezbediti tri opštine.\n„Srazmerno broju stanovnika opština Prijepolje obezbediće 50 posto potrebnih sredstva za građevinske radove na transfer stanici, Priboj 30, a Nova Varoš 20 posto . Transfer stanica je samo prelazno rešenje do izgradnje Regionalne deponije Banjica. U transfer stanici će se selektovati i prepakivati otpad iz tri opštine i terati dalje na deponiju Duboko kod Užica „, kaže predsednik opštine Nova Varoš Radosav Vasiljević.\nPrema nedavnom dogovoru u Ministarstvu zaštite životne sredine uskoro će biti zatvorena i divlja deponija Stanjevina, na ulasku u Prijepolje, a otpad iz ove opštine odlagaće se na deponiju Duboki potok koju već koriste Priboj i Nova Varoš.\nTags: deponija banjicaotpadtransfer stanica\nNext story Projekcije dokumentarnih filmova sa Beldocs-a\nPrevious story Nepoznata supstanca u reci Moravici


Kupac Beograđanke kupuje i zgradu BIGZ-a? - 04.01.2021, Sputnik Srbija\nKupac Beograđanke kupuje i zgradu BIGZ-a?\nFirma „Marera Propertis“, koja je nedavno kupila Beograđanku, u pregovorima je o kupovini zgrade BIGZ-a u Bulevaru vojvode Mišića, saznaje Tanjug. 04.01.2021, Sputnik Srbija\nCC BY 3.0 / Vikipedija/ D.Brašovan / Zgrada BIGZ-a\nCC BY 3.0 / Vikipedija/ D.Brašovan /\nFirma „Marera Propertis“, koja je nedavno kupila Beograđanku, u pregovorima je o kupovini zgrade BIGZ-a u Bulevaru vojvode Mišića, saznaje Tanjug.\nKako danas piše Politika, „Marera Propertis“ bi početkom 2021. trebalo da za 50 miliona evra kupi još jedan simbol glavnog grada Srbije.\nNekadašnju zgradu jednog od najvećih izdavača SFRJ, „Marera“ će, kako prenosi taj list, obnoviti i pretvoriti u poslovni prostor za izdavanje.\nPrema saznanjima tog lista, tako bi mogla da bude okončana višegodišnja potraga za novim kupcem zgrade BIGZ-a, antologijskog, ali zapuštenog dela srpske moderne arhitekture.\nPolitika prenosi da je većinski vlasnik BIGZ-a, „večito misteriozni“ Petar Matić, jedan od najvećih igrača na beogradskom tržištu nekretnina, našao sebi dostojnog takmaca u novoj zvezdi ovog sektora, „Mareri“.\nKrajni vlasnik „Marere“ je, prema podacima Agencije za privredne registre, ruski biznismen Vladimir Zubrilin, koji poseduje i pasoš Malte, spomenut u aferi "Panamski dokumenti" o iznošenju novca u ofšor zone, piše list.\nMatić je od države BIGZ kupio 2007. godine za 310 miliona dinara, što je tad iznosilo 3,78 miliona evra.\nPre šest godina odbio je da svoj udeo od 80 odsto u BIGZ-u, koji ima još tri suvlasnika, proda kanadskoj firmi „Tipin korporejšn“, koja je bila spremna da u kupovinu i obnovu zgrade BIGZ uloži 30 miliona evra, a u međuvremenu je zdanje samo propadalo.\nPolitika piše da nije poznato koliko će od 50 miliona evra za BIGZ biti predato trenutnim vlasnicima, ali je opravdano pretpostaviti da će najveći deo te svote pripasti Matiću i da će proći bolje nego što su mu nudili Kanađani.\nList prenosi da Matić i sad čuva detalje ovog posla u tajnosti, dok u „Mareri“ nisi hteli ni da potvrde, ni da demantuju saznanja o kupovini BIGZ-a.\nIzvor Politike kaže da će obnova zgrade BIGZ-a, koja ima 40.000 metara kvadratnih, početi na leto sledeće godine, a okončaće se za 18 meseci.\nZgrada u Bulevaru vojvode Mišića mora zadržati autentičan izgled, jer je to delo velikog arhitekte Dragiše Brašovana upisano u katalog kulturnih dobara.


Zaplenjeno oko 60 kilometara mreža u krivolovu (SRB) – PoljoMagazin\nRibočuvarski timovi, kojih ima osam, prošle godine su 2.311 puta obišli ribolovna područja u svojoj nadležnosti. Zbog nedozvoljenog ribolova podneto je 96 zahteva za pokretanje postupka. Od toga su 24 presude realizovane, a ukupna kazna iznosila je 140.000 dinara.\nRedovne kontrole terena od strane ribočuvara “Vode Vojvodine” nastavljaju se i ove godine čime bi trebalo da se spreče svi oblici kršenja propisanih pravila, što će zaljubljenicima u pecanje obezbediti siguran i bogat ulov.\nRibolovne dozvole za ovu godinu mogu se kupiti u JVP “Vode Vojvodine”. Cene dozvola su ove godine nešto više, pa tako za godišnju dozvolu za rekreativni ribolov treba izdvojiti 7.000 dinara, a za godišnju dozvolu za osobe starije od 65 godina, osobe sa telesnim oštećenjem od 60-79 procenata, kao i za žene 3.500 dinara.


Silvio Berluskoni: Protiv mene se vodi kampanja laži i kleveta | Hronika\nPočetna strana > Hronika > Silvio Berluskoni: Protiv mene se vodi kampanja laži i kleveta\nSilvio Berluskoni: Protiv mene se vodi kampanja laži i kleveta\nRIM - Italijanski premijer Silvio Berluskoni izjavio je danas da se protiv njega vodi kampanja laži i kleveta i poručio da veruje u svoju pobedu na glasanju o poverenju vladi zakazanom za utorak u parlamentu.\n"Već nekoliko meseci, italijanski javni život je paralisan neodgovornom političkom krizom, krizom izazvanom lažima i klevetama o predsedniku vlade", rekao je Berluskoni u audio poruci svojim pristalicama koji bi sutra trebalo da se okupe u gradovima širom Italije.\n"Cilj koji dele levica i izdajice svog izbornog mandata je isti: da se oslobode Silvija Berluskonija, jer on za njih predstavlja nepremostivu prepreku u osvajanju moći. To je cilj koji žele da ostvare po svaku cenu", dodao je on.\n"Svi znamo: ko ne poštuje izbornu volju birača, u srcu nema interes Italije, već misli samo na svoj lični interes i sopstvene jadne ambicije za karijeru", poručio je premijer, misleći na poslanike novoformirane grupe Budućnost i Sloboda, koju predvodi Fini. "Dobiću poverenje", zaključio je Berluskoni.


Rukometaši Srbije izgubili od Brazila : Nadlanu.com\nRukometaši Srbije izgubili od Brazila\nBEOGRAD, 19. januara 2009. (Beta) - Muška rukometna reprezentacija Srbije izgubila je u Poreču od Brazila 30:32 (14:14) utakmici trećeg kola Grupe D Svetskog prvenstva u Hrvatskoj.\nNajefikasniji igrač u srpskoj reprezentaciji bio je Momir Ilić sa sedam golova, dok je Ratko Nikolić dodao pet, a Marko Vujin četiri.\nU pobedničkoj ekipi najbolji je bio Ribeiro sa 11 golova, a Laureano je postigao šest.\nRukometaši Srbije su u dosadašnjem toku takmičenja osvojili dva boda. U prvom kolu pobedili su Egipat (30:22), dok su u drugom kolu, u neizvesnoj utakmici izgubili od Danske (36:37).\nEkipa Brazila, takođe, ima dva boda, a do sada je zabeležila dva poraza, od Danske i Norveške.\nU Grupi D kasnije danas igraju Danska-Saudijska Arabija i Norveška-Egipat.\nReprezentacija Srbije sutra ima slobodan dan, a u sredu u četvrtom kolu igra protiv selekcije Norveške.\nRukometaši Srbije u utakmicu protiv Brazila ušli su emotivno ispražnjeni posle poraza od Danske u nedelju uveče. Ekipa Brazila je krenula angažovanije i već na početku meča povela je sa četiri razlike 6:2.\nMeđutim, Ratko Nikolić je sa dva uzastopna gola smanjio prednost Brazilaca, koji su u tom periodu čuvali dva gola razlike. Golman srpske reprezentacije Darko Stanić je nekoliko puta odlično sačuvao svoju mrežu, nakon čega je Žarko Šešum u 25. minutu prvi put doveo Srbiju u vođstvo 12:11.\nLevi bek Srbije je zatim drugim uzastopnim golom doneo ekipi i dva gola razlike. Rukometaši Brazila su, ipak, uspeli da izjednače krajem prvog poluvremena i na odmor odu bez zaostatka 14:14.\nRukometaši Brazila su na početku drugog poluvremena ponovo vratili tri gola prednosti (15:18), a vođstvo između dva i tri gola razlike odžavali su većim delom drugog poluvremena najviše zahvaljujući dobrim odbranama golmana Santosa.\nLevi bek srpske reprezentacije Ilić je u 53. minutu izjednačio na 27:27, ali su posle nekoliko grešaka u napadu "orlova", Brazilci ponovo poveli i utakmicu završili sa dva gola prednosti.


Opančar agencija javlja - „Muče, Muče, mali Muče, glava ti je ko sanduče ...“ | Konkretno\nSledi zaplet i „pitanje za milion dolara“: kako je u organizovanoj državi, kakva je NNLNNSDVSD, ministar Kulin mogao da dođe u posed teksta koji nigde nije objavljen, što je neke subverzivne elemente iz opozicije navelo na tvrdnju da se u toj državi vrši neovlašćeno prisluškivanje i presretanje internih komunikacija.\nKulina je to silno naljutilo – nije on kao onaj Veselko Goranić, koji se čak i javno hvalio da raspolaže sa presretnutim informacijama, pa je odlučio da „svojeručno“ objasni stvar. On nije mislio na taj neobjavljeni tekst već na jedan drugi intervju koji je njegov prethodni kolega dao mainstream listu ...urir – poznatom po devizi „ko da više“, ali su ga oni iz nedeljnika demantovali izjavom da ta dva teksta nemaju jedan sa drugim nikakve veze jer se u jednom govori o sadnji paradaiza na Peloponezu, a u drugom o berbi krušaka na Aljasci. Javila se i Kulinova tetka iz Kanade i rekla mu da ako ne zna da kaže ništa pametnije, da kaže bar nešto slično i zapretila mu da ako tako nastavi ona mu neće dalje finansirati rešavanje njegovih stambenih problema, kao što je bio slučaj sa stanom iz koga se Kulin nedavno preselio u vilu na Dedinju.\nPo odlasku visokog gosta Kulin je pohitao kod tate, Aleksandra Prvog, da ga informiše o rezultatima posete i tom prilikom mu rekao i ono što mu je gost saopštio kao strogu vojnu tajnu – Čuvajte Aleksandra Prvog, jer takvog više nikada nećete imati.


