FoNet portal :: Pretraga / tagId=29370 / position=8\nProtiv banalizacije Dejtona\nBanalizacija i pojednostavljenje Dejtonskog sporazuma protivna je njegovom duhu, slovu i logici, i Hrvatska se zalaže za ravnopravnost kako bi se sva tri naroda u Bosni i Hercegovini osećali dobro, izjavio je danas u Bjelovaru hrvatski premijer Andrej Plenković.\nDodik priprema oružanu pobunu\nPredsedavajući Predsedništva BiH Željko Komšić optužio je srpskog člana tog tela Milorada Dodika da priprema oružanu pobunu i upozorio ga da to predstavlja kazneno delo i da neće biti tolerisano, javlja Klix.ba.\nU protekla 24 sata od posledica korona virusa u Bosni i Hercegovini su od posledica korona virusa umrle 33 osoba, u Hrvatskoj je 11 osoba preminulo od korona virusa, dok je u Sloveniji šestoro umrlo od posledica virusa, prenose mediji podatke nadležnih institucija.\nHrvati obespravljeni u BiH\nNejednakost konstitutivnih naroda u Bosni i Hercegovini (BiH) je predugo nerešena, izjavio je predsednik Hrvatske Zoran Milanović na sednici Generalne skupštine Ujedinjenih nacija, ocenjujući da je BiH svojevrsni temelj mira u regionu, javila je večeras Hrvatska radio-televizija (HRT).\nNema zajedničkog života\nPamer nadgleda izbore u BiH\nSjedinjene Američke Države imenovale su danas bivšeg izaslanika za Zapadni Balkan Metjua Palmera da nadgleda problematični program reformi izbornog sistema u Bosni i Hercegovini, prenela je Slobodna Evropa.\nNe putovati u Srbiju\nLicemerno reagovanje Sarajeva\nMinistar unutrašnjih poslova Srbije Aleksandar Vulin oštro je danas osudio reagovanja u Sarajevu na hapšenje u Srbiji državljanina BiH Edina Vranje osumnjičenog za ratne zločine u ratu u toj zemlji 1992-1995, zbog čega je na konsultacije u Sarajevo pozvana i ambasadorka BiH u Beogradu.


Identifkovani za napad na Vučića nedostupni policiji\nM. D.\t 22. jula 2015. 14:20\nIdentifikovani koji se dovode u vezu sa napadom na premijera Srbije Aleksandra Vučića u Potočarima 11. jula nedostupni su MUP-u Srpske, jer se uglavnom nalaze na teritoriji Federaciji BiH, izjavio je danas ministar Dragan Lukač.\nLukač je, kako je prenala RTRS, rekao da očekuje da će te osobe biti privedene i da će im biti određen pritvor i druge mere i radnje koje bi dovele do rasvetljavanja ovog događaja.\nZbog istrage koja je u toku, Lukač nije želeo da kaže o koliko osoba je reč.\nOn je kazao da Agencija za istrage i zaštitu BiH (SIPA) nije obavestila MUP Republike Srpske o jučerašnjem hapšenju tri osobe koje se dovode u vezu sa napadom na Vučića, a čije fotografije je policija Srpske ranije objavila.\n“Dobili smo informacije tek kada su ova lica saslušana i puštena. Ne bih komentarisao šta su dobili od informacija prilikom višečasovnog saslušanja, kao i zbog čega su pušteni, jer je to u nadležnosti onih koji su taj posao obavili, a i nemam uvid u sve što je urađeno”, rekao je Lukač na konferenciji za novinare.\nOn je istakao da već ima dovoljno snimaka i identifikovanih lica koja mogu biti privedena.\n“Da bi se videlo ko je od njih na saslušanju radi uzimanja informacija, da li ostali treba da budu uhapšeni i procesuirani zbog pokušaja ubistva Aleksandra Vučića, kao i zbog ostalih krivičnih dela, kao što su podstrekivanje na ubistvo, izazivanje opšte opasnosti, kao i verske i nacionalne netrpeljivosti i mržnje, treba da bude obrađeno dosta lica i sve to ide usporeno”, naveo je Lukač.\nMinistar je ponovio da napad na srpskog premijera nije stihijski ili rezultat “nekakvih navijačkih hirova”, već da je organizovan, što se može prepoznati i dokazati.\nSIPA je, naime, juče privela Almira Merdića, Elvedina Himzića i Muju Dizdarevića iz Tešnja, a nakon višečasovnog ispitivanja oni su pušteni na slobodu.\nUhapšen Almir Merdić, osumnjičen za napad na Aleksandra Vučića\nAleksandar VučićAlmir MerdićPotočari


FIA World Rally Championship U subotu je u programu bilo pet brzinskih ispita ukupne dužine 174 kilometra. Među njima su i maratonski test dužine 51,55 km (Lardier et Valenca - Faye), kao i legendarni Sisteron (36,6 kilometar) Već na uvodnom maratonskom brzincu, Ogier je "očitao bukvicu"...\nFIA World Rally Championship Ovogodišnja sezona u svetskom reli sportu započela je brzinskim ispitom Entrevaux - Val De Chalvagne - Rouaine (21.25 km). Dominantan je bio Ogier, a jedini koji je uspeo da prati njegov ritam bio je Kris Meeke, koji je i pored nekoliko vozačkih grešaka imao...\nFIA World Rally Championship Oduvek je Rallye Monte-Carlo bio veliki izazov, deonice oko Gapa i regiona Gornjih Alpa, veoma su tehnički zahtevne i varljive. Naglasiću da će ova stara i nova postavka deonica namučiti sve vozače i biti odlično iskustvo za učenje i napredovanje. Reli Monte Karlo...\nFIA World Rally Championship Proteklog vikenda vožena je poslednja, trinaesta WRC runda, a pobedu je odneo Francuz Sebastien Ogier, koji je trijumf posvetio nastradalima u Parizu. Volkswagenov vozač trijumfovao je po osmi put u sezoni, ovog puta po uobičajeno kišovitom i blatnjavom reliju u...\nFIA World Rally Championship Sebastien Ogier krunisao je svoju šampionsku titulu pobedom na završnom takmičenju u FIA WRC sezoni 2015 - Wales Rally GB. Ovoga puta, takmičar Volkswagena ostvario start-cilj pobedu, u čemu mu je "pomogao" timski kolega Jari-Matti Latvala, koji je imao havariju na...


NovaEnergija.net » Šef Amazona za nekoliko sekundi zaradi godišnju platu u Srbiji Šef Amazona za nekoliko sekundi zaradi godišnju platu u Srbiji – NovaEnergija.net\nPrema najnovijoj studiji, najbogatiji čovek na svetu je šef Amazona Džef Bezos, koji u sekundi zaradi 1.131 evro, odnosno, za nekoliko sekundi, on zaradi godišnju platu građanina u Srbiji, koji ima prosečna primanja.\nKako prenosi telegraf.rs, prema poslednjim podacima, prosečna plata u Srbiji iznosi 405 evra, što znači da za godinu dana radnik u zaradi 4.860 evra. Kada se to uprosti, dok Srbin sa prosečnim primanjem, za, na primer, četiri sekunde veže pertlu, glavni čovek Amazona zaradi celu njegovu godišnju platu.\nBezosa prati osnivač Majkrosofta Bil Gejts, čije se bogatstvo procenjuje na 78 milijardi evra. On, kako se navodi, zarađuje manje od petog najbogatijeg čoveka na svetu, Marka Zakerberga, ali je njegovo ukupno bogatstvo veće.\nSvakog minuta Gejts postaje bogatiji za 6.900 evra, za koju radnici u Srbiji treba da rade godinu dana i pet meseci, što znači da je njemu za prosečnu godišnju platu u Srbiji potrebno malo manje od minuta. Tako, navodi se, za pet minuta, Gejts iskešira čak 34.500 evra.\nMark Zakerberg, prvi čovek Fejsbuka, peti je na Forbsovoj listi milijardera, a njegovo bogatstvo se procenjuje na 61 milijardu evra. On svake sekunde zaradi 432 evra, iznos za koji u Srbiji prosečan radnik treba da radi malo više od mesec dana.\nTo znači da Zakerberg svakog minuta postaje bogatiji 25.920 evra, cifra koju prosečan radnik u Srbiji zaradi za pet godina. Ukupno bogatstvo britanskog milijardera Džejmsa Dajsona (71) iznosi četiri milijarde evra. On svake sekunde zaradi 85 evra, a svakog minuta 5.113 evra.\nŠef Amazona za nekoliko sekundi zaradi godišnju platu u Srbiji was last modified: December 19th, 2018 by Ivana Karanović\nAmazonbil gejtsbogatstvodzef bezosgodišnja zaradamark zakerbergplatazarada


Beta 23. jula 2019. 13:00\nPremijer Kosova u ostavci Ramuš Haradinaj izjavio je danas da „uzdignutog čela i bez uznemirenja“ odgovara na poziv za ispitivanje pred Specijalnim sudom za ratne zločine.\nPre polaska za Hag, Haradinaj je na fejsbuku napisao da je Kosovo spremno da vodi dijalog sa Srbijom do postizanja finalnog pravno obavezujućeg sporazuma o medjusobnom priznanju u sadašnjim granicama.\n„Danas kao Ramuš Haradinaj, državljanin Republike Kosovo, odgovaram na poziv za ispitivanje od strane Specijalnog suda. U celosti za pravo Kosova, nepokolebljiv u mojim životnim odlukama, neuznemiren i visoko uzdignutog čela“, napisao je Haradinaj na fejsbuku.\n„Kosovo je spremno za dijalog sa Srbijom do postizanja finalnog pravno obavezujućeg sporazuma koji uključuje medjusobno priznanje u postojećim granicama. Ali, tržište dajemo sam za priznanje (od strane Srbije)“, naveo je Haradinaj i dodao da je časno branio pravo Kosova, juče, danas i da će ga braniti uvek.\nOko 12 časova Haradinaj je stigao na prištinski aerodrom „Adem Jašari“.\nPrema nezvaničnim informacijama, on će preko Beča otputovati za Hag, gde će ga sutra tužioci Specijalnog suda za ratne zločine ispitivati kao osumnjičenog.


Put oko sveta na solarni pogon\nHome // Hrana i Piće // Vesti // Put oko sveta na solarni pogon\nAvion Solar impuls 2 poleteo je iz Tulse u subotu i nakon 17 sati leta sleteo na aerodrom u Dejtonu. Početkom sledeće nedelje, avion će nastaviti put oko sveta, koristeći samo solarnu energiju!\nNa put oko sveta, ovaj avion je pošao 9. marta 2015. godine, iz Abu Dabija. Pauze je pravio u Omanu, Mijanmaru, Kini i Japanu, a najrizičnija deonica je bila preko Pacifika, koji je pređen u dve etape.\nJoš jedna pauza planirana je u SAD i to u Njujorku, a odatle će nastaviti svoj put preko Atlantika ka Evropi ili severnoj Africi.\nSolar impuls 2 leti bez goriva, a struju dobija iz 17.000 solarnih ćelija, postavljenih na krilima raspona 72 metra. Ukupna vrednost projekta koji je započet još 2002. godine procenjuje se na više od 100 miliona dolara,


Interna revizija – AML Srbija\nSrpsko AML Udruženje će jednom godišnje ili češće po potrebi (ukoliko poslovanje člana to zahteva) ili zahtevu člana, vršiti internu reviziju o poslovanja člana, transakcija, sačinjavaju i čuvanju dokumentacije kao i ostalim obavezama članova propisanim zakonom o sprečavanju pranja novca i finansiranju terorizma.\nInterna revizija će se vršiti na reprezentativnom uzorku a na kraju će eksperti društva sačinjavati izveštaj i ukazivati na propuste, ukoliko ih bude, i pomagati članovima da iste i otklone. Interna revizija predstavlja test uskladjenosti internih akata i poslovanja člana kao i AML politike i procedura klijenta.\nTreba naglasiti da Interna AML revizija nije finansijska revizija i da je ona najbolja moguća dostupna provera uskadjenosti članova udruženja i zakona o sprečavanju novca I finansiranju terorizma.\nCilj interne revizije je, usklađivanje poslovanja članova sa zakonom o sprečavanju pranja novca i finansiranju terorizma, kao i da pomogne članovima da prepoznaju i da ih uputi na sprecavanje radnji koje za posledicu mogu imati KRIVIČNU kao i druge vrste odgovornosti koje mogu proizići iz zakona i tako doprinese opštoj borbi Republike Srbije u sprečavanju pranja novca i finansiranju terorizma.\nEksperti Srpskog AML Udruženja u saradnji sa ekternim saradnicima mogu izvršiti reviziju postojećih ili izraditi nove interne akte koji će biti u potpunosti usklađeni sa zakonom. Ovo je apsolutno neophodno za pravilnu obradu klijenata i transakcija.