Danci žele investirati izgradnju turbina na vjetar za proizvodnju električne energije u Hadžićima - Akta.ba\nDanci žele investirati izgradnju turbina na vjetar za proizvodnju električne energije u Hadžićima\n28.07.2008. 10:15 / Izvor: eKapija.ba\nPismo namjere u vezi sa izgradnjom turbina na vjetar za proizvodnju električne energije u Hadžićima potpisali su općinski načelnik Hamdo Ejubović i predstavnik danske kompanije Suzlon Wind Energy A/S Peter Holmgard, saopćila je Press služba Općine Hadžići.\nUkoliko se ostvare početna očekivanja u pogledu mogućnosti iskorištavanja vjetra u općini Hadžići, Suzlon će uložiti značajna sredstva kako bi se realizovao projekat proizvodnje električne energije.\nDa bi se definisala snaga vjetra i mogućnosti ekonomskog iskorištavanja, potrebno je instalisati viši stub sa mjernim instrumentima. Ako mjerenja snage vjetra budu dala očekivane rezultate, ova danska kompanija bi obezbijedila sva potrebna sredstva za izgradnju postrojenja, kao i pristupnog puta, navodi se u saopćenju.\nNa ime odobravanja, odnosno koncesije za korištenje snage vjetra za proizvodnju električne energije, platili bi jednokratnu naknadu u iznosu od 10.000 EUR za svaku izgrađenu turbinu, kao i godišnji iznos koji odgovara vrijednosti 2,5 posto godišnje proizvodnje električne energije.


Zagorčić: Rapid je jak, ali imamo šanse - Kurir\nVojvodina u Beču Vojvodina u Beču Zagorčić: Rapid je jak, ali imamo šanse\n15:55, 01.08.2012. 1\nVojvodina sa umerenim optimizmom putuje u Beč na megdan Rapidu\nTrener fudbalera Vojvodine Zlatomir Zagorčić rekao je danas da je Rapid iz Beča izuzetno jak protivnik, ali Vojvodina neće odustati od napadačke igre u 3. kolu kvalifikacija za Ligu Evrope. Zagorčić je na konferenciji za novinare rekao da će Vojvodina sutra od 21.00 u Novom Sadu igrati "uz dozu opreza".\n"Svaka pobeda pa i nerešen rezultat bez golova, daje nam realne šanse da se nakon revanša nađemo u narednom krugu takmičenja", kazao je trener Vojvodine.\nPrvotimci Vojvodine Marko Poletanović i Miroslav Stevanović pozvali su navijače da dođu u što većem broju na stadion, jer će u takvoj atmosferi igrači "dobiti krila". U ekipi Vojvodine sutra neće biti Vuka Mitoševića koji će, zbog zdravstvenih problema, pauzirati dvadesetak dana. Neće igrati ni Branislav Trajković, zbog crvenog kartona. Umesto Trajkovića će na poziciji štopera najverovatnije igrati iskusni Đorđe Jokić, a Zagorčić je rekao da i Holanđanin Seržinjo Grin ima šansu da sutra debituje pred novosadskom publikom.\nPolicija je danas upozorila da je utakmica Vojvodina-Rapid proglašena "sportskom priredbom povećanog rizika", zbog čega će policija preduzeti sve zakonske mere da ona protekne bezbedno, uključujući i video snimanje pre, za vreme i posle utakmice. Novosadska policija je saopštila i da neće dozvoliti okupljanje navijačkih grupa u centru grada.\n(VIDEO) URNEBESNO! Babl fudbal na Voždovcu: Pogledajte NEMOGUĆA uklizavanja 5


Delor: London gleda samo svoj interes\nVelika Britanija mogla bi da napusti EU i umesto toga uđe u neku drugu vrstu partnerstva sa ovim političkim i ekonomskim blokom, rekao je bivši predsednik Evropske komisije Žak Delor.\n"Britanci gledaju samo svoj ekonomski interes i ništa drugo. Mogli bismo im ponuditi neku drugu vrstu partnerstva", rekao je Delor u intervjuu nemačkom dnevniku "Handelsblat".\nRezultati nedavnih anketa pokazuju da su Britanci za izlazak te zemlje iz EU, jer smatraju da se Brisel meša u njihova domaća pitanja i da se razbacuje novcem u vreme kada se uvode mere štednje.\nBritanski premijer Dejvid Kameron, koji je pod pritiskom evroskeptika iz Konzervativne stranke, rekao je tokom prošlog meseca da podržava britansko članstvo u EU, ali da želi "novi dogovor" koji podrazumeva odustajanje od ključnih pitanja.\nU ranijem intervjuu za britanski dnevnik "Gardijan" predsednik Evropskog savjeta Herman van Rompej rekao je da bi slični predlozi mogli dovesti do raspada EU.\nDelor je naglasio da, ukoliko trend britanske podrške ne bude išao u u pravcu veće integracije u Evropu, “i dalje možemo biti prijatelji, ali na različitim osnovama”.\nPrema njegovim rečima, može se zamisliti forma kao što su evropska ekonomska oblast ili sporazum o slobodnoj trgovini.\n"Britanija je strateški i veoma važan partner i treba to i da ostane uz određene privilegije", zaključio je Delor.\nBritanija je postala članica EU 1973. godine.


Povratak kući - Marina Abramović i njena deca na Sarajevo film festivalu - Plezir\nFilmAugust 13, 2020\nPovratak kući – Marina Abramović i njena deca na Sarajevo film festivalu\nU okviru 26. Sarajevskog filmskog festivala koji se održava od 14. do 22 avgusta biće premijerno prikazan novi film Borisa Miljkovića „Povratak kući – Marina Abramović i njena deca”, a krajem godine očekuje se i beogradska premijera filma.\nPod sloganom Sarajevo mon amour od 14. do 22. avgusta održaće se Sarajevski filmski festival, koji će usled epidemiološke situacije u potpunosti biti održan Online. Svetsku premijeru na prestižnom festvalu imaće film reditelja Borisa Miljkovića „Povratak kući – Marina Abramović i njena deca”, u okviru Summer Screen programa koji prikazuje izvrsne filmove bazirane na muzici, savremenoj umetnosti i pop kulturi. Krajem ove godine predviđeno je i premijerno prikazivanje za publiku u Srbiji.\nIntimna priča o životu umetnice opisuje dileme koje su je okupirale tokom mladosti koju je provela u Beogradu, ljubavnim izborima i konačno posebnoj vrsti umetničke usamljenosti koja se gotovo uvek vezuje za pojam izvrsnosti.\nČuveni američki magazin „Variety” posvetio je posebnu pažnju ovom projektu i premijernom prikazivanju na Sarajevo film festivalu, te je juče na svom sajtu objavio intervju sa rediteljem Borisom Miljkovićem i umetnicom Marinom Abramović.\nFilm je realizovala firma Akcija produkcija (producentkinja Jovana Karaulić) u saradnji sa LLC Abramovic. Direktor fotografije – Andreja Leko, montaža – Nikola Purić, kompozitor i dizajner zvuka – Petar Antonović. Projekat je podržan od strane Filmskog centra Srbije, Radio televizije Srbije, uz sponzorsko učešeće Raiffeisen banke i Mercator Idea.\nTAGS: Boris MiljkovićMarina AbramovićPlezirPlezir magazinPovratak kući – Marina Abramović i njena deca


Policija raseljava 1.800 migranata iz divljeg naselja na severu Francuske\n► Policija raseljava 1.800 migranata iz divljeg naselja na severu Francuske\nFrancuska policija počela je danas novu evakuaciju migranata iz divljeg kampa nedaleko od Denkerka, na severu Francuske.\nPrefektura je potvrdila da je evakuacija 1.800 migranata u toku. Migranti se odvode u prihvatne centre, gde će se izjasniti da li žele da podnesu zahtev za azil.\nVeruje se da su migranati u predgrađu Denkerka, Gran Sintu, većinom irački Kurdi.\nMigranti iz divljeg naselja na severu Francuske nastoje da se domognu Velike Britanije.\nProšlog septembra i juna policija je sprovela slične akcije.


Priprema se novi tužilački sporazum Srbije i Rusije\nTanjug 13. januara 2022. 12:24\nMOSKVA – Srbija i Rusija pripremaju potpisivanje novog sporazuma kojima će biti obuhvaćen zajednički rad tužilaštava dve zemlje na suzbijanju već prisutnih oblika kriminaliteta i onih savremenih koji potiču iz visokotehnološkog okruženja, uključujući protivpravno korišćenje kripto-valuta i digitalne imovine, saopšteno je danas iz kabineta republičkog javnog tužioca Zagorke Dolovac.\nDolovac sa saradnicima boravi u radnoj poseti Generalnom tužilaštvu Ruske Federacije povodom, kako se navodi, obeležavanja 300 godina od osnivanja javnog tužilaštva i uspostavljanja sistema krivičnopravne zaštite društva i kontrole zakonitosti u postupanju državnih organa u Rusiji.\nNavodi se da je na bilateralnom sastanku između Generalnog tužioca Ruske Federacije Igora Krasnova i Dolovac, kome su prisustvovali i visoki tužilački rukovodioci Rusije i Srbije, sa zadovoljstvom razmatrana do sada ostvarena saradnja koja na osnovu sporazuma o saradnji traje više od 10 godina.\n„Ruski Generalni i srpski Republički tužilac su se složili da će odmah pristupiti izradi i potpisivanju novog, četvrtog sporazuma“,\nDolovac je pozvala ruskog kolegu da poseti Srbiju, a kojom prilikom bi došlo i do potpisivanja ovog sporazuma, što je on sa zadovoljstvom prihvatio, navodi se u saopštenju.\nProtest Kreni – Promeni ispred zgrade Predsedništva\nU Beogradu danas seča suvih stabala\nVauceri za kupovinu poklona deci u Prihvatilistu na Zvezdari\nNaslovne strane za petak, 21. januar 2022. godine\nZima pokazuje zube: Prognoza na narednih 7 dana je da se…\nAutobus udario ženu u Lazarevcu


Turistička organizacija Grada obeležila Svetski dan turizma – Ozon Media\nTuristička organizacija Grada obeležila Svetski dan turizma\nSremska Mitrovica – Turistička organizacija Grada Sremska Mitrovica ove godine se na simboličan način pridružila obeležavanju Svetskog dana turizma, redizajniranjem svog sajta , a sve u cilju što bolje promocije turističkih potencijala grada.\nNa redizajniranom sajtu se mogu nači sve neophodne informacije vezane za istoriju Sremske Mitrovice, turističke ponude , kalendar manifestacija, ugostiteljsku ponudu grada, foto galeriju, kao i multimedijalnu prezentaciju, koja će posetiocima omogućiti da se što bolje upoznaju sa kolevkom rimskih imperatora.\nCentralna proslava Dana turizma, pod parolom „Turizam-povezivanje kultura“, ove godine se održava u Asuanu u Egiptu.\nPrema podacima Svetske turističke organizacije, u prvoj polovini ove godine zabeleženo je rekordnih 440 miliona turista u međunarodnom turizmu. To predstavlja 19 miliona ili 5 odsto, u odnosu na period prošle godine.\n„Ove godine Svetski dan turizma, obeležavamo upravo dan uoči početka 44. Međunarodnog sajma turizma u Novom Sadu. I ove godine ćemo prezentovati turističke potencijale Sremske Mitrovice, sa akcentom na Sirmium, Specijalni rezervat prirode Zasavica, kao i manastire Fruške Gore. Uz ovo sajamsko predstavljanje odlučili smo se i za promociju redizajniranog sajta Turističke organizacije, jer savremene komunikacije predstavljaju veoma koristan „alat“ u marketingu u turizmu. Jedino tako sve turističke ponude i proizvode možete učiniti dostupnim svakom stanovniku planete“, rekla je Svetlana Popović, saradnik u turizmu Turističke organizacije Grada Sremska Mitrovica.\nOtvorena vrata „Preventivnog centra“ u Sremskoj Mitrovici\nPolicija realizovala akciju „Signal“, uhapšeno više od 70 osoba\n08.06.2017. Ozon Komentari su isključeni na Policija realizovala akciju „Signal“, uhapšeno više od 70 osoba\n14.02.2017. Ozon Komentari su isključeni na Sveti Trifun: Ako danas padne kiša…\nLepa Brena 12. novembra peva Mitrovčanima\n06.11.2019. Ozon Komentari su isključeni na Lepa Brena 12. novembra peva Mitrovčanima


DIJASPORA PROTIV PREGOVORA SA GRČKOM: Makedonske zajednice širom svijeta najavljuju velike proteste za odbranu imena - GlobalCir\nMakedonske zajednice širom svijeta najavile su “svemakedonski protest” za odbranu imena države i identiteta nacije. Protest će biti održan u Skoplju, 27. februara, na godišnjicu pokreta “Za zajedničku Makedoniju”. Makedonci u svijetu traže bezuslovni kraj razgovora o imenu Makedonija sa vladom u Atini i nastavak članstva u UN i u svim međunarodnim organizacijama pod “državnim imenom”.\nMakedonci traže i povlačenje zakona o upotrebi jezika, povlačenje dogovora o dobrosusjedskim odnosima sa Bugarskom, hitno oslobađanje pritvorenih i osuđenih lica za događaje u Sobranju 27. aprila prošle godine. Zahtjevi će biti dostavljeni predsjedniku Makedonije, Sobranju, vladi i svim stranim ambasadama u Makedoniji.\nUkoliko ih vlada ne prihvati, Makedonci u svijetu traže samoraspuštanje Sobranja i održavanje vanrednih parlamentarnih izbora. Makedonci u svijetu odbacuju referendum, ratifikaciju međudržavnih dogovora i promjenu Ustava s ciljem promjene imena države i identiteta nacije. Svemakedonski protest podržala su i neka makedonska patriotska udruženja u zemlji.\nGrčke desničarske organizacije nedavno su organizovale dva protesta pod nazivom “Makedonija je Grčka”. Na protestu u Solunu prema policijskim izvorima učestvovalo je 90.000, a na protestu u Atini oko 140.000 građana. Do protesta u Grčkoj i Makedoniji dolazi nakon intenziviranja razgovora o spora između Skoplja i Atine u vezi sa nazivom bivše jugoslovenske republike, koji datira iz 1991. godine.\nVlade u Skoplju i Atini spremne su da riješe problem, a grčke i makedonske nacionalističke i patriotske stranke protive se tome, svaka iz svojih razloga.


Naručivanje i Prijem porudžbine – Serbia Art\nNalazimo se u Zemunu na Altini\nTel: (011) 317 06 77\nMob: (065) 518 41 74\nNakon zaključenja porudžbine, na email adresu koju je Kupac ostavio kao kontakt, biće prosleđena potvrda da je porudžbina primljena od strane DOO SERBIA ART. Ukoliko Kupac ne dobije ovakvu potvrdu, potrebno je proveriti ispravnost email adrese koju je ostavio kao kontakt ili da prijavu problema pošalje na email adresu.\nSERBIA ART DOO zadržava pravo da u slučaju da postoji izvesna kontradiktornost ili nejasnoća u podacima koje je Kupac ostavio, ili narudžbenici pre dalje obrade iste, izvrši proveru podataka koje je Korisnik naveo prilikom kreiranja porudžbine u cilju validacije istih i da kontaktira Kupca email-om ili telefonskim putem radi ispravljanja istih i što efikasnije realizacije isporuke naručenih proizvoda.\nSERBIA ART DOO zadržava pravo otkazivanja porudžbine usled tehničkih i drugih razloga o čemu će Kupac biti obavešten putem email-a koji je naveo prilikom porudžbine ili telefonom.\nPo prijemu porudžbine i obavljenoj validaciji podataka o Kupcu ili porudžbini, Prodavac pristupa obradi porudžbine, koja se završava potvrdom od strane Pordavca da je u mogućnosti da porudžbinu realizuje, nakon čega Kupcu prosleđuje informacije o realizovanim sredstvima sa platne kartice Kupca (ukoliko je izabrana opcija plaćanja karticom).\nO svakoj promeni statusa porudžbine Prodavac će obavestiti Kupca upućivanjem notifikacionog emaila-a na kontakt email adresu koju je Kupac ostavio na sajtu.\nSERBIA ART DOO BEOGRAD (ZEMUN)\nSlobodana Đurića 11,\nTel: (011) 317 06 77 – maloprodaja\nMob: 065 518 41 74 – veleprodaja


Klinika za plućne bolesti : Južne vesti\nOdbornik Stanković traži od nadležnih da se bolnica u Knez Selu adaptira u kovid bolnicu\n15:12, 6. 10. 2021.\nDa se nekadašnja Klinika za plućne bolesti u Knez Selu opremi i postane kovid bolnica i da se time rasterete kapaciteti niškog Univerzitetskog kliničkog centra, odbornička je inicijativa koju je nadležnima podneo opozicioni odbornik u Skupštini Grada Niša Miodrag Stanković. Da će ova bolnica biti deo kovid sistema bilo je najava prošlog leta, ali je nadležno ministarstvo od toga odustalo i najavilo njenu prodaju.\nNakon pisma upućenog Vučiću niška Pulmologija dobila novog direktora\n10:20, 6. 7. 2020.\nNovi direktor odeljenja Pulmologije niškog Kliničkog centra je Milan Rančić, rekli su iz Uprave KC, a razlog za promene na čelu ove klinike za sada nije poznat. Jedino je poznato da je bivša direktorka Tanja Pejčić ispred kolektiva klinike sredinom juna pisala predsedniku Aleksandru Vučiću i tražila da Pulmologija više ne bude kovid bolnica. Ona više nije na toj funkciji, a klinika koju je vodila je deo kovid sistema.\nZgrada stare hirurgije u Nišu postala intenzivna nega za obolele od korone\n19:03, 25. 3. 2020.\nPrema poslednjim podacima u Kliničkom centru Niš nalazi se 18 obolelih od virusa korona, a većina njih je srednje i malo starije životne dobi, naveli su u Kliničkom centru. Njihov plan lečenja obolelih od novog virusa je da pacijenti prvo idu na Infektivnu kliniku. Na Kliniku za plućne bolesti će se potom smeštati lakši pacijenti, a teži na Intenzivnu negu, koja je cela preseljena u zgradu stare hirurgije.\n12:54, 17. 1. 2020.\n“Ja kao srčani bolesnik nisam osetio probleme sa vazduhom, vi osećate, jer izmišljate” - rekao je predsednik Aleksandar Vučić o zagađenom vazduhu i tvrdi da se širi panika i pravi groteskna kampanja o problemu koji postoji decenijama. Međutim, meteorolog Zoran Vasiljević kaže da se zagađenje ove zime ipak više oseća jer nema vetra, a direktorka Klinike za plućne bolesti Tatjana Pejčić ističe da bi aerozagađanje u budućnosti moglo da utiče na veće razboljevanje ljudi.\nBesplatno testiranje i saveti povodom dana borbe protiv Opstruktivne bolesti pluća\n14:38, 14. 11. 2016.\nDugogodišnji pušači, osobe koje kašlju ili iskašljavaju šlajm ili imaju poteškoća sa disanjem, moći će u utorak, 15. novembra besplatno da odrade spirometriju na prvom spratu Zavoda za plućne bolesti i tuberkulozu i tako provere u kakvom su stanju njihova pluća.\nKlinika za plućne bolesti u Nišu dobila novi bronhoskop\n14:29, 12. 2. 2016.\nLekari Klinike u Knez Selu kraj Niša imaće mogućnost za precizniju dijagnozu bolesti disajnih puteva i pluća zahvaljujući fiber optičkom bronhoskopu, vrednom skoro dva miliona dinara, koji je doniran danas.


U cijeloj Crnoj Gori ordiniraju po jedan dječiji anesteziolog, ORL, neurolog, gastroenterolog i hematolog\nNizak rejting crnogorskog zdravstva, višegodišnji odliv ljekara i medicinskog osoblja, percepcija o sveprisutnoj korupciji... Sve su to gorući problemi zdravstvenog sistema u Crnoj Gori, čiji građani drugu godinu zaredom ne vide bilo kakve promjene na bolje što se kvaliteta zdravstvene usluge tiče.\nDa se u pogledu kvaliteta usluge koju dobijaju u zdravstvenim ustanovama u Crnoj Gori ništa nije promijenilo na bolje u 2016. i 2017. godini potvrđuju i građani koje je na tu temu anketirao tim Centra za monitoring i istraživanje (CEMI).\nPrema njihovoj anketi, malo je zadovoljnih, a mnogo više onih koji su ili nezadovoljni kvalitetom pružanja zdravstvene usluge ili smatraju da nije bilo boljitka.\n"Među ispitanicima 43,7 odsto njih smatra da je kvalitet pružanja zdravstvenih usluga u posljednje dvije godine ostao isti. Gotovo 24 odsto smatra da se kvalitet pogoršao, dok 27 odsto smatra da je kvalitet bolji u odnosu na prethodni period", kaže projekt koordinator CEMI Marko Savić.\nDuge liste čekanja na pregled kod ljekara, kao i snimanja i ostale procedure, upućivanje na privatne zdravstene ustanove gdje za to moraju da plate, samo su neke od negativnih stvari na koje ukazuju pacijenti.\nU istraživanju "Osvajanje povjerenja građana" navodi se da blago raste procenat građana koji smatraju da su ljekari kvalifikovani i obučeni za svoj posao i ljubazni prema pacijentima. Gotovo iste ocjene građani iznose i za medicinsko osoblje.\nKao pacijenti građani nijesu dovoljno informisani o svojim pravima, a i dalje visok procenat smatra da je korupcija prisutna u zdravstvu:\n"Ono što je ključno u vezi sa korupcijom jeste to da imamo jedan trend koji se ne mijenja u smislu percepcije korupcije u zdravstvenom sistemu Crne Gore, a to pokazuje podatak prema kome 42 odsto građana smatra da je korupcija prisutna u zdravstvenom sistemu", navodi Savić.\nOno što je potrebno, konstatuje Savić je "akcentovati i postotak ispitanika koji nijesu upoznati sa svojim pravima kao pacijenata i uopšte sa radom zaštitnika prava pacijenata, gdje su njegove prostorije i ko je konkretno osoba kojoj se mogu obratiti".\n"I to je ono gdje, na žalost, nema promjena u odnosu na 2016. godinu; 63 odsto ispitanika ne znaju kome da se obrate ako su im ugrožena prava kao pacijenata, a 66 odsto njih ne znaju koja su im prava", kaže Savić.\nU javnim zdravstvenim ustanovama nema nijednog dječjeg alergologa, oftalmologa, reumatologa i psihijatra\nPored ovog i ranijih istraživanja o stanju u zdravstvu, crnogorska javnost se dobro sjeća izvještaja Evropskog zdravstvenog potrošačkog indeksa objavljenog prošle godine, prema kojem se Crna Gora našla na posljednjem mjestu liste 35 evropskih zdravstvenih sistema.\nIz te institucije su tada naveli da je Crna Gora "zemlja koja ima samo 650.000 stanovnika, zbog čega bi reforme mogle veoma brzo da budu provedene".\nNo, reforme nikako da urode plodom, pa i same zdravstvene institucije u Crnoj Gori ukazuju na alarmantno stanje u zdravstvu.\nIz Sindikata doktora medicine u Analizi stanja sistema javnog zdravstva Crne Gore za 2016. godinu upozoravaju da domaćem zdravstvu nedostaju specijalisti.\nPrema poslednjim podacima, na evidenciji Zavoda za zapošljavanje je 106 nezaposlenih ljekara, dok državi nedostaje čak 700 specijalista, upozoravaju iz Sindikata.\nKao najdrastičniji primjer navode da u javnim zdravstvenim ustanovama nema nijednog dječijeg alergologa, oftalmologa, reumatologa i psihijatra, dok u cijeloj Crnoj Gori ordiniraju po jedan dječiji anesteziolog, otorinolaringolog, neurolog, gastroenterolog i hematolog.\nU izvještaju se ukazuje i na to da su do 2010. godine ljekovi i medicinska pomagala bili jeftiniji za 30 odsto u odnosu na zemlje regiona, ali da je nakon decentralizacije javnih nabavki cijena medikamenata značajno porasla, pa su trenutno ljekovi u Crnoj Gori 30 odsto skuplji u odnosu na zemlje regiona.