Od januara kreditiranje kupovine zemljišta na 20 godina - AgroFin\nNaslovna VESTI Od januara kreditiranje kupovine zemljišta na 20 godina\nOd januara kreditiranje kupovine zemljišta na 20 godina\nPravo učešća na konkursu imaće poljoprivrednici mlađi od 45 godina\nPoljoprivrednici u Srbiji moći će u 2020. godini da kupe poljoprivredno zemljište na kredit, pod povoljnim uslovima i sa rokom otplate do 20 godina.\nKako AgroFin nezvanično saznaje, Ministarstvo poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede objaviće u januaru konkurs koji će zainteresovanim mladim poljoprivrednicima omogućiti da, uz pomoć kredita Banke Poštanska Štedionica, ukrupne svoje posede.\nPrema nezvaničnim informacijama, pravo učešća na konkursu imaće fizička lica – nosioci komercijalnog porodičnog poljoprivrednog gazdinstva kao i njihovi članovi, starosti do 45 godina, čija gazdinstva posluju najmanje dve godine.\nIznos kredita će zavisiti od kreditne sposobnosti podnosilaca zahteva i kretaće se između 5.000 i 200.000 evra.\nKamatna stopa će iznositi 2% na godišnjem nivou, sopstveno učešće neće biti potrebno, a za obradu kreditnog zahteva plaćaće se jednokratna nadoknada od 1,5%.\nRok vraćanja kredita će biti do 20 godina, sa uključenim grejs periodom od 12 meseci tokom kojeg će se naplaćivati interkalarna kamata, dok će se anuiteti plaćati mesečno.\nKao sredstvo obezbeđenja upisaće se hipoteka prvog reda na poljoprivrednom zemljištu.\nPodsetimo, ministar poljoprivrede Branislav Nedimović izjavio je nakon potpisivanja memoranduma sa Bankom Poštanska štedionica na Međunarodnom poljoprivrednom sajmu u Novom Sadu da je reč o potpuno novom proizvodu na našem tržištu.\nOvaj kredit će zajedno sa drugim alatima koje nudi Ministarstvo poljoprivrede, kao što su grantovi za otpočinjanje poljoprivredne proizvodnje, omogućiti mladima da ostanu u Srbiji i žive od svoje proizvodnje, naglasio je tada Nedimović.\nNedimović je istakao i da je odobravanje ovakve vrste povoljnih kredita za kupovinu zemljišta specifičan način funkcionisanja između Ministarstva i neke banke, u ovom slučaju – Banke Poštanska štedionica, koja je 100 odsto u državnom vlasništvu.\nA predsednik Izvršnog odbora Banke Poštanska štedionica Bojan Kekić kazao je da Banka, koja ima 174 objekta širom Srbije, ima dobro obučene službenike koji će moći da sprovedu ovaj program.\nPRIPREMITE DOKUMENTACIJU NA VREME\nPozivamo sve poljoprivrednike koji planiraju kupovinu zemljišta na kredit da nam se jave kako bi uz pomoć naših stručnjaka blagovremeno prikupili svu neophodnu dokumentaciju i spremno dočekali konkurs.\nZainteresovani mogu da nas kontaktiraju mejlom na adresu agroposrednikdoo@gmail.com ili porukom u inbox Fejsbuk stranice AgroFin – Informator o finansiranju agrara.\nPrethodni tekstCene na berzama u periodu od 16. do 20. decembra 2019. godine\nSledeći tekstCene na berzama u periodu od 23. do 27. decembra 2019. godine


Ministri o vizama\nMinistri unutrašnjih poslova zemalja članica EU razgovarali su juče kasno po podne u Luksemburgu o uspostavljanju proceduralnog mehanizma koji bi omogućio brzu suspenziju „belog šengena“ za zemlje iz kojih dolazi najviše takozvanih lažnih azilanata, a među kojima je i Srbija. Prema informacijama iz Brisela, nisu donete nikakve odluke, pogotovo ne o momentalnom ukidanju bezviznog režima, već se samo vodila diskusija.\nPiše: T. N.\nLuksemburg, Beograd 25. oktobar 2012. 19:37\nRanije je rečeno da su ministri Nemačke, Belgije, Holandije, Luksemburga, Francuske i Švedske tražili hitno razmatranje mogućnosti da se građanima Srbije i Makedonije ponovo uvedu vize zbog priliva „lažnih azilanata“, što je juče indirektno potvrdila evropska komesarka za unutrašnje poslove Sesilija Malmstrem. „Neke članice Evropske unije su vidno zabrinute zbog zloupotreba režima putovanja bez viza za državljane zemalja Zapadnog Balkana, jer je broj onih koji neosnovano traže azil u EU znatno porastao“, izjavila je Malstremova.\nNemačka planira da stavi Srbiju i Makedoniju na listu zemalja „sigurnog porekla“, čime bi se značajno ubrzale procedure rešavanja zahteva njihovih državljana za azil. Zamenik nemačkog ministra unutrašnjih poslova Ole Šreder juče je u Luksemburgu ukazao da postupak odlučivanja o azilu sada može da traje čak do 14 meseci i da je „neprihvatljivo da građani Srbije i drugih balkanskih država, koji nisu progonjeni u svojim zemljama, zauzimaju mesto podnosiocima zahteva za azil kojima je zaštita zaista potrebna.\nU ovih objavljenoj analizi Evropske inicijative za stabilnost (ESI) navodi se da bi ponovno uvođenje viza za zemlje Zapadnog Balkana bio loš potez EU i nepravedan gest prema građanima regiona, jer se time ne rešava problem velikog broja zahteva za azil, već je rešenje u reformisanju sistema odobravanja azila u državama članicama EU. „Takva odluka (vraćanje viza) podrila bi kredibilitet EU u Jugoistočnoj Evropi. To bi bilo vrlo nekorektno prema građanima tih zemalja“, upozorila je ESI.\nO problemu povećanog broja tražilaca azila raspravljaće se i na ministarskom sastanku zemalja EU sa državama Zapadnog Balkana iduće sedmice u Tirani, kako bi se pojačala saradnja s ciljem da se smanji broj tih lica i očuva režim slobodnog putovanja za državljane regiona.\n„Jedan od načina da se smanji broj tražilaca azila iz Srbije u nekim zemljama EU, uključujući Nemačku, jeste ponovno uvođenje viza, ali to bi bila katastrofa... Niko ne želi to da vidi i svi radimo na tome da vize ne budu ponovo uvedene“, izjavio je juče novinarima ambasador Nemačke u Beogradu Hajnc Vilhelm. On je istakao da je ukidanje viza bilo jedno od najvažnijih dostignuća koje je Srbima pružalo mogućnost da putuju u EU bez viza. Međutim, kako je upozorio, broj tražilaca azila je „ogroman i povećava se i moraju se preduzeti mere kako bi se to sprečilo“.


Počeli Dani Sarajeva u Beogradu posvećeni deci u ratu | Autonomija\nPočeli Dani Sarajeva u Beogradu posvećeni deci u ratu\n"Kao dete od deset godina gledam kako utovaraju moje poginule prijateljice na kamion dok cisterna sapira njihovu krv"\nOvogodišnji festival „Dani Sarajeva u Beogradu“ otvoren je večeras u Kulturnom centru grada prikazivanjem izložbe „Deca u ratu“ na kojoj su prikazane kratke poruke Sarajlija koji su u vreme opsade grada bili deca.\nPoruke na izložbi poput: „Snajper je ubio moga brata. Ubio je moje detinjstvo“ i „Kao dete od deset godina gledam kako utovaraju moje poginule prijateljice na kamion dok cisterna sapira njihovu krv“ izložene su na zidovima knjižare Kulturnog centra Beograda kako bi svedočile o ratnim strahotama kroz koja su prošla deca u Sarajevu i njihov grad.\nOve godine u fokusu festivala „Dani Sarajeva u Beogradu“ su deca u ratu – mladi koji su detinjstvo proveli u opkoljenom Sarajevu. Jedan od njih je i Jasminko Halilović, koji je u Beograd došao sa knjigom „Djetinjstvo u ratu“, u kojoj je sabrao iskustva više od 1.000 ljudi iz Sarajeva koji su tokom četvorogodišnje opsade grada bili deca.\nNa otvaranju u knjižari Kulturnog centra Beograda, Halilović je rekao da njegova knjiga „Djetinjstvo u ratu“ predstavlja kolektivno iskustvo dece iz Sarajeva koje je ispričano bez mržnje ne zbog cenzure već zato što je do njega tako dolazilo.\nHalilović je 2010. na veb stranici „Djetinjstvo u ratu“ i preko društvenih mreža pozvao Sarajlije koji su u vreme rata bili deca da pošalju svoja sećanja iz perioda opsade grada koja je trajala više od 1.400 dana. Ubrzo je dobio više od 1.000 odgovora i od tog materijala je napravio knjigu.\nDirektorka Inicijative mladih za ljudska prava Srbije Maja Mićić je rekla da smatra da i ona lično duguje izvinjenje Sarajlijama koji su tokom rata 90-ih bili deca zbog izgubljenog detinjstva i straha koji su pretpeli.\nMićić je rekla da se izvinjava i zbog toga što njeni roditelji i njihovi prijatelji nisu uradili više da se spreči ono što se dešavalo u Sarajevu tokom rata.\nDirektorka Inicijative mladih za ljudska prava je rekla i da festival „Dani Sarajeva u Beogradu“ predstavljaju mesto susreta mladih i da pomažu u boljem razumevanju u Beogradu svega onoga što je Sarajevo prošlo tokom rata.\nOvogodišnji festival pomogla je Ambasada Norveške u Srbiji, a ambasador Nils Ragnar Kamsvag je rekao da nije dovoljno da se obnove odnosi među državama već da se moraju obnoviti i pokidane veze među ljudima.\nU utorak, drugog dana festivala, biće organizovana i debata posvećena „Deci u ratu“ na kojoj će učestvovati i Ruba Velević iz Inicijative mladih za ljudska prava Bosne i Hercegovine i autor knjige „Djetinjstvo u ratu“ Jasminko Halilović.\nTema debate je zbog čega mladi iz Beograda o opsadi Sarajeva još uvek znaju malo ili gotovo ništa. „Dani Sarajeva u Beogradu“ traju do 15. maja.