Krakov: Bebu ostavili na stepeništu zgrade i otišli na žurku\nBeta 25. marta 2016. 13:55\n„Policiji je u utorak stigla prijava da je na stepeništu jedne od zgrada napušteno dete. Pronašla ga je jedna stanarka kako glasno plače i drhti promrzao zbog mokrih pelena“, kazao je danas poljskoj televiziji TVN24 portparol lokalne policije Marijuš Ćarka.\nBebu je hitna pomoć prebacila u bolnicu, a policija je u dečijim kolicima našla poruku majke i uspela sutradan da pronadje roditelje, 23-godišnjiu Poljakinju i njenog 28-godišnjeg muža.\n„Oni su bili potpuno zatečeni zašto ih traži policija. Majka ne vidi ništa loše u tome što je bebu ostavila na stepeništu. Rekla je da ga je ostavila samo na jedan dan, zato što je išla na žurku“, kazao je Ćarka.


Niška televizija » Javna rasrpava o izmenama i dopunama Zakona o železnici (VIDEO)\nObjavljeno 26.11.2014. 13:28\nZbog efikasnije primene zakona koji uređuju železnički saobraćaj, u Srbiji će se do 10 decembra javno raspravljati o izmenama zakona o železnici, kao i o bezbednosti nesmetanog odvijanja ovog saobraćaja. Cilj je da se prevaziđu problemi koji su se javljlali u praksi za razvoj železnice i približavanje železničkog sistema standardima Evropske unije, rečeno je na javnoj rasporavi u Nišu.\nMinistrastvo građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture od 21. novembra sprovodi javnu rasrpavu o izmenama i dopunama nacrta o zakonima koji bi u narednim godinama obezbedili bezbednost železnice i evropske zahteve za odvijanje železničkog saobraćaja.\nPredstavnici grada smatraju da u ove zakone treba promeniti deo koji se odnosi da u sanaciju železeničkog saobraćaja učestvuje i lokalna samouprava.\nJavna rasprava o Nacrtima zakona narednih dana biće organizovana u Novom Sadu, Užicu, Subotici i Beogradu. Do 10 decembra svi zaintersovani mogu resornom ministarstvu da šalju svoje primedbe, predloge i sugestije koje će se naći u novim zakonima o železnici pre nego što usvoji Vlada Srbije.\nU Jesenjinovoj ulici i dalje mrak (VIDEO)


NSI i Opština Zvečan: Dodeljene nagrade za najbolje idejne projekte | Radio Kosovska Mitrovica\nNSI i Opština Zvečan: Dodeljene nagrade za najbolje idejne projekte\n19. December, 2017 12:49 |\nRadi se o projektu “Zvečanci za bolji Zvečan” koji je implementirala Nova društvena inicijativa uz finansijsku podršku Ministarstva za administraciju i lokalnu samoupravu i Opštine Zvečan.\n“Opštinske vlasti su zadužene za brojne oblasti donošenja politika i odluka koje utiču na život građana na vrlo važan način”, rekao je gradonačelnik Zvečana Vučina Janković.\n“Ovim projektom smo praktično implementirali jedan od mehanizama participativnog upravljanja koji omogućava građanima da ostvare svoje pravo da doprinesu lokalnom odlučivanju, a koji je zagarantovan Zakonom o lokalnoj samoupravi. Dokazali smo da smo kao opština spremni da učešće građana u procesu donošenja odluka bude naš prirotiet i da problem i informacije dobijene od građana rešavamo i borimo se da izgradimo Zvečan u saradnji sa našim sugrađanima”.\nJanković se zahvalio svim građanima koji su učestvovali na projektu i poslali svoje predloge , kao i Novoj društvenoj inicijativi koja je ideju opštine Zvečan realizovala na terenu. Poručio je da će Opština Zvečan u budućnosti nastaviti da zajedno sa svojim građanima identifikuje prioritete, probleme i da će zajedničkim snagama ostvariti rezultate u pitanjima od interesa i usmeravanja budućnosti u željenim pravcima.\nU ime Nove društvene inicijative programski direktor Aca Mitić rekao je da je ovaj projekat iznikao kao inicijativa Opštine Zvečan, čiji je strateški cilj uključenje građana u proces donošenja odluka.\n“Putem ovog poziva odabrali smo tri idejna projekta, želim da vam se zahvalim na idejama, za koje ćete dobiti i nagrade” rekao je Mitić.\nPrvo mesto i nagrada od 500 evra pripalo je Dragani Milosavljević iz Grabovca za projekat “Izgradnja pešačke staze i postavljanje zaštitne ograde u Grabovcu od osnovne škole do Motela Izvor”. Ona se zahvalila Opštini za mogućnost koja je ukazana građanima, rekavši da je idejni predlog za rešavanje pešake staze u Grabovcu neophodan, dok je gradonačlenik Vučina Janković naglasio da je bezbednost dece najbitnija, i da je generalno bezbednost u opštini Zvečan u poslednje četiri godine na mnogo višem nivou nego što je to bilo ranije.\nDrugo mesto i nagradu od 300 evra dobio je Vladan Popović za projekat “Izgradnja pešačke staze koja povezuje ulice Vojvode Koste Vojinovića i Vlade Ćetkovića u cilju sigurnijeg kretanja dece do škole”. Treće mesto i nagrada od 200 evra pripala je Nenadu Jevtiću za projekat “Rekonstrukcija dečijeg igrališta” u Obilićevoj ulici u Zvečanu.


Državljani El Salvadora bez zaštite od deportacije iz SAD\nAmerička vlada ukinuće privremeni zaštitni status oko 262 hiljade državljana El Salvadora, koji su živeli u Sjedinjenim Državama gotovo dve decenije, najavili su u ponedeljak visoki zvaničnici administracije.\nTaj program, koji je štitio stotine hiljada državljana centralnoameričkih država od deportacije posle katastrofalnih zemljotresa 2001. godine, biće okončan 9. septembra 2019. godine.\nOni koji su gotovo dve decenije legalno živeli i radili u Sjedinjenim Državama tog dana će se vratiti na imigracioni status koji su imali pre učešća u programu, ako on nije istekao, a imaju i opciju da se prijave za porodične ili radne vize.\nZbog najnovije odluke administracije, pojedini državljani El Salvadora će ponovo imati status ilegalnih imigranata, zbog čega bi mogli da budu deportovani.\nTokom redovnog razmatranja uslova u El Salvadoru, Bela kuća je utvrdila da se zemlja dovoljno oporavila od prirodnih katastrofa da njeni državljani mogu da se vrate, saopštili su zvaničnici administracije.\nUprkos prethodnim odlukama da se program za privremenu zaštitu imigracionog statusa produži zbog povezanosti prirodnih kastastrofa i problema s organizovanim kriminalom i nasiljem, zvaničnik administracije naveo je da je Sekretarijat za unutrašnju bezbednost procenjivao samo oporavak od zemljotresa, a ne nasilje na terenu.\nSaopšteno je i da će odlaganje ukidanja programa za godinu i po “omogućiti Kongresu da utvrdi moguće zakonodavno rešenje”.\nMeđutim, članovi Kongresa godinama bezuspešno pokušavaju da značajno promene američki imigracioni sistem, zbog čega ima malo nagoveštaja na Kapitol hilu da bi na vreme mogao biti usvojen novi zakon koji bi pomogao državljanima El Salvadora koji žive u SAD.\nGotovo 90 odsto njih je dio američke radne snage, dok četvrtina živi u Kaliforniji. Mnogi imaju decu koja su rođena u Americi, zbog čega su automatski dobila američko državljanstvo.\nVećina je naučila engleski jezik, a oko 10 odsto je u braku sa američkim državljanima. Administracija je prethodnih meseci odbila da produži specijalni status za državljane Haitija, Nikaragve i Sudana.


Leteći Hanikat opet u Podmoskovlju! Himki jak kao zemlja, čeka se još samo centar...\nNedelja 16 jul 2017 / Izvor: mozzartsport.com\nVeliki posao Himkija\nStefan Marković, Aleksej Šved, Tajler Hanikat, Entoni Gil i centar koji se još čeka. Himki će naredne sezone imati strašno opasan tim, od koga će zazirati mnogi klubovi u Evroligi!\nEkipa iz Podmoskovlja danas je ozvaničila transfer Tajlera Hanikata, koji se na dobro poznato mesto vraća posle godinu dana provedenih u istanbulskom Efesu. Ugovor je potpisan na obostrano zadovoljstvo, a trajaće tokom narednih godinu dana. Uz platu od 1.330.000 evra.\nHimki je rešio ogromno pitanje dominacije u skoku. Dobila je hiperaktivnog atletu, jako dobrog defanzivca, koji će uneti i veliku dozu atrakcije u igru Himkija, s obzirom da je bio šampion Turske u zakucavanjima. Trebalo bi računati da će u tandemu sa vrlo raspoloženim Stefanom Markovićem praviti šoutajm na evroligaškim terenima.\nHanikat je peto zvanično pojačanje za Himki, posle Stefana Markovića, Čarlsa Dženkinsa, Entonija Gila i Andreja Zubkova, dok je klub dobio i novog trenera u liku Jorgosa Barcokasa.\nŠto se centarske pozicije tiče, Himki je u jednom trenutku imao želju da angažuje Ognjena Kuzmića, ali je Zvezdin centar u međuvremenu postigao dogovor s madridskim Realom. Zasad Himki na centarskoj poziciji ima Marka Todorovića i Ruslana Pateva i Dmitrija Sokolova, ali nijedan od njih nije viđen za prvu „peticu“ u ovom sastavu.\nBobby Cooper pre 8 meseci\nDjenka najvece pojacanje, ovi ostali onako.


Ruski predsjednik Vladimir Putin izjavio je danas, 2.novembra, da je rušenje ruskog Airbasa A321 na egipatskom Sinajskom poluostrvu velika tragedija i zatražio od istražitelja da obezbijede "objektivnu sliku" onoga što se dogodilo.\nAvion Airbas A321 kompanije "Kogaljmavija" letio je iz egipatskog odmarališta Šarm el Šeik ka Sankt Peterburgu kada se srušio 31. oktobra u udaljenu planinsku oblast u centralnom dijelu Sinaja, pri čemu je poginulo svih 224 putnika i članova posade.\nRanije danas portparol Kremlja Dmitrij Peskov izjavio je da se niti jedna teorija o padu aviona ne može odbaciti, odgovrajući na pitanje da li moguće da je bio teroristički napad.\n"Želio bih još jednom da izrazim moje saučešće porodicama i rodbini žrtava" rekao je Putin.\n"Bez dileme sve će biti učinjeno da se stvori jedna objektivna slika onoga što se dogodilo, da bismo znali šta se zaista dogodilo.Ovaj posao će se nastaviti dok ne budemo potpuno sigurni da je sve kompletirano" poručio je ruski predsjednik.


InTER - Održana konferencija “Teritorijalno upravljanje u Srbiji"\nOdržana konferencija “Teritorijalno upravljanje u Srbiji"\nU Beogradu, 26. novembra 2018. godine, Institut za teritorijalni ekonomski razvoj (InTER) u saradnji sa partnerima iz Mreže Zapadnog Balkana o teritorijalnom upravljanju (TG-WeB) održao je konferenciju posvećenu teritorijalnom upravljanju u Srbiji.\nNa konferenciji je predstavljena zajednička pozicija TG-WeB mreže koja ukazuje da planiranje razvoja trebalo bi da postane dimenzija kojom se bavi EU strategija “Kredibilna perspektiva proširenja za pojačan angažman EU sa Zapadnim Balkanom” jer je to presudan korak za pripremu kohezione politike EU.\nUčesnici panela o regionalnom razvoju u Srbiji istakli su da su regionalne razlike ostale na istom nivou na kom su bile 2009. godine, pri tome nije uspostavljen odgovarajući strateški i pravni okvir, a svest o značaju regionalnom razvoju nije razvijena na viskom nivou. Na drugom panelu se diskutovalo o EU fondovima u kontekstu teritorijalnog upravljanja. Panelisti su saglasni da je ključni problem nedostatak kadrovskih, ali i finansijskih kapaciteta u lokalnim samoupravama za priremu projektne dokumentacije i sprovođenje projekata finansiranih iz EU fondova.\nDogađaj je okupio predstavnike državnih institucija, međunarodnih organizacija, regionalnih razvojnih agencija, nevladnih organizacija i stručnu javnost iz Srbije i regiona. Na konferenciji je prisustvovalo 40 učesnika.


15-02-2020 10:11 Svet Planeta\nBorba protiv epidemije novog koronavirusa u provinciji Hubej ušla je u odlučujuću fazu, a svi ostali regioni Kine poslali su tamo više od 25.600 medicinskih radnika, izjavio je danas zamenik direktora kineske Nacionalne zdravstvene komisije Vang Hešeng.\nZaštita od virusa (Foto: ria.ru)\n"Zahvaljujući kontinuiranim naporima i drastičnim koracima, u mogućnosti smo da smenjimo efekte kulminacije epidemije i oslabimo širenje virusa", rekao je Vang na konferenciji za novinare, prenosi Tas s.\nPrema zvaničnim podacima, oko 80 osto svih doktora mobilisanih iz ostalih delova Kine trenutno radi u Vuhanu, epicentru epidemije.\nNovi podaci pokazuju da je u Kini od koronavirusa do sada umrlo 1.523 ljudi, a zaražene su 66.492 osobe.\nU protekla 24 sata registrovan je 2.641 nov slučaj obolelih, a samo u petak umrlo je 143 ljudi, najviše u provinciji Hubei.\nU prestonici te provincije Vuhanu gde je epidemija počela u decembru, dosad je umrlo 1.123 ljudi.\nUkrajina i Rumunija planiraju da se suprotstave Rusiji! Više o tome OVDE.


Stefanović: Srbija ne prodaje Kosovo zarad ulaska u EU\nNebojša Stefanović, predsednik skupštine Srbije i Aleksandar Vulin, ministar bez portfelja u Vladi Srbije zadužen za Kosovo\nPredsednik Skupštine Srbije, Nebojša Stefanović i ministar Aleksandar Vulin posetili Kosovsku Mitrovicu i poručili da Srbija čvrsto stoji iz toga da je Kosovo Srbija.\nKosovo je Srbija i institucije Republike Srbije neće učiniti ništa čime će biti pogažena državnost na Kosovu izjavio je u Kosovskoj Mitrovici predsednik Skupštine Srbije Nebojša Stefanović. On je na severu Kosova danas boravio sa ministrom Aleksandrom Vulinom.\nObraćajući se zaposlenima na filozofskom Fakultetu u Kosovskoj Mitrovici i predstavnicima Građanske inicijative “Srpska”, predsednik Skupštine Srbije Nebojša Stefanović rekao je da su netačne glasine da Srbija zarad ulaska u Evropsku uniju prodaje Kosovo, ističući da je Kosovo sastavni deo Srbije.\n“Čvrsto stojimo iza toga da je Kosovo Srbija i to nije floskula. Čvrsto ćemo da nastavimo da se borimo sa svim partnerima i sa onima koji nas slabije razumeju i sa onima kojima možda treba da ponovimo 20 puta i 50 puta i hiljadu pedeset puta”, rekao je Stefanović.\nOn je istakao da Skupština i ostale institucije Srbije nikada neće dozvoliti da se učini bilo šta čime će biti pogažena državnost Srbije na Kosovu. Stefanović je kroz nekoliko primera preciznije pojasnio državnost i prisustvo Srbije na Kosovu.\n“Ovde u kancelariji dekana vidim dve srpske zastave i srpski grb, ovde vidim obeležja države Srbije. Isto tako obeležje Srbije je radno mesto, kad imate svog lekara, svoj zdravstevi centar, savermeni skener, to je sve Srbija”, kazao je predsednik Skupštine Srbije.\nMinistar zadužen za Kosovo i Metohiju Aleksandar Vulin je rekao da će država Srbija učiniti sve da Srbi na Kosovu žive bolje i da je ključni preduslov za to formiranje Zajednice srpskih opština. On je kazao da je briselski sporazum od aprila ove godine samo prvi od sporazuma i da ne može biti poslednji jer nije definisao ni izbliza život na Kosovu.\n“Sledeći briselski sporazum treba da bude sporazum o imovini. Treba da se dogovorimo kako ćemo da rešavamo problem imovine. Kako ćemo da rešavamo problem svega onoga što je država Srbija ulagala svih ovih decenija ovde. Kako ćemo da rešimo problem što smo mi isplaćivali sve one kamate i dugove za imovinu koja je na jugu, koju uopšte ne koristimo, to su stotine miliona evra”, kazao je Vulin.\nIako je bilo najavljeno da će Nebojša Stefanović i Aleksandar Vulin u Mitrovici razgovarati sa studentima, u amfiteatru filozofskog fakulteta nije bilo studenata već nekoliko zaposlenih na ovom fakultetu i aktivisti Građanske inicijative “Srpska”.


MUP spreman da obezbijedi posjetu Lavrova\nFoto: N.N. | MUP spreman da obezbijedi posjetu Lavrova\nN.N. 23.08.2018 14:04\nBANJALUKA - Ministarstvo unutrašnjih poslova Republike Srpske osposobljeno je i spremno da obezbijedi posjetu ministra spoljnih poslova Ruske Federacije Sergeja Lavrova Banjaluci, potvrdio je za "Glas Srpske" direktor Policije RS Darko Ćulum.\n"Kada je krajem aprila ove godine u posjetu Istočnom Sarajevu i Banjaluci dolazila predsjednica gornjeg doma parlamenta Rusije Valentina Matvijenko najbolje se pokazalo da je MUP Srpske osposobljen da obezbijedi posjete najviših zvaničnika. Zato slobodno mogu da kažem da garantujemo bezbjednost ministru spoljnih poslova Rusije", kaže Ćulum, koji iz razumljivih razloga nije želio da govori o detaljima mjera bezbjednosti koje će biti preduzete.\n"Najviši stepen obezbjeđenja podrazumijeva dva-tri stepena. Pored uniformisane policije, koja obezbjeđuje mjesto dolaska, u obezbjeđenju trase kojom štićena ličnost prolazi i mjesta na kojem će biti održan događaj kojem će ta ličnost prisustvovati učestvuje i veliki broj policajaca u civilu", objašnjava Jovičić.\n"Filtrira se i spisak lica koja će biti u kontaktu sa štićenom ličnošću i sprečava da neko nepozvan dođe u dodir sa njom. Pored toga, praksa je da bude zaustavljen saobraćaj na trasi kojom treba da prođe štićena ličnost, kao i da na određenim mjestima budu zavareni šahtovi", kaže Jovičić.\n"Bezbjednosno interesantne osobe sada ne hapse, već drže pod prismotrom, ali ako bude procijenjeno da od njih prijeti ozbiljna opasnost, one i sada mogu biti privedene i zadržane, iako se to rijetko radi, a u ovom slučaju vjerujem da neće biti ni potrebe", kaže Jovičić.\n"Pored toga, u skladu sa tehnološkim napretkom danas se na trasi prolaska i boravka štićene ličnosti izriče zabrana korišćenja dronova", kaže Jovičić.\nPrvo je bila u zvanicnom Sarajevu gl gradu BIH pa onda na raznim stranama BiH


"Dobri rezultati u prvom kvartalu" - B92.net\nIzvor: Tanjug èetvrtak, 30.04.2015. | 16:48\nOn je dodao da se ne može sa sigurnošæu tvrditi da li æe to biti održiv trend u vremenu koje sledi, ali da se može biti realni optimista.\n"To je dobra tendencija i ona ide paralelno sa jednom drugom tendencijom, koja je ostvarena u èetvrtom kvartalu prošle godine i u prvom kvartalu ove godine, a to je oživljavanja ekonomske aktivnotsti generalno, posebno preraðivaèke industrije", rekao je Kovaèeviæ.\nKovaèeviæ je uveren u pozitivan monitoring s obzirom na rezultate iz prvog kvartala ove godine i ciljeva ostvarenih u vreme monitoringa.\nKad je reè o poveæanju penzija i plata u javnom sektoru, odnosno kada æe privremena mera smanjenja tih primanja biti suspendovana, to æe biti u dgovoru sa MMF, navodi Kovaèeviæ i dodaje da bi takav dogovor mogao biti postignut na sledeæem monitoringu, a možda, kako je rekao, veæ i sadašnjem.\nKada, kako kaže, MMF to proceni, mi æemo se lako dgovoriti.\nOn je podsetio da je mera smanjenja plata i penzija bila privremena i da je to zapravo bila "'koènica' zbog cajtnota u kojem su se našle javne finansije u pogledu progresivnog srljanja ka bankrotstvu, odnosno ka krizi javnog i spoljnog duga".\nAranžman sa MMF-om, kako je naveo, kaže da se ne mgou poveæati plate i penzije dok se udeo plata ne spusti sa sadašnjih 10 ili 11 odsto na sedam ili odsto BDP-a, a uèešæe penzija sa 13 na 11 procenata.\n"Tu postoje limiti, kako proceniti uèešæe mase penzija i mase zarada u domaæem BDP-u, kada je moguæe, odnosno do kada nije moguæe raditi na poveæanju plata i penzija", rekao je Kovaèevcih.\nOn je naveo da je poveæanje plata i penzija, sa druge strane, opravdano zato što je rast privrede uslovljen i rastom domaæe tražnje koju treba podržati.