Primena savremene tehnologije u vaspitanju deteta\nDeca se danas često opisuju kao „digitalni urođenici“ jer su od svog rođenja okružena tehnologijom. Prve dečije igračke zamenjene su telefonima, računarima, tabletima, video igrama, aplikacijama i različitim softverima koji su veoma privlačni i odraslima, a naročito deci. Jedan od razloga zbog kog se roditelji plaše uticaja tehnologije na razvoj deteta su njene beskonačne mogućnosti. Na primer, ranije je bilo dovoljno da detetu zabranite ili ograničite izlazak, a sada primenom tehnologije može se okupiti sa drugarima u svojoj vlastitoj sobi. Zbog toga roditelji često smatraju da im tehnologija otežava vaspitanje. Istina je da savremene tehnologije nisu oduzele ni autoritet roditelja ni vreme dece, već jednostavno nameću nove vaspitne pristupe. Prema tome, umesto doživljavanja savremene tehnologije kao neprijatelja i ometača „normalnog“ vaspitanja sa kojim ne možete da se izborite, trebalo bi da je upoznajete i koristite. Vaspitanje mora da se prilagođava potrebama vremena, te ukoliko uporno težite da primenjujete obrasce koje su koristili vaši roditelji, deke i bake, zasigurno grešite. U nastavku teksta daćemo vam smernice kako da pravilno koristite savremene tehnologije u vaspitanju svog deteta.\nTehnologija ne sme odgovarati na dečija pitanja umesto vas\nSavremene tehnologije u vaspitanju deteta mogu imati pozitivne ili negativne efekte na razvoj. Činjenica je da to zavisi samo od načina na koji je roditelji koriste. Kada deca odrastaju oni imaju veliki broj pitanja i nejasnoća u vezi sveta koji ih okružuje, a njihov prvi izvor informacija ste vi, roditelji. Dete vam veruje, vi ste njegova sigurna luka i zato će uvek sve prvo pitati vas. Mlađa deca obično tehnologiju i ne koriste za zadovoljavanje svoje znatiželje, već za igranje, prema tome, za saznavanje stvari i pojava biće usmereni ka vama.\nMeđutim, ukoliko dete uputite na drugi izvor, ne samo da neće zadovoljiti svoju radoznalost, već će ovo značajno uticati na vaš međusobni odnos. To naravno ne znači da treba da znate tačan odgovor na svako dečije pitanje, već da je detetu bitno vaše mišljenje u vezi toga i jednostavan odgovor je sve što treba da mu date.\n„Imaš internet, proveri, zašto mene pitaš“ ili „Ne znam kako da ti objasnim“ su najgori odgovori koje dete može dobiti. Mnogo učinkovitije može biti da otvorite diskusiju sa detetom o toj temi i na kraju da mu kažete „Sada kada smo razmenili mišljenja, hajde zajedno da pogledamo kako je to objašnjeno na internetu“. Na ovaj način, učite dete da razmišlja logično i da ima argumente za svoje mišljenje, ali i da uvaži shvatanja drugih, i da na kraju istražuje i kritički promišlja informacije do kojih je došlo. Zajedničkim istraživanjem, detetu možete ukazati i na relevantnost sajtova koje konsultuje, te da ne prihvata kao tačno sve što vidi na internetu.\nPrema tome, ne zaboravite da tehnologija ne sme da vaspitava umesto vas, već treba da vam pomaže u vaspitanju.\n„Uzmi telefon“ ne sme da znači „Meni treba odmor“\nNajveća greška roditelja je što se katkad ponašaju nedosledno prema upotrebi tehnologija. Na primer, zamislite situaciju roditelja koji dolaze umorni sa posla, a deca su željna priče i igranja, pa im tada roditelji daju dozvolu da igraju igrice kako bi oni na miru popili kafu. Poznato, zar ne?\nNasuprot tome, kada su raspoloženi za druženje sa decom, roditelji će se ljutiti jer oni „sve vreme provode za računarom“, pa će im zabranjivati i ograničavati upotrebu tehnologije. U ovom slučaju, deca će biti zbunjena i neće razumeti kako treba da se postave prema upotrebi tehnologija. Sve ovo dodatno narušava odnos između roditelja i dece.\nUčinite vreme ispred ekrana aktivnim\nOdnos prema tehnologijama ne mora biti jednosmeran. Uloga roditelja je da savremene tehnologije u vaspitanju deteta ožive, te da vreme ispred ekrana učine interaktivnim. Prošlo je vreme kada je tehnologija bila alternativa druženju, pa ako je neko više usmeren na tehnologije mora nužno biti i sam.\nZadatak savremenih roditelja je da upoznaju aplikacije koje su deci atraktivne, da učestvuju u zajedničkim digitalnim aktivnostima i da ponude deci korisne sadržaje koji mogu probuditi njihovu radoznalost. Zajedničko gledanje tv emisije, idealan je način da otvorite debatu o različitim temama, da pitate decu za mišljenje i da kroz ovakve razgovore gradite njihov sistem vrednosti i zdrave životne stavove.\nIstražite aplikacije koje imaju razvojne i edukativne prednosti\nRazvojne i edukativne mogućnosti za primenu savremene tehnologije u vaspitanju su brojne. Danas za gotovo sve što vam treba postoji aplikacija, koja za cilj ima da vam olakša proces učenja. Tako postoje brojne aplikacije koje su usmerene na razvoj koncentracije i sposobnosti dece da duže vremena ostanu fokusirani. Ovakve aktivnosti znatno podstiču intelektualni razvoj deteta, usmerenost na detalje i sposobnost rešavanja problema. Sve ovo je značajno za razvoj informatičke pismenosti, što je jedna od glavnih kompetencija 21. veka.\nEdukativne aplikacije pozitivno utiču i na školsko postignuće deteta i bude interesovanje i ljubav prema učenju. Pored toga, određeni programi podstiču razvoj kreativnosti i stvaralaštva kod dece. Pa im tako možete pokazati kako da naprave kvalitetnu fotografiju, kratak film ili crtež upotrebom tehnologije.\nIako svi navode negativne fizičke efekte „gledanja u ekran“ kao što su problemi sa vidom, kičmom i gojaznošću, činjenica je da na to utiče samo vremenski okvir koji deca provode koristeći tehnologije. Neka istraživanja došla su do zaključaka da interakcija dece 21. veka sa tehnologijama pozitivno utiče na koordinaciju oka i ruke, te da razvija finu motoriku i pažnju.\nRazvijajte zdrave životne vrednosti putem video igara\nIako video igre većinu odraslih asociraju na gubljenje vremena, činjenica je da one mogu imati razvojne benefite, ukoliko ih koristimo na pravi način. Kada dozvolite deci da svoje slobodno vreme provode igrajući igrice bez ikakve interakcije sa vama, logično je da to nije dobar vaspitni izbor. Međutim, umesto zabrana, svakom detetu će biti zanimljivo da se njegov roditelj uključi u igranje igrica. Deca će uživati u tome da vas nešto uče, da vam pokazuju kako oni to dobro rade i da vas gledaju dok se igrate.\nNa ovaj način, gradite poverenje deteta i šaljete mu poruku da vam je važno sve što radi, te da želite da budete deo toga, što odmah pojačava vaš vaspitni uticaj. Dete vas je pustilo u svoj svet video igara, ne osuđujte ga, već ga vaspitavajte i u tom svetu. Učite ga sportskoj etici, poštovanju pravila, uvažavanju protivnika, razvijajte zdrav odnos prema takmičenju, porazima i izuzetnim rezultatima. Koristite detetov siguran teren, da mu jačate samopouzdanje, upornost, ali i da ga naučite da gubi.\nKako tehnologija podstiče razvoj socijalnih veština\nUpotreba savremene tehnologije obično se povezuje sa negativnim uticajem na socijalizaciju. Tako postoje različite predrasude da ljudi koji se bave programiranjem i deca koja koriste tehnologiju imaju slabije razvijene socijalne sposobnosti.\nNe kažemo da ovo ne mora nužno biti tačno, ali zasigurno je određeno pristupom prema tehnologijama. Savremene tehnologije nastale su kao produkt čoveka i razvijaju se prema našim potrebama. Tako su na primer, društvene mreže nastale iz potrebe da se ljudi povežu, bez obzira gde žive. Ako tako posmatramo, tehnologija podstiče razvoj socijalizacije. Deca se najpre povezuju na mrežama, upoznaju jedni druge, započinju međusobnu komunikaciju, koja kasnije uživo teče dosta opuštenije i lakše jer im se čini da se zapravo poznaju.\nDeca kroz tehnologiju uče da dele svoj život, ali i da budu odgovorni za ono što su rekli, napisali ili postavili javno. Tehnologija ih uči da snose posledice, da razviju empatiju i da uče na tuđim i svojim greškama.\nJedan od načina da podstičete dečije komunikacione veštine online i da istovremeno jačate njihovo prisustvo u virtuelnom svetu su časovi jezika preko video poziva, ili razgovori sa rodbinom koja je daleko.\nZa kraj: Važnost primene savremene tehnologije u vaspitanju\nNa osnovu svega navedenog, možemo zaključiti da savremene tehnologije u vaspitanju imaju veoma važnu, čak poželjnu ulogu. Ono o čemu treba da vodite računa je pristup tehnologijama koji treba da bude dosledan i razuman. Umesto straha od nepoznatog koji savremene tehnolgije nose treba da se potrudite da ih upoznate i iskoristite najbolje od onoga što nude. Ako decu usmeravate i vodite kroz razvojni put, oni neće „gubiti“ vreme na tehnologije, već će naučiti kako da kvalitetno koriste svoje vreme bez obzira kojim aktivnostima da se bave.\nPrimena savremene tehnologije u učionici je ono što je glavna odlika gimnazije Tvrđava. Naša škola teži da kod svojih učenika razvije informatičku pismenost i zdrav odnos prema tehnologiji, tako da nauče da koriste sve njene benefite za dostizanje svojih maksimalnih potencijala.


Bulatović: Grad Niš nije poklonio aerodrom državi\nPočetak/Društvo/Bulatović: Grad Niš nije poklonio aerodrom državi\nBulatović je kazao da se tadašnja gradska vlast obavezala da za 157 hektara zemljišta na aerodromu koje je preneto u vlasništvo grada, ustupi Ministarstvu odbrane zemljište u vrednosti 1,5 milijardi evra i 21.000 kvadrata stambenog prostora u kompleksu nekadašnje kasarne „Bubanjski heroji“. „Grad Niš je još 2012. godine trebalo da pokrene postupak ustupanja zemljišta vojsci, ali do danas to nije urađeno.\nNije izmirena obaveza ni za stambeni prostor“, naglasio je Bulatović. On je kazao da grad nije do sada ispunio svoje ugovorne obaveze jer u budžetu nema toliko para. „Iznos od 1,5 milijardi dinara premašuje trećinu gradskog budžeta, odnosno to je iznos koji je u proteklih pet godina grad izdvajao za izgradnju na svom području“, istakao je Bulatović. Prema njegovim rečima, odlukom da prenese u državno vlasništvo imovinu i osnivačka prava aerodroma „Konstantin Veliki“, grad Niš je u potpunosti izmirio svoju obavezu prema državi i Ministarstvu odbrane.\n„Grad je imao na raspolaganju još samo godinu dana da izmiri obavezu prema Ministarstvu odbrane, nakon toga bi dnevno morao da plaća penale za neizmirene obaveze i to dnevno 6.013 evra“, izjavio je Bulatović. On je kazao da Niš ima i dalje svoj aerodrom sa koga će leteti avioni i na kome će se povećavati broj linija i putnika. „Država je preuzela obavezu da brine o aerodromu, da ga finansira, razvija, prati sve standarde i mere bezbednosti. Država je i do sada pomogala finansijski i u opremi, bez njene pomoći ne bi imali sadašnje rezultate“, kazao je Bulatović. Prema njegovim rečima, netačne su informacije koje su se čule u javnosti da će država, zbog razvoja beogradskog aerodroma, ograničiti broj putnika i linija sa niškog aerodroma. Po preporuci Vlade Srbije, Veće grada Niša donelo je minulog petka odluku da imovina i osnivačka prava aerodroma „Konstantin Veliki“ pređu u državno vlasništvo, ali da bi odluka bila konačna, potrebno je da je potvrdi i Skupština grada Niša.


Održana redovna Skupština Udruženja porodica šehida i poginulih boraca – Radio Olovo\nPočetna/Olovo/Aktuelno/Održana redovna Skupština Udruženja porodica šehida i poginulih boraca\nAktuelnoNGO i udruženjaOlovo\nUdruženje porodica šehida i poginulih boraca općine Olovo danas je uz poštivanje aktuelnih preporuka nadležnih zdravstvenih institucija, održalo redovnu Izborno izvještajnu skupštinu.Članovi skupštine jednoglasano su usvojili izvještaje o radu,finansijski izvještaj i godišnji plan rada.\nIzabrani su i novi članovi nekoliko radnih tijela.Nova predsjednica Skupštine je Hasnija Mešić dok je za predsjednika Udruženja ponovo izabran Nazif Vatreš dosadašnji predsjednik.\nVeliki broj aktivnosti poput putovanja i obilazaka šehidskih mezarja u povodu obilježavanja važnijih datuma nisu bili u mogućnosti realizovati zbog pandemije i zabrana tokom proteklih nekoliko mjeseci,kazao je za naš radio novi stari predsjednik Nazif Vatreš.\nPomoć i briga za članove Udruženja je bila prioritet u proteklom periodu pogotovo za starije i bolesne .Zahvaljujući svojim povjerenicima u MZ nastoje doći do informacije o svakom članu ali i na vrijeme reagovati ako je potrebna pomoć nekome od njih.\nOvoj najranjivoj populaciji našeg društva očevima,majkama,suprugama i djeci šehida i poginulih boraca pored materijalne i brige za zdravlje potrebna je moralna podrška i razgovor.\nJedan od važnijih zaključaka koje su donijeli članovi Skupštine je da se u narednom periodu održi sastanak sa Fahrudinom Čolakovićem Ministrom za boračka pitanja u Vladi ZDK na kojem bi se razgovaralo o problemima ove populacije,podršci u zapošljavanju djece članova porodica šehida i poginulih boraca.


Postavljanje saobraćajne signalizacije u Bezdanu - www.025.rs\nwww.025.rs / SOMBOR / Postavljanje saobraćajne signalizacije u Bezdanu\nNa osnovu projekta saobraćaja i saobraćjne signalizacije, u Bezdanu je postavljena vertikalna saobraćajna signalizacija u zoni škole „Bratstva i jedinstva“.\nCilj postavljanja signalizacije je povećanje bezbednosti svih učesnika u saobraćaju, a naročito učenika.\nRadove na postavljanju vertikalne signalizacije i prepreke za usporavanje saobraćaja tzv. ležećeg policajca izvodila je firma „Signal“ doo iz Sombora, dok je poslove stručno tehničkog nadzora vršio upravljač puta JKP „Prostor“ Sombor. Investitor projeka je Savet za bezbednost saobraćaja grada Sombora, odnosno Grad Sombor.\nTags: Bezdan, JKP Prostor, postavljanje signalizacije, saobraćajna signalizacija, signal


ТРАМПОВ СТРАТЕГ: Ултрадесничарске патриоте — нова елита Европе\n23-09-2018 11:56 Svet Planeta\nLJubav između desničara u Evropi i Trampovih ljudi, jača je od mržnje liberala prema Trampu.\nBivši strateg izborne kampanje američkog predsednika Donalda Trampa, Stiv Benon, izjavio je u Rimu da su ultradesničarske patriote nova elita Evrope.\n„Nova elita u ovim populističkim pokretima su patriote u društvu“, rekao je Benon sinoć na forumu u Rimu.\nOn je pohvalio populističke lidere u Evropi, a kao neke od primera izdvojio je italijansku vladu i Marin Le Pen u Francuskoj.\nMinistar unutrašnjih poslova Italije Mateo Salvini, koji je takođe govorio na forumu, rekao je da među pripadnicima ultradesničarskog političkog spektruma ima i „istinskih branitelja evropskih vrednosti“.\nOVDE pogledajte zašto kineska vojska preti Americi zbog Rusije.\nEvropski nacionalisti se bore za slobodu Evrope\nMINISTARSTVO ODBRANE RUSIJE: Izrael je definitivno kriv za obaranje "iljušina"(VIDEO)