Kusari Ljilja: Bez uvođenja reciprociteta\nKosovska ministarka za trgovinu Mimoza Kusari Ljilja izjavila je da danas neće biti doneta odluka o uvođenju reciprociteta zabrane uvoza robe iz Srbije.\nKosovski carinici su izvestili da je tokom vikenda na Kosovo ušlo blizu 200 kamiona sa robom proizvedenom u Srbiji. “Vlada Kosova neće vraćati odluku danas, mada se to može desiti u narednim danima, ako srpska vlada ne bude priznavala pečat kosovske carine’, kazala je Kusari prištinskim medijima. Kosovske vlasti su u petak, 16. septembra dozvolle ponovni uvoz robe iz Srbije, nakon skoro dva meseca blokade. Šef beogradskog tima u dijalogu sa Prištinom Borislav Stevanović rekao je da će samo uz statusno neutralni pečat i dokumentaciju biti propušteni kamioni sa robom sa Kosova. Normal 0 false false false EN-US X-NONE X-NONE MicrosoftInternetExplorer4


Zaev optimista da će otvorena pitanja sa Bugarskom biti rešena do juna\nBeta 16. marta 2021. 22:00\nPremijer Severne Makedonije Zoran Zaev izjavio je danas da ostaje optimist i da je uveren da će se do juna pronaći rešenje sa Bugarskom, koja je uložila veto na početak pristupnih pregovora Skoplja sa EU.\nZaev je to rekao u intervjuu za luksemburški medij „Luksemburger vort“, čije je delove prenela pres služba vlade u Skoplju.\n„Ja ipak ostajem optimista i uveren sam da ćemo sa Bugarskom naći rešenje do juna ove godine. Odlučno očekujemo i da će Brisel podstaći rešenje ovog pitanja i da će dokazati da neće dozvoliti istorijska pitanja da budu prepreka za proširenje EU i budućnost naše zemlje“, rekao je Zaev.\nPremijer Severne Makedonije je istakao da je njegov zemlja primer kako se ispunjavaju kriterijumi za početak pregovora sa EU, dodajući da je bugarski veto kod svih u Severnoj Makdoniji izavao neprijatno osećanje.\n„Kada je reč o ispunjavanju kriterijuma za početak pregovora mi smo primer da smo ih ispunili. Fakt je da je to što se desilo izazvalo kod svih nas u Severoj Makedoniji neprijatno osećanje“, rekao je Zaev.


Tumbaković: Naravno da ću navijati za BiH, Bajević je idealan za baraž i može sastaviti jak tim – Sport Centar Tumbaković: Naravno da ću navijati za BiH, Bajević je idealan za baraž i može sastaviti jak tim – Sport Centar\nSelektor fudbalske reprezentacije Srbije, Ljubiša Tumbaković, navijat će za Bosnu i Hercegovinu u doigravanju Lige nacija za odlazak na Evropsko prvenstvo.\nTumbaković ističe da je Duško Bajević idealno rješenje za ovu situaciju, zbog iskustva koje je presudno u utakmicama doigravanja.\n“Naravno da ću navijati za Bosnu i Hercegovinu i Makedoniju. Robi je moj veliki prijatelj i želio sam da ode na Evropsko prvenstvo, ali je i Duško Bajević odlično rješenje. Radi se o iskusnom stručnjaku, a iskustvo u mečevima poslije kojih nema popravnog može da bude od presudnog značaja. Nemaju Bosanci samo Džeku i Pjanića, tu su Lulić, Kolašinac… pa onaj mali što igra u Turskoj, ne mogu da se sjetim kako se zove ali igra odlično po desnoj strani (Edin Višća, op.a.)”, rekao je selektor Srbije i dodao:\n“Duško zaista može da sastavi odličnu ekipu i želim im svu sreću protiv Sjeverne Irske. Makedonci su u ekspanziji i po mom mišljenju, apsolutni favoriti u baražu. Ubijeđen sam da će bez većih teškoća riješiti obje utakmice u svoju korist, prvo protiv Kosova, a zatim protiv pobjednika meča Gruzija-Belorusija“, rekao je za Anadolu Agency Tumbaković.\ndusko bajevicfudbalska reprezentacija bihljubisa tumbakovic\n“Makedonci su u ekspanziji i po mom mišljenju, apsolutni favoriti u baražu…prvo protiv Kosova” – hehe nije moglo bez podbadanja malog jakog Kosova


Turci ispadaju iz igre za crnogorske aerodrome – Bankar.me\nTurci ispadaju iz igre za crnogorske aerodrome\nAugust 30, 2019 AVIO SAOBRAĆAJ, CRNA GORA, SVE VIJESTI Leave a comment\nMnoge evropske i azijske kompanije ozbiljno su zaintersovane za zakup crnogorskih aerodroma. Međutim, situacija se zakomplikovala objavljivanjem koncesionog akta koji sadrži određene kriterijume, a koji ne idu na ruku pojedinim kompanijama.\nPrvenstveno riječ je o turskim kompanija koje, kako sada stvari stoje, polako ispadaju iz igre za zakup aerodroma u Podgorici i Tivtu.\nO čemu je konkretno riječ\nMinistri spoljnih poslova 28 zemalja članica Evropske unije usvojili su nedavno prvu seriju sankcija Turskoj zbog istraživanja nalazišta gasa i nafte u vodama kod Kipra, na šta je zvanična Ankara odgovorila da neće odustati od svojih aktivnosti.\nŠefovi diplomatije zemalja Evropske unije naveli su da će obustaviti razgovore s Turskom o sporazumu o avio-saobraćaju, da će da zatraži od Evropske investicione banke da razmotri kredite koje daje Ankari i da će smanjiti finansijsku pomoć Turskoj naredne godine.\nKao država koja je lider u pregovorima za članstvo u Evropskoj uniji i Crna Gora se mora pridržavati sankcija koje su uvedene Turskoj.\nTakođe, NATO savez, čiji je Crna Gora punopravni član, već nekoliko puta je upozoravao Ankaru zbog kupovine naoružanja od Rusije. Zatim su Sjedinjene Američke Države Tursku isključili iz programa borbenih aviona F-35. NATO je odbio i da uključi turski S-400 u svoj sistem protivzračne odbrane. Sa druge strane predsjednik Turske Režep Tajip Erdogan je odgovorio da nema dokaza da S-400 može ugroziti NATO.\nZategnuti odnosi NATO-a i Turske takođe mogu biti kamen spoticanja za kompanije iz pomenute države koje pretenduju da uzmu u zakup crnogorske aerodrome.\nKoncesioni akt je jasan. Budući koncesionar se mora obavezati da će poštovati niz obaveza koje je Crna Gora preuzela članstvom u NATO.\nIako koncesiono područje ne obuhvata parcele na aerodromu Podgorica koje koristi Ministarstvo odbrane i Vojska Crne Gore, a uzimajući u obzir činjenicu da je taj aerodrom mješovitog karaktera (civilno-vojni), u tom smislu se odzakuoca očekuje i da poštuje sve odredbe međunarodnih ugovora koje je potpisala Crna Gora, posebno obaveze preuzete članstvom u NATO;\n“Moraće i da poštuje odredbe već potpisaninh ugovora između Ministarstva odbrane i Aerodroma Crne Gore, zatim da obezbijedi pravo na besplatno korištenje poletno-sletne staze i manevarskih površina na aerodromu Podgorica i aerodromu Tivat za crnogorske vojne vazduhoplove članicama sporazuma “Partnerstvo za mir” (PIP)”, navodi se u koncesionom aktu.\nTakođe, koncesionar će morati da obezbijedi poštovanje specifičnosti vojnog letenja datih u instrukciji za korišćenje vojnog dijela aerodroma za operativno letenje i budućem Pravilniku za operativno letenje državnih vazduhoplova;\n“Obezbjediće i nesmetani pristup manevarskim površinama i poletno-sletnoj stazi aerodroma Podgorica za crnogorske vojne vazduhoplove, NATO vazduhoplove i vojne vezduhoplove članica sporazuma “Partnerstvo za mir” u slučaju postavljanja fizičkog razgraničenja (prepreka) između civilnog I vojnog dijela aerodroma u cilju definisanja sterilne zone Aerodroma Podgorica. Ostaviće i mogućnost sertifikacije vojnog aerodroma prilikom definisanja sterilne zone Aerodroma Podgorica”, dodaje se u koncesionom aktu.\nKao nepodobna ponuda smatraće se privredna društva koja su u stečaju, pravna ili fizička lica koja su osuđena pravosnažnom presudom za krivično djelo izvršeno u vršenju profesionalne djelatnosti.\n“Nepodnobnim će se smatrat i poslovne organizacije, druga pravna lica, preduzetnici i fizička lica koja obavljaju djelatnosti (posredno preko zavisnog društva ili neposredno) ili sprovode transakcije koje nisu u skladu sa sankcijama donošenim od strane Savjeta bezbjednosti Ujedinjenih Nacija ili njegovih komiteta ili sankcija koje je donijela Crna Gora”, navodi se u koncesonom aktu.\nTokom trajanja koncesije, koncesionar neće smjeti da upravlja, neposredno ili posredno, bilo kojim aerodromom u radiusu od 150 kilometara od Međunarodnog aerodroma Podgorica i 150 kilometara od Međunarodnog aerodroma Tivat, sa izuzetkom aerodroma koji se nalaze na teritoriji Crne Gore.\nDokazi o ispunjavanju tehničkih kriterijuma\nSvi ponuđači će morati da dokažu da ispunjavaju minimalne tehničke kako bi mogli da dostave ponudu za zakup crnogorskih aerodroma.\nPrvo, ponuđač mora da dokaže da trenutno aktivno posluje i na kopnu i u vazduhu u najmanje jednom aerodromu koji opslužuje najmanje pet miliona međunarodnih putnika godišnje u posljednje tri godine i najmanje jednom aerodromu koji opslužuje najmanje dva miliona putnika pojedinačno godišnje u posljednje tri godine.\n“Ponuđač mora da dokaže da trenutno aktivno posluje i na kopnu i u vazduhu u najmanje jednom aerodromu koji opslužuje najmanje 10 miliona međunarodnih putnika godišnje u posljednje tri godine”, navodi se u koncesionom aktu.\nObaveza budućeg koncesiona je i da dokaže da je bio odgovoran za razvijanje, projektovanje, inženjering, nabavljanje i izgradnju, ili upravljanje i nadgledanje izgradnje aerodroma, minimalne ukupne vrijednosti od 300 miliona eura u posljednjih 10 godina, sa ukupnom vrijednošću izgradnje od 100 miliona eura u najmanje jednom aerodromu, prenosi portal Standard.\n“Ponuđač mora posjedovati sopstvenu licencu za operatera, a ne licencu obezbjeđenu akvizicijom (ugovorom o poslovno-tehničkoj saradnji ili kupovini). Mora posjedovati i potvrdu kvaliteta u pružanju usluga putnicima, razvoju aerodroma, razvoju neavigacijskih sadržaja, doprinosa avio-dostupnosti zemlje posjedovanjem odgovarajućih sertifikata”, ističe se u koncesionom aktu.\nPored tehničkih, kompanije moraju ispunjavati i finansijske kriterijume koji su definisani koncesionim aktom.\n“Ponuđač mora da dokaže da ima imovinu vrijednu 200 miliona eura u posljednjih pet godina izvještavanja. U slučaju konzorcijuma, ukupna imovina svih članova konzorcijuma mora biti najmanje 400 miliona eura u posljednjih pet godina izvještavanja. Takođe, mora da dokaže da je finansirao infrastrukturne projekte ukupne vrijednosti od najmanje 300 miliona eura, uključujući najmanje jedan projekat od 100 miliona eura u posljednjih 10 godina. Još jedan finasijski kriterijum je da udio aerodromskog operatera u konzorcijumu može biti najmanje 10 odsto”, dodaje se u koncesionom aktu.\nPrevious Atlas Grupa pokrenula arbitražni postupak protiv Crne Gore u vrijednosti od pola milijarde eura\nSljedeći Nezaposlenost u Evropskoj uniji najmanja u posljednjih 19 godina\nAerodromi ostaju državni: Do novca za razvoj djelimičnom privatizacijom?\nOrlandić: Od ponedjeljka letovi prema svim značajnijim evropskim gradovima\nOdluku o Aerodromima donijeće nova vlada\nBez obzira na to koliko je nečiji biznis uspješan i poznat širom svijeta, svi oni …


09.novembarMilja Krivokuća - psiholog-MPNTR zaštita od nasilja I diskriminacije\nKada govorimo o veštinama digitalnog doba mislimo i na veštine za bezbedno i konstruktivno korišćenje digitalne tehnologije. U stručnoj literaturi za označavanje ovih veština koristimo termin digitalna pismenost i digitalna kompetencija.\nDigitalna pismenost, osim tehničkih znanja i veština, podrazumeva i složenije kognitivne veštine kao što su rešavanje problema, kritičko promišljanje, saradnja, bezbedno korišćenje i drugo. Razvijanje digitalne pismenosti je i u obrazovnom sistemu prepoznato kao neophodno, i ona se definiše kao jedna od međupredmetnih kompetencija. To podrazumeva da su svi nastavnici obavezni da je, kroz integraciju sa sadržajima i ishodima svog predmeta, razvijaju.\nMeđutim, i roditelji imaju priliku da podstiču veštine digitalne pismenosti i van učionice i školskog konteksta. Korišćenjem pametnih telefona, tableta, laptopa i drugih digitalnih uređaja, roditelji i deca mogu da istražuju nove informacije, procenjuju ih i razgovaraju o njima. Zajedno sa decom, roditelji mogu da istražuju i otkrivaju različite onlajn aplikacije, sajtove, baze podataka, tekstove i slično. U tom kontekstu mogu da se nadovežu na teme i aktivnosti koje deca uče u školi i za koje deca pokazuju interesovanje. Kako deca istražuju veb sajtove, roditelji mogu da ih usmeravaju da razmišljaju o tome koja vrsta sajtova je u pitanju tj. da identifikuju sajtove preko njihove adrese i namene (npr. org.rs, edu.rs i drugo); ko je autor sajta i kako mogu biti sigurni da su informacije na sajtu pouzdane i tačne.\nPitanja o tome koliko su vesti aktuelne, da li su podržane nekim drugim izvorima i kojim, da li su proverljive ili ne, podstiču decu na kritički odnos prema informacijama. Dok istražuju onlajn izvore, roditelji treba da pitaju decu koje nove ideje, informacije i koncepte su otkrili, kako im one mogu koristiti za unapređivanje onoga što su učili u školi, koje su još teme ili sajtovi koje bi voleli da istražuju. Takođe, mnoge alatke mogu da pomognu u razvijanju čitalaških veština kod dece, kako u smislu tehnike, tako i u smislu razumevanja pročitanog, kao što je upotreba onlajn rečnika, leksikona sinonima, različitih označivača teksta, dodavanja komentara, izrade brzih beleški i drugo. Ove digitalne alatke mogu da doprinesu lakšem pamćenju ideja, ključnih pojmova, povezivanju pitanja, strukturisanju teksta.\nSa decom roditelji treba da razgovaraju i o osnovnim načinima zaštite na internetu, koji podrazumeva da ne govore nikom svoje šifre, da ne koriste iste šifre za različite naloge, da šifra ne predstavlja kombinaciju poznatih podataka o njima (npr. ime, datum rođenja, ime kućnog ljubimca), da na sajtovima ne unose podatke koje ne moraju, da prepoznaju sajtove na kojima je sigurno da ostavljaju tražene informacije, da ne otvaraju sumnjive i nepoznate mejlove, linkove, video materijale.\nOve zajedničke aktivnosti sa decom roditelji mogu da praktikuju svakodnevno, a one vode iskustvima koja transformišu digitalne uređaje (pametni telefon, računar, tablet) u uređaje koji ne služe samo zabavi već učenju, istraživanju i razvoju. Na ovaj način roditelji podržavaju formiranje veština digitalne pismenosti koje su neophodne za detetovo formalno obrazovanje na svim nivoima, ali su pre svega ključne za život u savremenom dobu .


(FOTO) Surčin dobija multifunkcionalni kompleks vredan 4,5 mil eura - Bizlife.rs\n(FOTO) Surčin dobija multifunkcionalni kompleks vredan 4,5 mil eura\n11:56 Beograd, 09/11/2011\nNa 6 kilometara od Surčina i kilometar nizvodno od Ostružničkog mosta, na inicijativu Privredne komore Beograda i opštine Surčin, u 2012. godini trebalo bi da počne izgradnja rečne mini marine.\nNovi centar nautičkog turizma u Beogradu izraz je nastojanja lokalnih vlasti da surčinske obale dobiju objekat koji će dopuniti orjentaciju ove opštine ka turizmu u svojstven sklop sporta, turizma i rekreacije. Tako će osim utočišta za brodove i čamce marina biti i idealno mesto za rekreaciju na sportskim terenima, bazenima i pešačenje za sve one koji sklonište za beg od svakodnevnih obaveza odluče da pronađu baš ovde.\nIdejno rešenje sa studijom izvodljivosti za budući kompleks na oko 3 hektara surčinske obale delo je arhitekte Dejana Stanojevića i firme “DAAM Studio”. U razgovoru za “eKapiju” Stanojević kaže da će prema Pravilniku o standardizaciji marina, budući objekat zadovoljiti sve standarde i ispunjenjem svih kvaliteta poneti najvišu oznaku sa 4 sidra.\nKopneni deo marine prostiraće se na 2, 2 hektara, dok će deo na vodi zauzimati nešto manje od 1,5 hektra. U akvatorijalnom delu predviđeni su dok i pristaništa za veće i manje čamce i turističke brodove, kafe bar na vodi i bazenski deo sa nekoliko manjih bazena koji podsećaju na đakuzije a koji će koristiti vodu reke Save.\nVeći, kopneni deo kompleksa obuhvataće upravni deo marine gde će biti locirani lokali. Predviđena je turistička informativna agencija, market za snabdevanje i lokal namenjen za prodaju rezervnih delova za brodove i čamce.\nServisni deo u okviru kompleksa biće od velikog značaja jer za sada u Beogradu ne postoji takav objekat. Služiće za popravku i održavanje plovila, a u tom delu su predviđene i prostorije za kajak i kanu klubove, trenažere i magacin za čamce.\nServisni deo nastavljaće se na rampu za izvlačenje čamaca i brodova u čijoj blizini će biti smeštena pumpa na vodi. Kao prateći sadržaj na kopnu se predviđa suvi vez, mesto za čuvanje čamaca na otvorenom za oko 60 plovila. Kako bi čamci s jeseni i zime bili potpuno zaštićeni od vremenskih uslova za njihov “parking” predviđen je i zimski vez pod zemljom.\nZa goste koji dolaze kopnenim putem biće obezbeđen parking za oko 70 vozila, a za bicikliste i pešake posebne staze kojim mogu da stignu iz pravca Novog Beograda. Posetioci će moći i da prespavaju u mini hotelu, nekoj od 16 soba.\nPo jedan teren za tenis i basket i dva za odbojku na pesku garantuju priliku za dobar trening, a marina će ponuditi i obilje pešačkih i biciklističkih staza i otvorene bazene za plivanje koji će biti biti pravi ekološki.\nZa funkcionisanje marine biće upotrebljeni i energetski efikasni sistemi u domenu grejanja, hlađenja i ventilacije, a primenjivaće se zemne sonde i toplotne pumpe. Kao podršlka tom sistemu u prvoj fazi izgradnje planira se i postavljanje sistema solarne energije u okviru kojeg će se fotonaponskim panelima obezbediti prvih 10 kilovata električne energije potrebnih za rad na marini.\nPrvi gosti 2014. godine\nStanojević objašnjava kako će ceo projekat biti sproveden po fazama. Prva faza obuhvatiće izgradnju akvatorijalnog, upravnog i servisnog dela i pumpe na vodi. U sledećoj fazi predviđena je izgradnja proširenja pristaništa na vodi, saobraćajnica i restorana, a u poslednjoj će biti izgrađen hotel, suvi vezovi, sportski tereni i uređenje preostalih pratećih sadržaja.\nU izgradnju svake od faza biće uloženo oko 1,5 mil EUR, a vrednost ukupne investicije se procenjuje na 4,5 mil EUR. Privredna komora Beograd i opština Surčin aplicirali su za sredstva Evropske unije u okviru programa Adriatic Ipa i “Claster Club”.\nAko inicijativa za dobijanje sredstava budu tekla po planu izgradnja će početi tokom sledeće godine, a prva plovila i turiste marina bi mogla da primi već 2014. godine.