Naučno dokazana veza između uranijumskih bombi na Kosovu i nastanka raka - EPIDEMIJA KANCERA NA KiM | WebTribune\nHome ŽIVOT Naučno dokazana veza između uranijumskih bombi na Kosovu i nastanka raka – EPIDEMIJA KANCERA NA KiM\nPosted date: мај 22, 2018 In: ŽIVOT\nViše od stotinu italijanskih vojnika koji su služili u Kforu u Metohiji, ili njihove porodice, dobili su odštete zbog bolesti izazvanih osiromašenim uranijumom – zahvaljujući izveštaju italijanske komisije koja je napravila iskorak, dokazavši uzročno-posledičnu vezu između toksina i povećane smrtnosti vojnika.\n– Đorđo Trenta, italijanski profesor i predsednik Udruženja za zaštitu stanovništva od zračenja, ustanovio je da je prilikom rasprskavanja projektila sa osiromašenim uranijumom oslobađana fina prašina i da su upravo te mikro i nano čestice odgovorne za nastanak karcinoma – kaže, za “Novosti”, dr Darko Laketić, predsednik Komisije za istraživanje posledica NATO bombarodvanja koju je oformila Skupština Srbije.\n– Takođe, prilikom kontrole na sektoru Metohije, koji je bio pod komandom italijanskih vojnika, komandant vojnog saniteta italijanskog Kfora Enio Letijeri ustanovio je da je voda na tom području toksična i izuzetno kancerogena.\nSrpski lekari na Kosmetu upozoravaju na ogroman broj obolelih od kancerogenih bolesti. Prema ranijim istraživanjima NVO “Milosrdni anđeo” iz Kosovske Mitrovice, svake godine beleži se drastičan porast broja obolelih od karcinoma, kako u srpskim, tako i u albanskim sredinama.\n– Svake godine imamo porast broja obolelih za 25 odsto u odnosu na prethodnu, a naše sumorne prognoze izrečene još 2002. godine, da će upotreba osiromašenog uranijuma tokom agresije NATO izazvati epidemiju malignih oboljenja, pokazale su se, nažalost, tačnim. U prilog tome govore brojke na primeru obolelih u Kosovskoj Mitrovici, gde je, recimo, 2011. registrovano 185 obolelih, sledeće godine taj broj je iznosio 225, a 2013. brojka obolelih porasla je na 250 – govorio je o podacima NVO “Milosrdni anđeo” dr Nebojša Srbljak.\nDa je na Kosovu i Metohiji prisutna prava epidemija kancerogenih bolesti, kaže i dr Milan Ivanović, direktor Kliničko-bolničkog centra u Kosovskoj Mitrovici, koji ističe da je to bilo i očekivano s obzirom na dugoročne posledice bombarodovanja osiromašenim uranijumom, a usled zagađenja vode, zemljišta, vazduha, hrane…\nOsim područja Kosmeta, najveći broj lokacija bombardovanih osiromašenim uranijumom nalazi se uz amdinistrativnu liniju sa KiM, a odnosi se na sela kuršumlijske opštine. I lekari na ovom području opominju na povećanje broja obolelih i smrtnosti od kancerogenih oboljenja, pogotovu mladih.\nAlbanci ćute i skrivaju podatke\nOpominjući da je teritorija Kosova i Metohije deset puta više bombardovana nego ostatak Srbije, dr Milan Ivanović direktor KBC u Kosovskoj Mitrovici kaže da je na ovom području bombardovano 60 lokacija.\n– Naravno da se porast malignih oboljenja odnosi i na albansku populaciju, ali, nažalost, oni podatke o porastu kancerogenih bolesti skrivaju, jer ne mogu direktno da optuže svoje saveznike – kaže nam dr Ivanović, koji smatra da o posledicama bombarodvanja ne treba ćutati.


Bolton je, podsetimo, pre dve godine prvi progovorio o konceptu razgraničenja kao mogućem. U međuvremenu, desilo se da on više nije na funkciji, a dogodilo se i to da su se pojedine zemlje EU, u prvom redu Nemačka, žustro tome usprotivile. Na sve to, i te rasprave traju do danas, ne prestaju insinuacije da su upravo takav dogovor napravili predsednici Srbije i Kosova Aleksandar Vučić i Hašim Tači, što ni jedan ni drugi nikada nisu javno potvrdili.\nMeđutim, javnost, ili bar njen deo, i u Prištini i u Beogradu, mislila je drugačije, a tako, čini se, razmišlja i danas. Bolton je pre samo nekoliko dana govorio upravo o tome, i praktično ponovio isto ono što je govorio i 2018. godine.\n- Što se tiče Srbije i Kosova, ako bi se oni dogovorili o zameni teritorije, u delu pregovora kojim se rešavaju sva nerešena pitanja i što bi dovelo do ekonomskih, diplomatskih i sličnih odnosa, mislim da ćemo mi sa strane verovatno to podržati. Ali, druge zemlje regiona, naročito Bosna, mislim da moramo jasno reći da bilateralna rešenja između Srbije i Kosova nemaju nikakvog uticaja na Bosnu, Albaniju, Rumuniju, Bugarsku ili nekog trećeg - kazao je Bolton za N1 Sarajevo.\nOvo što on izgovara, međutim, ne može se čuti ovako direktno od nekog američkog zvaničnika, ali isto tako malo ko govori o tome da je ovako nešto nemoguće. Takvi tonovi pre svega stižu iz EU, mada je bilo signala da bi i oni mogli da se promene. Ipak, do sada se to nije desilo, a dijalog pod njenim podsredstvom i dalje traje.\nMeđutim, da se na ovu temu razgovaralo, osim Boltona, svedočio je i bivši visoki zvaničnik Stejt departmenta Džejms Huper, a o tome su izveštavali i američki mediji poput "Njujork tajmsa".\n"NEMA ULTIMATUMA" Đurić nakon razgovora Beograda i Prištine u Briselu: "Razgovori o normalizaciji, ne o nezavisnosti"\nKako pojašnjava asistent na Fakultetu političkih nauka Stefan Surlić, u diplomatskim krugovima se govorilo da neka vrsta dokumenta postoji, da sve tačke nisu precizirane, ali da su Vučić i Tači postigli načelnu saglasnost da razgraničenje bude osnova budućeg sporazuma. Navodi da se čini da se sada od te ideje odustalo pre svega zbog odsustva podrške unutar Evropske unije, mada je Vučić u nekoliko navrata isticao da postoji klima za kreativnija rešenja aludirajući na francuskog predsednika Makrona i na Trampovog specijalnog izaslanika za dijalog Beograda i Prištine Ričarda Grenela.\n- Zato mislim da što se tiče srpske strane ideja razgraničenja nije u potpunosti umrla. S obzirom na to da Kosovo nije uspelo da stvori multietničko društvo i srpskoj zajednici obezbedi potpuno ravnopravan položaj, Beograd tvrdi da bi sever Kosova mogao da funkcioniše samo ukoliko bi bio u sastavu Srbije. Dakle, ideja razgraničenja trenutno jeste mrtva, ali to ne znači da je Beograd od nje u potpunosti odustao - kaže Surlić za Radio "Slobodna Evropa".\nAdrijatik Keljmendi, politički analitičar iz Prištine, pak navodi da "i ako je postojao dogovor između Vučića Tačija - to je sada mrtva ideja".\n- Ako se od Kosova očekuje da učini kompromisni korak, ne verujem da bi to mogla da bude neka vrsta razmena teritorija jer prema toj ideji postoji otpor, ne samo na Kosovu, nego i u velikim evropskim zemljama. Ako to počne sa Kosovom i Srbijom - gde će da stane? Da li će posle na red doći Makedonija, Crna Gora, Bosna i Hercegovina i Tirol? - pita on.\nNesaglasje sa EU\nDa EU i SAD imaju nesaglasje kada je reč o rešenju za KiM, pa bilo ono i razgraničenje, smatra i američki univerzitetski profesor Gregori Rejmond, koji navodi da je smanjena saradnja Amerike i Evrope u vezi sa pitanjima koja se odnose na dijalog o Kosovu.\n- Iza scene, mnoge EU diplomate su se žalile na drzak stil američkog izaslanika Ričarda Grenela i njegovo potcenjivanje i prošlih i aktuelnih inicijativa EU. Oni tvrde da su SAD delovale bez ozbiljnih konsultacija sa evropskim partnerima. Nesuglasice između SAD i EU će se najverovatnije nastaviti, budući da Tramp, koji je impulsivan i ima običaj da radi na svoju ruku, oseća pritisak da ostvari važan spoljnopolitički uspeh pre novembarskih predsedničkih izbora. Nakon što se na loš način suočio sa virusom korona na domaćem terenu, Tramp izgleda očajnički želi da skrene pažnju javnosti tako što će postići značajne poene u inostranstvu - smatra Rejmond.\nPredsednik Centra za spoljnu politiku Dragan Đukanović ne veruje da razgraničenje može biti deo pregovora između Beograda i Priština i eventualnog sporazuma.\n- Mislim da su Boltonovu izjavu već stavili ad akta i Ričard Grenel i Metju Palmer pošto su rekli da se trenutno o razgraničenju ne razgovara i da se o tome neće razgovarati u dogledno vreme. Smatram da se ta ideja više vezuje za period kada je Bolton bio na funkciji - naglašava za "Blic" Đukanović.\nFoto: Susan Walsh Bedminster / Tanjug/AP\nNakon lošeg suočavanja sa virusom, Tramp očajnički želi da postigne značajne poene u inostranstvu - kaže profesor Rejmond\nKako kaže, teško da razgraničenje može zaživeti kao ideja u pregovorima Beograda i Prištine.\n- Gotovo da je isključena mogućnost za to. Protiv toga su sada Grenel i Palmer, a i specijalni predstavnik EU za dijalog Prištine i Beograda Miroslav Lajčak više puta je naglasio da EU nije blagonaklona ka oživljavanju te ideje - zaključuje Đukanović.\n"Sve zavisi od uticaja sad na dijalog"\nDoktor političkih nauka Dušan Spasojević ističe za "Blic" da je očigledno da se razgraničenje u nekom trenutku spominjalo u pregovorima Beograda i Prištine.\n- Što bude veći uticaj SAD-a u tom dijalogu, moguće je da će ta ideja ponovo biti predmet dijaloga. S druge strane, u EU ima većih otpora prema razgraničenju. Mnogo toga zavisiće i od izbora u Americi. Ako Tramp pobedi, vetovatno će ti pregovori imati dosadašnji kurs, dok u slučaju pobede demokrata možemo očekivati pritiske kao 2010 i 2012. godine za priznavanje nezavisnosti Kosova uz uspostavljanje Zajednice srpskih opština - objašnjava Spasojević.\nVelika prepreka oživljavanju i sprovođenju ideje razgraničenja biće i sam region, upozorava naš sagovornik.\n- Ako dođe do podele Kosova, to hipotetički može da znači i podelu Severne Makedonije ili Bosne i Hercegovine i to može da izazove velike probleme na Zapadnom Balkanu - podvlači Spasojević.\nVIDEO: Žestoke optužbe protiv Trampa u objavljenoj knjizi Džona Boltona\nDačić: Dijalog o Kosovu mora da se nastavi, mi smo dve stvari URADILI POGREŠNO\nPredsednik Aleksandar Vučić obići će sutra radove na izgradnji nove kovid bolnice u Vojnom kompleksu Zemun ekonomija na Batajničkom drumu bb u Beogradu.\nISTRAŽIVANJE Srbi sa Albancima mogu da žive, ali ih NEĆE ZA BRAK. Rom kao izabrani lekar, ŠTO DA NE\nEtnička distanca, kada je reč o braku, najveća između pripadnika srpske i albanske nacionalnosti, pokazalo je istraživanje Instituta društvenih nauka i Centra za proučavanje etniciteta "Socijalni odnosi između etničkih grupa u Srbiji“.\nPRIJEM POVODOM OBELEŽAVANJA DANA NR KINE Vučić: Ni pritisci neće dovesti u pitanje naše prijateljstvo, Čen Bo: Delimo dobro i zlo\nBez obzira kakvim pritiscima Srbija bude izložena ona prijateljstvo sa Kinom neće dovoditi u pitanje, poručio je danas predsednik Srbije Aleksandar Vučić na prijemu povodom obeležavanja Dana NR Kine u ambasadi te zemlje u Beogradu.\nMinistri inostranih poslova Srbije i Kosova, Ivica Dačić i Hašim Tači, izdvojili su danas vreme za zajedničku kafu na marginama konferencije o razvoju Zapadnog Balkana.\nPočinje isplata naknada radnicima pirotskog "Prvog maja"\nFilijala Nacionalne službe za zapošljavanje u Pirotu saopštila je danas da je rešenjem ministra privrede Saše Radulovića izvršen transfer sredstava Nacionalnoj službi za zapošljavanje u Pirotu namenjenih isplati posebnih naknada bivšim radnicima pirotskog "Prvog maja" koji su uz socijalni program napustili ovu firmu.\nEvropski komesar za proširenje Oliver Varheji trebalo bi da sedeće nedelje u Beogradu predstavi izveštaj o napretku Srbije i Ekonomsko investicioni plan za Zapadni Balkan, sazanje Tanjug u Briselu.


Čeda nudi rešenje za kosmetski problem\nLider Liberalno demokratske partije Čedomir Jovanović zatražio je danas da buduće pregovore između Beograda i Prištine vodi Vlada Srbije i premijer Mirko Cvetković, a da platforma tog dijaloga...\nNojkić: Nemi telefoni, nem i Beograd\nNa inicijativu SAD, u Prištini se trenutno vode pregovori o uvođenju novog operatera, kojim bi se rešio problem isključenja srpskih mobilnih operatera i fiksne telefonije. U razgovorima u kojima...\n12:12 >> 14:09\nSejdiu otišao, sa Beogradom nema ko da pregovara\nZamenik premijera Kosova Hajredin Kući izjavio je da dijalog između Beograda i Prištine ne može da počne pre imenovanja novog predsednika Kosova, prenosi "Koha Ditore".\n10:00 >> 11:45\nR. Lončar - J. Arsenović - Vesti 1 komentar\nKosovo uskoro u Savetu Evrope\nKako "Vesti" saznaju, Priština će uskoro biti primljena u Savet Evrope (SE) i u Organizaciju za evropsku bezbednost i saradnju (OEBS). Samozvana država Kosovo uz pomoć svojih zapadnih mentora...\nBorba SAD i EU oko Kosmeta?\nBrisel želi da bude mesto predstojećeg dijaloga između Beograda i Prištine, a EU očekuje da sama, bez SAD, vodi pregovore, piše "Blic" a prenosi B92. Danijel Server iz vašingtonskog Instituta...\nDačić: Razgovor o statusu obavezan\nMinistar unutrašnjih poslova Srbije Ivica Dačić ocenio je da će pitanje statusa Kosova tokom dijaloga Beograda i Prištine biti neizbežna tema. On je rekao da Srbija mora da insistira na svim...\nPregovore s Prištinom vodi ambasador Bataković\nDel: Sever Kosova nije posebna tema\nStrani ambasadori o pregovorima s Prištinom\nPovodom nagoveštenog početka pregovora između Beograda i Prištine, ambasadori Rusije, Nemačke i Kine izneli su srpskim medijima svoja mišljenja o tome kakav bi ton ovi pregovori trebalo da...


Komšić: Pregovori o izbornim reformama pokrivaju Dodikove separatističke aktivnosti - Region - Čivijaš Radio Šabac\nKomšić: Pregovori o izbornim reformama pokrivaju Dodikove separatističke aktivnosti – Region\nPredsedavajući Predsedništva BiH i lider Demokratske fronte (DF) Željko Komšić izjavio je danas da pregovori o izbornim reformama u Neumu pokrivaju, kako je naveo, separatističke aktivnosti srpskog člana Predsedništva BiH Milorada Dodika.\n„Skretanje političkog fokusa na razgovore o Izbornom zakonu u Neumu pokazuje da to nije ništa drugo nego pokrivač za Dodikove separatističke aktivnosti“, kazao je Komšić.\nPrema njegovim rečima, „bizarno je kalkulisati ograničenim izmenama Ustava i Izbornog zakona BiH, dok kompletna vlast u Republici Srpskoj ruši ustavni poredak“.\nDodik je najavio da će se na posebnoj sednici parlamenta RS 1. februara naći pitanje državne imovine i prenosa nadležnosti nad pravosuđem entitetima.\n„Ako se ovako nastavi i s Oružanim snagama BiH i ako izostane odgovor institucija, to će značiti kraj države kakvu sada poznajemo i uvod u događaje koje niko normalan ne priželjkuje, ali će to biti jedini način da se kidnapovanje institucija i antidejtonsko formiranje parainstitucija zaustavi“, rekao je Komšić.\nOn je pozvao Tužilaštvo BiH da konačno reaguje i zaustavi „udar na institucije“.\nKomšić je pozvao „probosanske predstavnike“ u institucijama na razgovore i konsultacije u vezi sa, kako je kazao, institucionalnim odgovorom na separatističke aktivnosti.\nUz posredovanje američkih zvaničnika i predstavnika EU u Neumu su danas počeli pregovori političkih stranaka iz Federacije BiH izmenama Izbornog zakona u BiH.


Peugeot premijere i akcijske cene za Sajam automobila - Muški magazin - trendovi, fitness, lifestyle, saveti, devojke... `\nKao što su ljubitelji Peugeot vozila navikli i ove godine na štandu u hali 1 biće izloženi najatraktivniji modeli iz game, a što je još važnije spremni su i specijalni sajamski uslovi kupovine.\nDefinitivno zvezda štanda će biti mnogosturki osvajač titula u poslednjih 5 meseci. Na lovorikama trostrukog trijumfa modela 3008 DKR, Peugeot 3008 je na sajmu u Ženevi odneo titulu za automobil godine “Car of the year” u izboru 58 novinara iz 22 zemlje. I pored 20 titula osvojenih širom kontinenta, u petak 17. marta ovaj model je svoju dominaciju potvrdio i u Srbiji osvojivši nagradu za automobil godine kao i za SUV godine u izboru čiji su žiri činili članovi Asocijacije automobilskih novinara Srbije.\nPored ovog šampiona na podijumu za premijere biće još jedno SUV vozilo, ali sa 7 sedišta - novi 5008. Model koji je sve promenio osimnaziva, stiže sa najnovijim i-cockpitom , nudi veoma široku modularnost uz elegantan i dinamičan dizajn. Za 11cm duži od prethodnika i 19 cm od modela 3008, sa ukupnom dužinom od 4.64 metra , pruža vozaču i putnicima maksimalan komfor koji od njega svi i očekuju.\nSvakako model koji je veoma zanimljiv za naše tržište dočekao je svoju novu verziju. Svi posetioci Sajma automobila imaće čast da premijerno vide novi Peugeot 301 i priliku da izaberu odgovarajući model sa velikog lagera. Putem finansijskog lizinga ovaj automobil je dostupan za 118 evra mesečno u Active paketu opreme sa benzinskim motorom.\nU okviru kampanje “Ima sve“ , uvoznik Euroimpex autogroup je pripremio puno iznenađenja i akcijske cene koje kupci mogu da iskoriste već sada, a ponuda se odnosi na konkretne pakete opreme sa uključenom metalik bojom. Najprodavaniji model, Peugeot 208 dostupan je za 114 evra mesečno sa 1.2 Puretech motorom u paketu opreme koji sadrži klima uređaj, ekran osetljiv na dodir, svetla za maglu, metalik boju, led dnevna svetla.\nTreći predstavnik SUV tima, gradski krosover , restilizovani 2008 takođe sa 1.2 Puretech motorom i opremom koja sadrži : klima uređaj, ekran osetljiv na dodir, svetla za maglu, metalik boju i kožni volan dostupan je za 150 evra\nKao predstavnik modela sa dizel motorom 308-ica sa 1.6 Hdi agregatom i 100 ks u paketu sa automatskom klimom, ekranom osetljivim na dodir, metalik bojom, svetlima za maglu i kožnim volanom, putem lizinga je dostupna za 172\nZa sva tri modela kalkulacije su date za 30% učešća, rok otplate od 72 meseca i NKS od 3,25%. I to nije sve, u hali 4 će biti izložena kompletna gama dostavnih vozila uključujući premijeru novog Experta kao i najnoviji model Traveller, dok će svi ljubitelji dvotočkaša u hali 7 moći da vide najnovije modele Peugeot skutera.\nPROČITAJTE SLEDEĆI TEKST: Opel na Međunarodnom salonu automobila u Beogradu


I sa povećanjem plata, lekari i dalje nedovoljno zarađuju | Nova Ekonomija\nI sa povećanjem plata, lekari i dalje nedovoljno zarađuju\nFoto: Pixabay - MahmudAl\nDa plate lekara nisu dovoljno visoke slažu se i sindikalci i građani. Iako je vlast sprema povećanje od osam odsto, zdravstveni radnici poručuju da nije ni blizu dovoljnog, jer trenutno lekari dobijaju tek tri puta veću zaradu od nemedicinskog kadra, a ta razlika bi trebalo da bude skoro duplo veća. Tako makar predviđa sistem platnih razreda, čija se primena "kuva" i odlaže već godinama.\n"Trenutno su kolege ljute, besne i pomirene sa situacijom. Pokušavaju, kao i decenijama pre u zdravstvu u Srbiji, da svojim ličnim angažmanom pomognu pacijentima. Ali, znate, kada je epidemija i kada je toliki broj pacijenata, a sve ovako loše organizovano, onda je to veoma teško. Iscrpljeni smo i odavno bez mogućnosti", kaže za Novu ekonomiju predsednik Sindikata lekara i farmaceuta Rade Panić.\nOn objašnjava i da se mnogim lekarima, pre svega mladim, stalno produžavaju ugovori o radu na određeno, umesto da dobiju stalno zaposlenje. Ovi mladi ljudi nisu u mogućnosti da planiraju svoj život, objašnjava on. Niti znaju koliku će zaradu da prime za svoj rad, niti imaju slobodnih dana.\nNaša redakcija je imala uvid u pojedine dokaze o obračunima zarade ("platne listiće“) lekara iz kovid bolnice u Batajnici iz kojih može da se vidi da jedan sat rada lekara vredi tek nešto više od 480 dinara. U taj iznos nije uračunat kovid dodatak koji zdravstveni radnici koji rade sa kovid pacijentima dobijaju za vreme pandemije.\n"Već smo tim povodom imali više primedbi. Tražili smo da se napravi pravilnik, da se zna koliko ko dobija ako se nalazi u kovidu. Međutim, to je sve i dalje ostalo na tome da direktor, odnosno službe u bolnici, prave spisak ljudi koji rade u kovidu, pa se onda prema broju radnih sati određuje kakav je dodatak", kaže on.\nSpiskove zaposlenih međutim, niko ne proverava, pa je sve ostavljeno "na volju direktora".\n"Imali smo tu veliki problem, jer su direktori pisali i one koji ne rade u kovidu, pa su oni dobijali dodatak", kaže Panić.\nI Zoran Ilić, predsednik Granskog sindikata zdravstva i socijalne zaštite "Nezavisnost", kaže da su dobijali pritužbe iz velikog broja ustanova.\n"Zbog toga smo i pripremili neke inicijative iz sindikata da se, eventualno, tu uključi i Komisija za bezbednost i zaštitu zdravlja na radu ili da napravimo jednu univerzalnu formulu po kojoj bi se ti dodaci delili, da ne bude oštećenih", kaže on.\n"Prepušteno je da to rade direktori ustanova sa svojim pomoćnicima i da oni određuju ko dobija pet, ko 20, a ko 30 odsto", kaže Ilić.\n"Anesteziolozi imaju najveća primanja, jer u Kraljevu samo mi radimo u kovid intenzivnoj nezi. U nekim drugim velikim ustanovama, mislim da bi svi oni koji se nalaze u intenzivnim negama, trebalo da imaju isti taj dodatak", kaže on.\n"Naša osnovna plata je oko 108.000 dinara. Sa dežurstvima i svim ostalim izađe na 150.000-160.000, u zavisnosti od meseca. A ovih 20.000 dinara kovid dodatka ako računate na tih 108.000, bilo bi oko 20 odsto", objašnjava on.\nMedicinska sestra koja radi "u šoku u kovidu" u Kraljevu za mesec dana dobije 6.000-7.000 dinara kovid dodatka, kaže Panić, a lekar specijalista koji nije anesteziolog dobije 16.000-18.000.\n"U zdravstvu imate tri različite osnovice. Jednu za lekare, drugu za medicinske tehničare, a treću za nemedicinsko osoblje, što apsolutno ne bi smelo da bude dopustivo", kaže naš sagovornik.\n"Naši higijeničari i bolničari koji bi trebalo da imaju koeficijent 1,1 do 1,3, puta ta osnovna plata, dakle trebalo bi da imaju oko 38.000. Njima kada obračunaju platu, oni imaju oko 27.000-28.000, a onda im doplate do minimalne zarade", objašnjava Panić.\n"Kada bi, na primer, preračunali platu lekara specijaliste po Zakonu koji je usvojen, ali se njegova primena odlaže, onda bi lekar specijalista, kome je plata - koeficijent 5,6 puta osnovica, a to je minimalna zarada koja je 33.000-34.000, imao 180.000 kao osnovnu platu. Ta plata sada nije 180.000 nego je 108.000, a u njoj su i topli obrok i regres", kaže Panić.\nPlata raste osam, a treba 20 odsto Zbog toga su zdravstveni sindikati složni da nisu zadovoljni platama ni van pandemije, pa tako ni sada, kada im je najavljeno povećanje zarada od naredne godine od osam odsto.\n"Očekivali smo malo više. Mi smo kao sindikati prošle godine doneli neki cilj. Ne želimo da licitiramo, već želimo da 2025. osnovna plata bude u rasponu od 450 evra za nekvalifikovane radnike, pa da sestra ima oko 900 evra, a da lekar ima 1.800 evra“, kaže Ilić.\nOvakav rast plata bi značio da bi plate trebalo da rastu oko 20 odsto godišnje. Panić kaže da apsolutno misli da plata koju imaju nije dovoljna ni za ono što rade van kovida.\n"Potpuno razumem da kovid dodaci ne mogu da budu preko 30 odsto, ali bi mogli da budu makar 30 odsto, pa bi onda bili i preko 30.000 a ne 21.000. I pre svega, da svima bude jednoobrazno, a ne da direktor može time da nekoga kupuje, ucenjuje ili da nekome da za nešto što nije uradio, a da druge zakine", kaže Panić.\n"Mi ćemo tražiti da bude dodatak od 20 ili 10 odsto za ljude koji možda i ne rade u kovid zonama, jer i oni su izloženi riziku", kaže on.\nBlizu trećine čitalaca misli da bi lekari trebalo da imaju više od 200.000 dinara zarade, a skoro četvrtina da bi trebalo da budu iznad 100.000 dinara. Čitaoci su davali različite predloge na koji način bi država trebalo da se oduži lekarima za rad u pandemiji, a najveći broj njih je predlagao povećanje plate ili bolje uslove rada.\nPanić i Ilić su različitog mišljenja kada je u pitanju uvođenje beneficiranog staža. "Mi smo pre za to da, ako već hoće predsednik nešto da učini za nas, onda kovid treba da se proglasi za profesionalnu bolest, jer će mnoge kolege i mnogi zaposleni u zdravstvu imati problem, bilo po pitanju kolega koje su preminule, pa su tu njihove porodice, bilo po pitanju kolega i ostalih zaposlenih koji su bolovali, a kojima su ostale posledice", kaže Panić.\n"Zakon kaže da se beneficirani radni staž propisuje za one koji rade na terenu. Zato ga imaju vojska i policija, a u zdravstvu Hitna pomoć. Pobrkani su lončići, nema beneficiranog radnog staža jer radite u ustanovi gde inače radite. Kovid je oboljenje koje je zarazno kao što je hepatitis, kao što je TBC, kao što je sida, kao što je grip", dodaje Panić i pita se šta će onda biti sa medicinarima koji rade sa ovim bolestima.\n"Mi već pišemo inicijativu za beneficirani radni staž, jer smatramo da smo sada u nekoj vrsti specijalnog rata i ne vidim sada nikakvu razliku u odnosu na naš rad tokom devedesetih godina, kada smo dobili beneficirani radni staž za učešće u ratu", kaže Ilić.


Vlada Republike Srbije usvojila je Akcioni plan za sprovođenje Strategije integrisanog upravljanja granicom u Republici Srbiji 2017-2020 za 2019. godinu, Odluku o obrazovanju radne grupe za koordinaciju i utvrđivanje mera za podsticaj domaće građevinske industrije i više uredbi.\nStrategija integrisanog upravljanja granicom u Republici Srbiji 2017-2020 definiše strateške i ciljeve granične policije, carine, granične veterinarske i fitosantirane inspekcije, kao i deo ciljeva u vezi sa migracijama, vizama i azilom.\nNa osnovu Okvirnog nacionalnog plana, nadležni državni organi na godišnjem nivou izrađuju i akcioni plan, koji se revidira i dopunjava na godišnjem nivou, kako bi se osiguralo potpuno i efikasno sprovođenje ciljeva zacrtanih u Strategiji integrisanog upravljanja granicom u Republici Srbiji 2017-2020.\nNa sednici je usvojena i Odluka o obrazovanju radne grupe za koordinaciju i utvrđivanje mera za podsticaj domaće građevinske industrije, koju će činiti predstavnici Ministarstva građevinarstva, Privredne komore Srbije, Ministarstva privrede, Udruženja banaka Srbije, građevinskih i putarskih kompanija.\nZadatak radne grupe je da napravi akcioni plan s merama koje bi kompanijama iz Srbije olakšale dobijanje poslova.\nNa sednici je usvojeno više uredbi - Uredba o kriterijumima održivosti biogoriva čiji je cilj da se kriterijumi iz evropskog prenesu u domaće zakonodavstvo i uspostavi sistem njihove verifikacije.\nVlada je usvojila Uredbu o utvrđivanju državnog programa obnove infrastrukture, koja je u nadležnosti jedinice lokalne samouprave, oštećene ili porušene usled dejstva poplava i grada u junu 2019. godine.\nOvom uredbom utvrđuje se Državni program obnove komunalne infrastrukture, mostova, puteva drugog reda i sanacije klizišta na pojedinim putnim pravcima, mere koje treba preduzeti, redosled sprovođenja, rokove za sprovođenje i organe državne uprave nadležne za koordinaciju ovih aktivnosti, a za ove namene izdvojeno je 1.200.000.000 dinara.\nUsvojena je i Uredba o internom tržištu rada državnih organa kojom će se utvrditi pojam i sadržina Evidencije internog tržišta rada, način vođenja i obezbeđivanje podataka potrebnih za upis u evidenciju.\nPrimenom ovog propisa uskladiće se ponuda i tražnja za odgovarajućim profilom državnih službenika unutar državnih organa, povećaće se interna transparentnost slobodnih radnih mesta i mobilnost zaposlenih u okviru državnih institucija.\nEvidencija internog tržišta sadržaće precizne podatke o slobodnim radnim mestima i kadrovskim potrebama državnog organa, podatke o zaposlenima koji žele trajni ili privremeni premeštaj na drugo radno mesto i podatke o neraspoređenim državnim službenicima, uz obavezu da svi podaci budu dostupni i javni.\nVlada je usvojila i Uredbu o utvrđivanju plana zvanične statistike za 2020. godinu.


"Došao vam glave burazerski kapitalizam" - Balkanska\nO šansama Srbije da postane članica Evropske unije, kao i tendencijama Evropljana, pričali su za “Blic” domaći i strani stručnjaci: Strahinja Subotić iz Centra za evropske politike i Erik Gordi, profesor političke i kulturne sociologije na londonskom UCL-u. Obojica se slažu da promene na evropskom plitičkom polju, koje podrazumevaju Bregzit, francuskog predsednika Emanuela Makrona, nemačku kancelarku Angelu Merkel – znatno utiču na okolnosti Srbije kao kandidata za članstvo u EU. Međutim, zanimljivo je da obojica ističu da odgovornost ipak pripada nama, a osnovna poruka: “Da je Srbija zaista radila na tome da budemo deo EU – do sada biste bili potpuno spremni, a ulazak bi bio pitanje formalnosti”.\nKoren problema Gordi vidi u tome što se u više navarat na Balkanu pokazalo da je EU spremna da gleda kroz prste na određene autoritarne prakse u kandidatskim zemljama – ili radi prividne “stabilnosti” ili u nadi da će na taj način izvojevati da Srbija i Kosovo postignu dogovor o statusu.\n– Od strane zemalja u regionu, na proces ispunjenja uslova za članstvo se gleda kao na pitanje forme a ne sadržaja. Što se forme tiče, usklađivanje domaćeg zakonodavstva sa evropskim standardima odlično ide svuda: koji god se zakon traži od zemlje kandidata, taj zakon će biti usvojen. Ali će biti usvojen bez debate i možda bez svesti poslanika o tome za šta glasaju. U srpskom parlamentu je više od 70 odsto novih zakona izglasano po hitnom postupku, znači bez ozbiljnog razmatranja.\n– Radi se o situaciji za koju znaju svi, ali se malo priča: zakoni koji su usvojeni država nije u stanju da primeni, nema ni nameru da ih primeni, i oni ostaju neprimenjeni. Situacija je ozbiljna ako se uzme u obzir to što je svrha tih zakona da obezbeđuju vladavinu prava, nezavisnost institucija, i demokratski poredak – smatra Gordi.\n– Iza fasade pravne države funkcioniše neformalan sistem pun klijentelizma, rada preko veze, i burazerskog kapitalizma. Zajedno s tim opada poverenje u institucijama i nada za budućnost. Očigledno je da postojanje paralelnog sistema koji funkcioniše mimo legalnog reda odgovara ljudima koji se nalaze na položajima u vlasti, pa zato je verovatnoća promene mala. Tu se stvaraju praktični problemi u životu građana, naročito u životima onih građana koji nemaju društveni kapital da rade “preko veze”. Stvaraju se problemi i na sistemskom nivou, jer u sistemu kojemu ne odgovaraju valadavina prava, nezavisnost sudstva i sloboda medija, te stvari neće biti uvedene.\n– Može se odgovoriti na to pitanje na ovakav način: da su zemlje u regionu želele da imaju evropske standarde i evropski poredak, već bi ih imale. Onda bi članstvo predstavilo čisto formalno pitanje. Ovako kako se radi, primorani smo da pitamo kakve su šanse da zemlje postanu članice bez toga da udovoljavaju uslove za to. Na taj način se pitanje statusa pretvara u političko pitanje, koje sve više zavisi od kalkulacija kao što su stav Francuske, posledice mogućeg izlaska Britanije, odnos stranaka u EP-u, i tako dalje. U tom slučaju, svaki pokušaj predviđenja liči manje na vremensku prognozu, a više kao tumačenje značaja listova čaja koji su ostali na dnu šolje.\n– Razlozi zbog čega se ta osnovna činjenica ignoriše dolaze i zbog unutrašnje politike i od same EU. Na nivou EU, upitna je privrženost zajedničkim vrednostima. Ove godine je po prvi put jedna država članica, Mađarska, izgubila staus “slobodne” zemlje u indeksu “Fridom hausa”, i Poljska je na sličnom putu – kaže Gordi.\n“Od nas zavisi”\nS tim stavom slaže se i Strahinja Subotić iz Centra za evropske politike. On objašnjava za “Blic” da 2019. godina nije previše ohrabrujuća i obećavajuća ne samo za Srbiju, već i za ceo Balkan. Kako navodi, trenutne okolnosti su takve da evropska vrata nisu zatvorena, ali jesu pritvorena.\n– Evropska unija i njeni lideri daju podršku evropskoj perspektivi Srbije, tako da se čitav proces nastavlja, ali najviše zavisi od nas – kaže on.\nKako objašnjava, u EU je u toku “velika igra”, od Bregzita, preko unutrašnje krize u EU, do predstojećih izbora i pregovora o finansijskom okviru za period do 2027. godine…\n– Rumunija, koja trenutno predsedava EU, sama je rekla da se neće baviti proširenjem EU do okončanja izbora za Evropski parlament, što praktično znači da ono neće biti tema do maja, kada se izbori održavaju – kaže Subotić.\nU suštini, predizborna “kampanja” u EU, a nakon toga i formiranje njenih organa koje bi moglo da potraje do oktobra, praktično priču o proširenju odlažu za sedam-osam meseci, odnosno do konstituisanja nove Evropske komisije i parlamenta.\n– Zato je aktuelnim zvaničnicima cilj i bio da do izbora dođe do sporazuma između Beograda i Prištine. Sada, ali i nakon njih, pitanje je koliko će biti fokus na proširenju – objašnjava Subotić.\nKako kaže, izbori nisu u prvom redu ti koji utiču na proširenje, ali jesu druge stvari, odnosno države, poput Francuske. On je podsetio i na stav francuskog predsednika Emanuela Makrona o tome da je pre proširenja neophodna reforma EU, što je pre nekoliko dana ponovila i francuska ministarka za Evropu koja je boravila u Srbiji. Na pitanje šta podrazumeva ta unutrašnja reforma, i koliko bi ona mogla da potraje, Subotić kaže da je to “pitanje od milion dolara”.\n– Unutrašnja reforma EU je, pre svega, odnos između Francuske i Nemačke. Makron bi da dodatno federalizuje EU, da kreira fiskalnu uniju, a za Nemačku je sve to osetljivo jer nije previše spremna da svoje finansijske “alate” prepusti EU – priča on.\n– Kada je u pitanju Srbija, činjenica je da ova godina ne obećava previše, ali 2020. će brzo doći, što bi i za Srbiju i za Balkan mogla da bude “druga šansa”. Tome u prilog govori i potez Hrvatske, koja preuzima predsedavanje EU u prvoj polovini sledeće godine, da će organizovati tada samit o proširenju – objašnjava Subotić, i ističe da “ne treba očajavati što je EU ove godine zauzeta”, i da bi do sledeće prilike trebalo raditi na sebi.\n– Ovde nije problem samo u EU, već i do nas. Srbija spada u red “zarobljenih država”, i nisam siguran da bi do 2023. godine, dok kada bi morao da bude krajnji rok za kompletnu reformu i zatvaranje svih poglavlja ukoliko želi priključenje dve godine kasnije, čitav posao mogao da bude završen – zaključuje on.\nIzvor: Blic/ Lana Gedošević, M. Milojković\nTags: EVROPSKA UNIJA, KAPITALIZAM, SRBIJA


Pronađen ugovor CEFTA Pronađen ugovor CEFTA\nPronađen ugovor CEFTA\nObjavljeno: 21. 3. 2012 u 09:48h\nNestanak orginala Ugovora o bescarinskoj trgovini sa sedam zemalja regiona (CEFTA), jednog od najvažnijih međunarodnih ugovora BiH nema obilježja krivičnog djela, zaključio je Tužilaštvo BiH koje je ovih dana o svom nalazu obavijestilo i parlament BiH.\nTo znači da nadležni u Ministarstvu inostranih poslova BiH, iz čije arhive je prije par godina nestao ovaj sporazum, a potom prošle godine slučajno pronađen, i ubuduće mogu da “gube” najznačajnije dokumente bez straha od posljedica, piše danas “Pres”.\nU šturom odgovoru Tužilaštva parlamentu BiH ne navodi se da li su uopšte sproveli istragu o skandalu kojim je BiH osramoćena u svijetu, pogotovo što je prije CEFTA sporazuma nestao Dejtonski sporazum.\nZamjenik ministra spoljnih poslova BiH Ana Trišić – Babić rekla je da je ugovor CEFTA pronađen sasvim slučajno, dodajući da od potencijalno odgovornih za nestanak nikada nije odgovarao.\nOna je precizirala da je taj ugovor pronađen početkom prošle godine, kada je odjednom “vaskrsnuo” u dokumentaciji Odjeljenja za međunarodnu pravnu saradnju i to pošto je Hrvatska, kao depozitar ugovora, uputila zahtjev da dobije jednu kopiju kako bi nadomjestila zagubljenu.\nTrišić – Babić je istakla da se Dejtonski sporazum i dalje se vodi kao nestao.


Audi: Do 2025. prodaja će se više od 50 odsto sastojati od SUV modela - Auto Republika\nAudi: Do 2025. prodaja će se više od 50 odsto sastojati od SUV modela\n12/06/2018 - 11:38\nU Severnoj Americi, SUV modeli već sada zauzimaju 51 odsto ukupne prodaje marke.\nAudi je sa očiglednim zadovoljstvom objavio da mu automobili „idu kao alva“ ove godine. Od početka 2018., nemački proizvođač je, kao što smo izvestili, isporučio oko 287.500 jedinica iz Q porodice, što, kada je totalna prodaja u pitanju, iiznosi 36,6 odsto.\nAudi procenjuje da će do 2025. SUV modeli postati najvažniji sektor za kompaniju, jer će se na njega odnositi više od polovine ukupne prodaje. Ovaj cilj je već ostvaren na severnoameričkom tržištu.\nNajuspešniji SUV je Q5, koji pronašao 24.700 kupaca tokom maja. Od početka 2018., ovaj model je našao više od 125.750 vlasnika. Najbrže rastužem automobilskom segmentu će se uskoro pridružiti novajlija u vidu Q8 perjanice, koji će u prodaju ući u trećem kvartalu u Evropi, a krajem 2018. u SAD. Što se Kine tiče, prve isporuke će započeti u prvim mesecima sledeće godine.\n„Ovaj premijum SUV je perfektna „akvizicija“ SUV segmentu i novi sjajan potez u okviru naše modelne inicijative“, rekao je Bram Šot, član odbora Audija, zadužen za prodaju i marketing. „Posebno na glavnim tržištima poput kineskog i američkog, ovaj automobil će biti značajan generator prodaje a ujedno će pojačati naše tržišne pozicije.“\nŠto se Kine tiče, ona nastavlja da igra veoma važnu ulogu za Audi. U najmonogoljudnijoj zemlji sveta, prodato je 258.413 automobila u prvih pet meseci. Otprilike svaki peti Audi u Kini je Q5. U međuvremenu, prodaja u SAD je porasla za 1,6 odsto u odnosu na 2017., dok u Evropi doživljava neznatan pad.\ntags: audi Audi Q5 audi q7 Audi Q8 crossover evropa kina suv usa\nprevious Ferrari 458 Spider šalje jasnu poruku mafiji (VIDEO)\nnext Tenzije izazvane skandalom rastu unutar Daimlera\nRenault priznao da je platio svadbu Karlosa Gona\n08/02/2019 - 16:04\nŠot napušta Audi a novi izvršni direktor postaje lik koji stiže iz BMW-a\nChevrolet prati poteze Chryslera i Forda\nPar rečenica sa glavnim dizajnerom Citroena\n26/05/2018 - 15:49


M. K. 22. decembra 2019. 06:46\nDve snažne oluje koje su pogodile Španiju i Portugaliju u poslednja tri dana odnele su najmanje osam života i izazvale poplave i štete.\nU Andaluziji je nastradao jedan surfer, dok se drugi muškarac utopio u Granadi pokušavajući da pređe nabujalu reku kolima, a u Madridu je poginula žena na koju je usled jakog vetra pao deo zida u centru grada. U različitim delovima zemlje poginule su još tri osobe.\nŠpanska civilna odbrana saopštila je da je vetar duvao 140 kilometara na čas, a da su talasi na severozapadnoj obali Atlantika bili visine devet metara, prenosi Rojters.\nPrema podacima portugalske civilne zaštite, jak vetar i obilne padavine oborile su drveće i izazvale poplave zbog čega je oštećena infrastruktura.\nU Portugaliji nevreme je odnelo dve žrtve. Evakusinao je više od 250 ljudi u centralnoj Portugaliji zbog porasta vodostaja.\nNevreme iz Hrvatske stiže u Srbiju: 6.500 munja i pijavice (video)\nStrašno nevreme u Austriji, klizište zatrpalo voz (video)\nOlujno nevreme pogodilo je delove Italije te izazvalo smrt vozača u subotu, a Veneciji prete nove poplave.\nU severnoistočnoj pokrajini Furlanija Julijska krajina muškarac je poginuo noću na subotu kada je njegov auto naletio na delimično poplavljen put koji je zatvoren za saobraćaj.\nNesrećni vozač pozvao je pomoć ali pre dolaska vatrogasaca bujica je odnela njegovo vozilo, prenosi novinska agencija Ansa.\nU Veneciji je plimni talas narastao na 120 centimetara oko 7.30 ujutro, a u nedelju i ponedeljak ujutro očekuje se da će nivo vode dostići 130 centimetara što znači da će 46 odsto grada biti pod vodom, prenose mediji


RTS :: Uhapšen osumnjičeni za organizaciju ubistva predsednika Haitija\nSvet Uhapšen osumnjičeni za organizaciju ubistva predsednika Haitija\nponedeljak, 12. jul 2021, 07:53 -> 08:11\nUhapšen osumnjičeni za organizaciju ubistva predsednika Haitija\nPolicija Haitija saopštila je u nedelju da je uhapsila jednog od osumnjičenih organizatora ubistva predsednika Žovanela Moiza, a radi se o Haićaninu koga vlasti sumnjiče da je angažovao plaćenika da izvedu atentat i da je imao nameru da zameni Moiza na mestu šefa države.\nMoiz je ubijen u sredu u predsedničkoj rezidenciji u glavnom gradu Port o Prensu, a vlasti navode da je u atentatu učestvovalo 26 Kolumbijaca i dvojica Amerikanaca poreklom sa Haitija, podseća Rojters.\n"Cilj napadača je prvobitno bio da se osigura bezbednost Emanuela Sanona, ali je kasnije misija promenjena, pa su jednom od neposrednih izvršilaca pokazali nalog za hapšenje predsednika Republike", dodao je Šarl.\nTakođe, nije jasno zašto bi Sanon želeo da sruši Moiza, čije je ubistvo poslednje u nizu problema u toj zemlji, koja je već zatražila međunarodnu pomoć, preneo je Rojters.\nOsumnjičeni za učešće u atentatu su rekli istražiteljima da im je rečeno da treba da uhapse predsednika, a ne da ga ubiju, preneo je Majami herald izjavu osobe koja je upoznata sa istragom.\nČižov o izveštaju Evropskog parlamenta o Rusiji: Klasičan primer mešanja u unutrašnje stvari\nZara iz Kabula se "dokopala" Ramštajna u Nemačkoj, a onda završila u Indijani


Cilj prezentacije i javne rasprave o prednacrtu sporazuma je da se utvrde jasni principi i prioriteti u saradnji vlasti i nevladinih organizacija u procesu evropskih integracija, koji bi rezultirali većim učešćem građana i nevladinih organizacija u procesima aktivnog kreiranja i primjene javnih politika.\nPrilikom prezentacije sporazuma ministar pravde BiH, Josip Grubeša je izjavio: «Ministarstvo pravde BiH je u proteklom periodu uložilo znatne napore kako bi unaprijedilo sistem transparentnosti, saradnje i otvorenosti prema građanima i organizacijama civilnog društva. Kruna tih napora je aplikacija e-konsultacije putem koje građani aktivno i direktno učestvuju u izradi zakona na državnom nivou. Cilj nam je što je više moguće uključiti nevladin sektor i građane u kreiranje zakona, jer se zakoni ne donose zbog političara, već zbog građana».\n«Zbog značaja sporazuma kojim se utvrđuju temelji buduće saradnje organizacija civilnog društva sa institucijama Vijeća ministara BiH, smatramo da je izuzetno važno da utičemo na definiranje teksta sporazuma, kao i da nadziremo, odnosno učestvujemo u procesu njegove primjene», dodao je Slaviša Prorok, projekt menadžer Centra za promociju civilnog društva (CPCD).\nOrganizatori događaja su bili Ministarstvo pravde BiH, CPCD i predstavnici projekta «Jačanje kapaciteta vladinih institucija za učešće u političkom dijalogu sa civilnim društvom» (CBGI) koji finansira Evropska unija.\n«Funkcionalni dijalog sa civilnim društvom i učešće građana u procesu kreiranja i provedbi javnih politika važan je element procesa evropskih integracija. Današnja prezentacija i javna rasprava predstavlja konkretan primjer kako institucije BiH vode aktivan i funkcionalan dijalog sa civilnim društvom», zaključio je Goran Žeravčić, vođa tima CBGI projekta.\nPrezentacije i javne rasprave o prednacrtu Sporazuma o saradnji između Vijeća ministara BiH i nevladinih organizacija u BiH će se u narednom periodu također održati u Mostaru, Livnu, Banjaluci i Bijeljini.


Data status – Istorijski atlas za osnovnu i srednje škole – Beogradski sajam\nData status – Istorijski atlas za osnovnu i srednje škole\nDa bi se istorijski događaji i pojave pravilno shvatili, neophodno je razumeti vreme i prostor u kome su se odigrali. Istorijski atlas izdavačke kuće Data Status, na živopisan način predočava učenicima prostore i okolnosti u kojima su delovale njihove omiljene istorijske ličnosti.\nAtlas sadrži više od dve stotine istorijskih karata na reljefnim podlogama i mnoštvo ilustracija i fotografija koje verno prikazuju tragove prošlosti. Uz galeriju slika, moderan dizajn i lepo osmišljena grafička rešenja, atlas predstavlja pouzdan vodič kroz prošlost koji bi trebalo da bude trajna vrednost u biblioteci svakog doma.\nIstorijski atlas je odobren od strane Ministarstva prosvete za upotrebu u osnovnoj i srednjim školama kao dodatno nastavno sredstvo i biće predstavljen na 49.Sajmu obrazovanja i nastavnih sredstava na Beogradskom sajmu.\nBeogradski sajam2018-10-19T19:39:32+02:0019.10.2018.|Sajam obrazovanja|


Kijanu Rivs hoće da bude Vulverin - Muški magazin - trendovi, fitness, lifestyle, saveti, devojke...\nKijanu Rivs je verovatno najpoznatiji po svojoj ulozi Nea u filmskom serijalu „Matriks“, ali on je isto tako ostavio veliki trag sa ulogom Džona Vika koji je trenutno jedan od najpopularnijih akcionih filmova. U najnovijem intervjuu koji je Rivs radio, on je izrazio želju da glumi Vulverina i da metalne kandže preuzme od kolege Hju Džekmena kojeg izuzetno ceni i poštuje.\nOn je takođe rekao da bi voleo da se oproba i u ulozi Betmena, odnosno Brusa Vejna, ali da mu više pristaje Logan i da smatra da bi se odlično snašao sa velikim zulufima i adamantijumskim kandžama.\nKao što većina vas zna, Vulverina je preko 15 godina glumio Australijanac, Hju Džekmen, ali on je nažalost odlučio da prestane da tumači ovog lika, pa je sada potraga za novim glumcem koji će ga zameniti. Mnogi izvori tvrde da će to biti Tom Hardi, a čak je i sam Džekmen rekao da misli da je on idealan za ulogu.\nIpak, nakon izjave Kijanu Rivsa, počele su da stižu peticije koje traže da on bude novi Vulverin. Sigurni smo da se to u skorijem periodu neće desiti, ali priznajemo da bismo voleli da vidimo kako bi on izneo ovog superheroja na velikom platnu.


Parlamentarna skupština SE podržala osnivanje REKOM-a\nU rezoluciji Pomirenje i politički dijalog zemalja bivše Jugoslavije, izvjestioca Pjetra Marćenara, koju je, prije dva dana, usvojila Parlamentarne skupštine Savjeta Evrope (PS SE), posebno je istaknut značaj osnivanja Regionalne komisije za utvrđivanje činjenica o ratnim zločinima i drugim teškim kršenjima ljudskih prava na teritoriji bivše Jugoslavije (REKOM), saopšteno je danas iz Koalicije za REKOM.\nMarćenaro je pozvao zemlje regiona da podrže uspostavljanje regionalne komisije za istinu i pomirenje, sa učešćem svih zemalja zahvaćenih sukobima, radi postizanja uzajamnog razumijevanja o prošlim događajima kao i priznavanja svih žrtava sukoba.\nMarćenaro je rekao da je potrebno da PS SE da podršku inicijativi za formiranje regionalne komisije za istinu (REKOM), iza koje je stalo više od 1000 nevladinih organizacija i pojedinaca u regionu, kako bi se mobilisalo javno mnjenje i taj proces ne bi zasnivao samo na dobrovoljnom radu.\nU rezoluciji se pozivaju sve zemlje bivše Jugoslavije da obezbijede da pitanje nestalih ostane prioritet, kao i da otvore svoje arhive i omoguće finansiranje građanskih inicijativa koje nastoje da popišu žrtve sukoba, čime bi se konačno riješilo pitanje nasljeđa prošlosti.\nTakođe je istaknuto, da sve zemlje bivše Jugoslavije treba da učestvuju u osnivanju REKOM-a, nezavisno od svog statusa i na taj način doprinesu popisivanju svih zločina u ratu u cilju odavanja počasti i priznavanja svih žrtava.


Desetine hiljada ljudi protestovale su u nedelju u beloruskoj prestonici Minsku, tražeći ostavku predsednika Aleksandra Lukašenka. Prema proceni organizacije za ljudska prava Viasna, u Minsku se okupilo više od 100.000 ljudi, prenosi AP.\nDemonstranti su u kolonama marširali ispred vojnika i vojnih vozila, uprkos upozorenju vlade. Mahali su crveno-belim opozicionim zastavama i uzvikivali "odlazite" i "pacovi", prenosi agencija Rojters.\nProtesti su održani i u drugim velikim gradovima širom Belorusije, saopštila je portparolka Ministarstva unutrašnjih poslova Olga Čemodanova.\nGrupa za ljudska prava "Spring-96" saopštila je da je uhapšeno najmanje 70 osoba. Ruska novinska agencija Interfaks prenela je da je nekoliko ljudi povređeno kada je policija razbila protest ispred državne fabrike traktora.\nInterfaks je preneo i podatke beloruskog Ministarstva unutrašnjih poslova da je uhapšeno najmanje 100 učesnika protesta.\nNa snimku lokalnog medija "TUT.BY " vidi se kako jedna žena uzvikuje "sramota" dok maskirani pripadnici bezbednosnih snaga privode građane.\nMinistarstvo unutrašnjih poslova saopštilo je da je u subotu priveden 91 učesnik protesta i najavilo da će pooštriti bezbednosne mere "i preduzeti sve neophodne mere da spreči narušavanje javnog reda" .\nTihanovskaja, koja će se naredne nedelje sastati sa poljskim premijerom u Varšavi, poručila je u video obraćanju u subotu da se ne može preokrenuti zamah protesta.\n"Belorusi su se već promenili, probudili su se i nije ih moguće naterati na staro razmišljanje", naglasila je Tihanovskaja.\nZapadne zemlje moraju da balansiraju između podrške prodemokratskom pokretu u Belorusiji i želje da ne isprovociraju Rusiju na vojnu intervenciju, ocenjuje Rojters.\nKriza predstavlja test odlučnosti evropskih zemalja, u trenutku kada razmatraju odgovor na trovanje ruskog opozicionara Alekseja Navalnog, koji se leči u Nemačkoj.\nLitvanski ministar spoljnih poslova Linas Linkevičijus je u intervjuu listu "Fajnenšel tajms" u nedelju zatražio od Evropske unije da uvede sankcije Belorusiji i spreči ruski uticaj ili da u suprotnom rizikuje da podrije svoj kredibilitet u spoljnoj politici.\n"Ponekad reagujemo prekasno ili su naše mere nepotpune i nemaju efekta na društvo ili ljude na vlasti", ocenio je Linkevičijus.\nLitvanija, Letonija i Estonija uvele su zabranu putovanja za Lukašenka i još 29 beloruskih zvaničnika, ne čekajući na poteze ostatka EU, i tome pokazale nestrpljenje opreznim pristupom Zapada.


Reisu-l-ulema primio koordinatora TIKA-e za BiH\nDanas je reisu-l-ulema Islamske zajednice u Bosni i Hercegovini Husein ef. Kavazović primio koordinatora Turske agencije za saradnju i koordinaciju (TIKA) za Bosnu i Hercegovinu Omera Faruka Alimcija. Na sastanku se razgovaralo o projektima koje TIKA realizira u Bosni i Hercegovini i planovima za budući angažman, sa posebnim osvrtom na projekte koje zajednički realizira sa Islamskom zajednicom.\nReisu-l-ulema se zahvalio g. Alimciju na njegovom ličnom zalaganju na polju jačanja saradnje između institucija Republike Turske i Bosne i Hercegovine. Istakao je kako Islamska zajednica cijeni sve napore koje TIKA-a kao specijalizovana agencija Vlade R. Turske poduzima s ciljem očuvanja kulturnog naslijeđa ovih prostora ali i podrške povratnicima i ukupnom ekonomskom razvoju zemlje.\n„Za Islamsku zajednicu je značajna i podrška koju TIKA pruža njenim obrazovnim institucijama bilo da se radi o obnovi i izgradnju školskih zgrada ili ulaganjima u naučne aktivnosti. Posebno smo obradovani podrškom TIKA-e organizovanju nedavnog simpozija o Imamu el-Maturidiju i podrškom naučnoj saradnji naših obrazovnih institucija sa onima iz Republike Turske“. - istakao je reisu-l-ulema Kavazović.\nGospodin Alimci se također zahvalio reisu-l-ulemi na podršci Islamske zajednice TIKA-i u realizaciji projekata i još jednom čestitao reisu-l-ulemi Kavazoviću na ponovnom izboru za poglavara muslimana na ovim prostorima.


Tribina „Političke aktivnosti Srba u Vojvodini od Austrougarske nagodbe do Velikokikindske konferencije“ - Kulturni centar Novog Sada - Културни центар Новог Сада\nTribina „Političke aktivnosti Srba u Vojvodini od Austrougarske nagodbe do Velikokikindske konferencije“\nTribina „Političke aktivnosti Srba u Vojvodini od Austrougarske nagodbe do Velikokikindske konferencije“ biće održana u petak 31. marta u 19 časova u Klubu „Tribina mladih“ Kulturnog centra Novog Sada. Autor i predavač biće dr Miloš Savin, istoričar.\nBečka aristokratija, oslabljena zbog rata sa Pruskom, popustila je pred mađarskim zahtevima za većom samostalnošću Ugarske, pa je umesto dotadašnjeg Austrijskog carstva, Austro-ugarskom nagodbom, 1867. stvorena federativna Austrougarska. Ugarski sabor je 1868. doneo Zakon o narodnostima, koji je dozvolio Srbima da samostalno uređuju svoje crkvene, školske i fondovske poslove, ali je odbio njihove zahteve za teritorijalnom autonomijom. Zakonom je predviđeno postojanje jedne, nedeljive, političke mađarske,nacije, kojoj bi pripadali svi stanovnici Ugarske. Specifičnost ovog zakona je činjenica da ga je upravo Ugarska vlada neprekidno kršila, na štetu narodnosti. Usvajanjem Miletićeve Osnove programa za srpsku liberalno-opozicionu stranku, na konferenciji u Bečkereku, početkom 1869. formirana je Srpska narodna slobodoumna stranka. Bečkerečki program, sa izmenama iz 1872. je postao osnova vojvođanskog opozicionog delovanja u narednim decenijama. Srpska narodna slobodoumna/liberalna stranka na čelu sa Miletićem je postala masovni, oduševljeni, narodni pokret vojvođanskih Srba. Bečkerečki program je insistirao na ravnopravnosti svih naroda Ugarske sa mađarskim narodom, na većim građanskim i demokratskim slobodama i zalagao se za još veću samostalnost Ugarske nego što je predviđeno nagodbom. Po pitanju autonomije Vojvodine, program je tražio pokretanje parlamentarne debate na državnom nivou o zahtevu Blagoveštanskog sabora, da Vojvodina bude teritorijalna autonomija sa sopstvenim organima. Bečkerečki program je propagirao panslavizam i specijalne odnose vojvođanskih Srba sa Srbijom. Srpski klerikalci i konzervativci koji su ranije optuživali Miletića za izdaju Austrije, ubrzo su našli saveznika upravo u mađarskoj vladi. Na samom početki delovanja Slobodoumne stranke, srpski klerik, arhimandrit German Anđelić je uz podršku Ugarskih vlasti, pokušao da formira srpsku umerenu stranku, sa ciljem da bude opozicija Miletićevom pokretu.\nMiletić i njegovi istomišljenici su imali ogromna očekivanja od Kneževine Srbije. Tražili su da Srbija aktivnom politikom izdejstvuje oslobođenje i ujedinjenje srpskog naroda koji se nalazio pod Turcima u Staroj Srbiji i Bosni i Hercegovini. Glavnu prepreku ovom zahtevu, Miletić je prepoznao upravo u sistemu vlasti u Kneževini Srbiji. Smatrao je da samo moderna, demokratska, liberalna Srbija, koja poštuje građanska prava može da ispuni nacionalnu misiju. Miletić je posebno kritikovao stvaranje kulta dinastije na uštrb građanskih sloboda, i nesnosnu birokratiju čija je jedina svrha bila očuvanje apsolutne vlati u Srbiji. Srbijanski režim je zabranio Miletiću ulazak u Srbiju, kao i distribuciju Zastave. U Beogradu „ljudi naoružani budžama išli su po javnim lokalima i tukli Miletićeve pristalice.“ Miletić je optuživan za republikanstvo. Srbijanska vlada je finansirala štampanje i podelu brošura, plakata i letaka čiji je cilj bio da se, raznim izmišljotinama, ocrni njegov lik. Nakon ubistva srbijanskog Kneza Mihaila Obrenovića 1868. beogradski režim, ali i srpski klerikalci iz Vojvodine optuživali su Miletića da je saučesnik i inspirator ovog ubistva. Cilj ove konstrukcije je bio da se od mađarskih vlasti, koje su svakako Miletića smatrale neprijateljem, izdejstvuje njegova eliminacija iz javnosti. Ugarska vlada je planirala hapšenje vođe vojvođanskih Srba, ali je u tome oklevala strahujući od oružane pobune Šajkaša i Banaćana, graničara. Nakon ukidanja i potpunog razoružanja Granice 1873. a u svetlu izbijanja istočne krize, predsednik ugarske vlade Kalman Tisa je postigao dogovor sa bečkim dvorom da uguši srpski liberalo-opozicioni pokret u Vojvodini, hapšenjem njegovog vođe. Zbog navodne veleizdaje Svetozar Miletić je uhapšen leta 1876. a suđenje, na kome će njegov branilac Mihailo Polit Desančić pobiti sve navode optužbe, počelo je tek u septembru 1878. godine. U ovom montiranom procesu, sud je uvažio izjave lažnih svedoka i osudio Miletića na najstrožu robiju, koja je podrazumevala stalnu torturu i boravak u samici. Nakon molbi i peticija, koje su protivno volji Svetozara Miletića podnošene, on je krajem 1879. pušten na slobodu u lošem fizičkom i psihičkom stanju.


Izvor: Luftika.rs, 28.Jul.2021, 18:15\nGetty Images U Srbiji raste broj zaraženih korona virusom, dok uporedo zvaničnici i lekari pozivaju na vakcinaciju, u Americi je ljudima preporučeno da nose maske u zatvorenim prostorima, čak i ako su vakcinisani.\nKrizni štab u Srbiji >> Pročitaj celu vest na sajtu Luftika.rs << je posle sastanka u sredu preporučio da treću doze vakcine dobiju ljudi koje imaju imunodificijentna stanja, oni sa smanjenom dužinom imunog odgovora na cepivo.\nŠta je Digitalni zeleni sertifikat i čemu služi Delta soj korona virusa – koji su simptomi Dan slobode za Englesku ili kockanje u vreme pandemije Vodič kroz vakcine protiv korona virusa u Srbiji Šta donose dve nove vakcine protiv korona virusa U svetu je do sada zaraženo 194,7 miliona ljudi, a preminulo više od 4,16 miliona.\nBBCSimptomi Delta soja Šta se dešava u Srbiji? Prema najnovijim podacima, u Srbiji je u poslednja 24 časa nije bilo preminulih, a registrovano je još 357 novih slučajeva zaraze.\nBBC Kakva je situacija u regionu? Bosna i Hercegovina – 205.523 potvrđena slučaja Do sada je umrlo 9.686 ljudi, a oporavilo se 189.063 ljudi\nSeverna Makedonija – 156.124 potvrđena slučaja Od posledica korona virusa do sada je preminulo 5.491 ljudi, a oporavilo se 150.307\nCrna Gora – 101.352 potvrđena slučaja Preminulo je 1.627, a oporavilo se 98.869 ljudi\nKosovo – 108.037 potvrđenih slučajeva Do sada je preminulo 2.265 ljudi, oporavilo se 106.006.\nKako i ko sve u Srbiji može da se prijavi za vakcinu protiv korona virusa Alkohol i vakcine protiv korona virusa – šta kažu stručnjaci Zašto se neki ljudi ne oporavljaju od korona virusa Kako je u svetu? U Tokiju, gradu domaćinu u sredu je zabeleženo više od 3.000 novih slučajeva zaraze – najviše od početka pandemije, prenela je agencija Rojters.\nRadio Slobodna Evropa: U delovima SAD preporučeno nošenje maski i za vakcinisane\nLuftika.rs: Korona virus: Zaseda Krizni štab u Srbiji, i vakcinisanim Amerikancima savetovano da nose maske u zatvorenom\nBlic: PREOKRET U PREPORUKAMA I vakcinisani Amerikanci treba da nose maske u zatvorenom


Predstavnički dom PFBiH završio raspravu o budžetu FBiH\nPredstavnički dom Parlamenta Federacije BiH završio je raspravu o Prijedlogu budžeta za narednu godinu, zakonu o njegovom izvršenju i setu zakona koji se odnose na prelazak Federalnog zavoda za penzijsko i invalidsko osiguranje na trezorsko poslovanje.\nGlasanje o ovim zakonima biće obavljeno sutra u nastavku sjednice, do kada će i Vlada Federacije BiH razmotriti amandmane.\nFederalni budžet za narednu godinu predložen je u iznosu od 4.954.392.401 KM. U odnosu na važeći veći je za 83,0 odsto ili 2,25 milijardi KM.\nDonošenjem izmjena tri zakona (Zakona o trezoru, Zakona o doprinosima i Zakona o budžetima u Federaciji BiH) predviđeno je da Zavod PIO dobije status budžetskog korisnika.\nUkoliko Predstavnički dom sutra, a u četvrtak Dom naroda usvoje navedena zakonska rješenja, od 3. januara Federalni zavod za penzijsko i invalidsko osiguranje postaje budžetski korisnik, te će prva penzija iz federalnog budžeta biti isplaćena u februaru.\nTakođe, danas je Predstavnički dom razmotrio odluke o davanju saglasnosti na finansijske planove Federalnog zavoda za zapošljavanje i Zavoda zdravstvenog osiguranja i reosiguranja FBiH, kao i Prijedlog budžeta FERK-a za narednu godinu.\nTags\t#budžet\t#parlament FBiH\nŠtrajkuju radnici komunalnog preduzeća u Srebreniku


Ruma - Vidovdanski Sabor\nNaslovna Društvo Ruma – Vidovdanski sabor\nRuma – Vidovdanski sabor\nTradicionalno u Gradskoj kući u Rumi pred najveći srpski praznik Vidovdan organizovan je prijem za članove „Akademije vidovdanskih vitezova srbskih“ i borce i porodice palih boraca na Paštriku i Košarama na Kosovu i Metohiji.\nTo je bila prilika da se održi sećanje na sve one koji su dali život i koji su se borili za očuvanje srpstva na Kosovu i Metohiji, kao i da se nikad ne zaboravi značaj Vidovdana koji je srpski i duhovni i svetovni praznik. Gramatu kao znak zahvalnosti u ime Opštine Ruma su primili Stevan Kovačević, predsednik Skupštine opštine Ruma i Dušan Ljubišić, načelnik Opštinske uprave Ruma.\nStatue su dodeljene i Davoru Štefaneku(statua uručena njegovom bratu), reprezentativcu u rvanju i predsedniku Sportskog saveza Srbije, vojniku Darku Trifunoviću Anđelkoviću koji je naglasio da je svojevremeno ćutanje države o Košarama, teže palo mladim borcima, nego sam rat. Priznanje je uručeno i kapetanu u penziji Saši Petroviću Mambi