PRVI SKUP UDRUŽENJA SERTIFIKOVANIH ISTRAŽITELJA PREVARA SRBIJE: Privredni kriminal je ozbiljna pretnja ekonomskom razvoju - Nira Press\nPočetna » PRVI SKUP UDRUŽENJA SERTIFIKOVANIH ISTRAŽITELJA PREVARA SRBIJE: Privredni kriminal je ozbiljna pretnja ekonomskom razvoju\nZa Srbiju je vrlo značajno formiranje posebnog odeljenja za borbu protiv korupcije, koje je osnovano marta prošle godine. Ovaj tim se sastoji od 44 specijalno obučena tužioca i šest forenzičara, koji rade u najvećim gradovima Srbije – Beogradu, Novom Sadu, Nišu i Kraljevu\nPrevare nemaju granice – učesnici skupa u Beogradu\nPrevare, privredni kriminalitet i korupcija predstavljaju ozbiljnu pretnju po ekonomski razvoj i vladavinu prava u Srbiji. Posebno mesto u svemu tome imaju i kriptovalute, sa potencijalom da naruše tradicionalne mehanizme finansijskog sektora.\nOvo je jedna od ocena skupa “Podizanje svesti o prevarama i otkrivanje prevara” koji je 14. novembra u Beogradu organizovalo Udruženje sertifikovanih istražitelja prevara Srbije (ACFE Srbija), povodom Međunarodne nedelje svesti o prevarama, koja se širom sveta obeležava od 17. do 23. novembra. Konferencija je okupila stručnjake koji se bave sprečavanjem, otkrivanjem i istragama prevara i korupcije, tužioce, eksterne i interne revizore, izvršne i operativne menadžere, istražitelje u javnom i privatnom sektoru, forenzičare i specijaliste za prevenciju prevara u svim oblastima.\nNa skupu je ukazano na ozbiljnost pretnji koje prevare, privredni kriminalitet i korupcija predstavljaju po ekonomski razvoj i vladavinu prava. Kroz više sesija, strani i domaći stručnjaci dali su odgovore na navode o prevarama na osnovu poznavanja složenih finansijskih transakcija i prevarnih šema, zakonskih pravila, istražnih metoda i tehnika prevencije.\n– Udruženje sertifikovanih istražitelja prevara Srbije osnovano je u januaru 2019. godine, ubrzo nakon osnivanja sličnih udruženja u Sloveniji, Austriji i Češkoj, dok u okruženju, Rumuniji, Crnoj Gori, Severnoj Makedoniji, Bosni i Hercegovini i Albaniji ne postoje slična udruženja. Vrlo je važno da razmenjujemo iskustva, da udruženja budu regionalno povezana, zato što prevare nemaju granice. Edukacija nam je u prvom planu, naglasio je, otvarajući skup, Žarko Vukadinović, predsednik Upravnog odbora ACFE Srbija.\nSpecijalni gost skupa, koji je govorio o opasnostima upotrebe virtuelnih valuta, bio je Tim Harvi, direktor za razvoj ogranka globalne organizacije ACFE. On je istakao da kriptovalute imaju potencijal da naruše tradicionalne mehanizme finansijskog sektora.\n– Blokčejn tehnologija nije samo prolazni trend, kriptovalute zaista funkcionišu i organizovane kriminalne grupe potenciraju njihovo korišćenje zarad sopstvene koristi. Broj kriptovaluta u svetu raste svakodnevno, a trenutno ih je više od 2.300. Onaj ko se ne bude na vreme obavestio i informisao o njima, rizikuje da ugrozi svoje poslovanje, dodao je Harvi.\nKriptovalute su naročito popularne u kriminalnim grupama jer omogućavaju pseudoanonimnost. Ističući da se svet kriptovaluta ubrzano menja i nameće, Harvi je upozorio da zakoni ne mogu da ih prate i uputio poziv zakonodavcima da se “probude”.


Google primio 2,4 miliona zahteva za brisanje podataka iz pretrage | PC Press\nGoogle primio 2,4 miliona zahteva za brisanje podataka iz pretrage\n6. mart 2018. 6. mart 2018. Darko Topalović\nKompanija Google je nedavno objavila izveštaj o tome na koji način se sprovode zakonske odredbe o pravu na digitalnu privatnost koje je Evropska unija uvela 2014. godine kako bi zaštitila lične podatke svojih građana. Zakonom je obezbeđeno i „pravo da budu zaboravljeni” odnosno pravo da podaci budu izbrisani iz internet pretrage. Google je u periodu od 2014. do 2017 primio oko 2,4 miliona zahteva za brisanje informacija, od čega je 43 odsto izvršeno.\nOko jedne trećine izbrisanih ličnih informacija vezano je za tragove na društvenim mrežama, a dvadeset odsto ljudi tražilo je brisanje pravnih dokumenata, poput spominjanja u vladinim listama ili kriminalnim izveštajima. Velika većina zahteva je pristigla od privatnih korisnika, ali je sve veći broj onih koje dolaze od javnih ličnosti, slavnih ljudi i političara. Iz Francuske, Nemačke i Velike Britanije je došlo 51 odsto zahteva za brisanje, a od toga 15 odsto zahteva je došlo od 1.000 lica, što ukazuje na to da veliki broj zahteva dolazi iz kompanija poput pravnih kancelarija i usluga za menadžment ugleda.\nIako 2,4 miliona zahteva za uklanjanje stranica s liste ne zvuči kao veliki broj u poređenju sa milijardama stranica koje Google prepoznaje i beleži svakog dana, treba imati u vidu da sve ove stranice sadrže informacije o osobama koje žele da se sakriju od sistema za pretraživanje.\nTagovi: Brisanje podataka, digitalna privatnost, Evropska Unija, Google, internet pretraga, lični podaci\n← Netflix najavio bolju roditeljsku kontrolu sadržaja\nRadna etika – bitna stavka za budući posao →


srbijasport.net - Vesti - Superliga Srbije - Makabi sledeći rival Radničkog u Ligi Evrope\nSubota, 23.02.2019 08:37\n20.07.2018 juznevesti.com 624\nIzraelski grad Tel Aviv sledeća je stanica Radničkog u kvalifikacijama za Ligu Evrope, pošto je Makabi savladao mađarski Ferencvaroš i zakazao duel sa fudbalerima iz Niša. Prvi meč igraće se u Tel Avivu u četvrtak, 26. jula, dok je revanš na “Čairu” zakazan za nedelju dana kasnije.\nSvi srpski timovi prošli u 2. kolo kvalifikacija za Ligu Evrope; foto: JV/Vanja Keser\nNajtrofejniji izraelski klub, doduše poznatiji kao košarkaški nego kao fudbalski gigant, odigrao je nerešeno u Budimpešti, ali je kod kuće “minimalcem” pobedio. To je bilo dovoljno za plasman u narednu rundu takmičenja, koju je uspešno prolazio poslednje dve sezone.\nPoslednje tri, pak, Makabi nastupa u evropskim takmičenjima, pa je iskustvo svakako na strani ovog tima u duelu sa Radničkim. Inače, trener izraelskog kluba je nekadašnji reprezentativac Srbije Vladimir Ivić, a golman im je sadašnji čuvar mreže nacionalnog tima, “zlatni orlić” Predrag Rajković.\nDragan Aničić pred Čukarički – dolazimo na Banovo brdo da...\nNiški Radnički poražen od Podbrezovije\nRadnički od danas u Turskoj


Uslovi korišćenja - KCZR\nUslovi korišćenja i pravila sadržana u ovom dokumentu se odnose na sve posetioce i korisnike sajta Kulturnog centra Zrenjanina u daljem tekstu KCZR.\nKorišćenjem sajta, prihvatate i slažete se sa svim pravilima i uslovima, koji s vremena na vreme mogu biti izmenjeni i objavljeni ovde bez predhodnog obaveštavanja. Potrebno je da ovu stranicu posećujete periodično.\nSlažete se da nećete reprodukovati, distribuirati, prodavati, trgovati ili eksploatisati u bilo koje komercijalne svrhe sadržaj ovog sajta.\nAdministratori sajta KCZR konstantno rade na održavanju tačnosti informacija prikazanim na sajtu. Međutim, sajt ne može da garantuje da su svi opisi ili drugi sadržaji sajta potpuno tačni, kompletni, i bez grešaka. Imajte u vidu da su fotografije postavljene u informacione svrhe.\nZa korišće ovog sajta nije ostavljena mogućnost kreiranja korisničkih naloga, a ukoliko eventualno u budućnosti dođe do promene, na ovom mestu obavestićemo o uslovima korišćenja.\nSajt i ustanova koja upravlja sajtom ne može biti odgovorna za učešće u bilo kakvoj direktnoj, indirektnoj, incidentnoj, specijalnoj, značajnoj ili kaznenoj šteti od korišćenja ovog sajta ili drugih hiperlinkovanih sajtova uključujući, bez ograničenja, izgubljeni profit ili prihod, troškovi zamene, prekid poslovanja, gubitak podataka ili štetu koja je rezultat oslanjanja na prezentovane informacije.\nKCZR zadržava pravo da prekine obustavi, izmeni ili suspenduje, privremeno ili zauvek, bilo koji aspekt sajta, uključujući dostupnost funcije sajta, u bilo koje vreme bez predhodnog obaveštenja. Slažete se da KCZR nije odgovoran Vama ili nekoj trećoj strani za bilo koju modifikaciju, suspendovanje ili prekid sajta.\nUkoliko imate pitanja u vezi sa Uslovima korišćenja, molimo da nas kontaktirate kroz kontakt formu.


Počela istraga o aferi prisluškivanje\nMinistar unutrašnjih poslova Nebojša Stefanović izjavio je danas da je zvanično počela istraga o aferi prisluškivanje i potvrdio da je saslušan direktor Elektromreže Srbije (EMS) Nikola Petrović.\n„Zvanične komentare o toj istrazi ne mogu da dajem“, rekao je Stefanović novinarima u Beogradu i dodao da će na saslušanje i poligraf biti pozvano još nekoliko osoba.\nUpitan da li su informacije sa poligrafskog ispitivanja Nikole Petrovića u medije dospele iz policije, Stefanović je odgovorio pitanjem: „Da li imate dokaze za takvo nešto?“.\nStefanović je dodao i da policija ne može da spreči Petrovića da komunicira sa medijima ukoliko to želi.\nBeogradski mediji juče su preneli da je Petrović „prošao poligraf“.\nSajt Teleprompter objavio je krajem septembra transkript razgovora predsednika Demokratske stranke Bojana Pajtića i sestre ministarke Kori Udovički, Lidije, koja je tada bila predstavnica američke firme CWP, u kome se pominje da je Petrović tražio reket od dva miliona evra od te kompanije da bi je priključili na mrežu EMS-a.\nPajtić je potvrdio autentičnost transkripta i zatražio da se utvrdi ko ga prisluškuje, a ministar unutrašnjih poslova potom je rekao da MUP i Bezednosno-informativna agencija nisu prisluškivali Pajtića.\nStefanović je danas izjavio i da očekuje da će uskoro u saradnji sa tužilaštvom biti podignute optužnice protiv osoba koje su u Bujanovcu uzvikivale poruke mržnje protiv Srba.\n„Radi se veoma temeljno da slučajno ne napravimo gešku koja bi nanela štetu Srbiji“, kazao je Stefanović novinarima u Beogradu.\nPrema pisanju medija, proslavljajući plasman reprezentacije Albanije na Evropsko prvenstvo u fudbalu 2016. u Francuskoj, Albanci u Bujanovcu su uzvikivali „Ubij, zakolji, da Srbin ne postoji“.\nStefanović je rekao da očekuje da će tužilac to delo kvalifikovati kao širenje rasne, verske i nacionalne mržnje i netrpeljivosti. Povezane vesti: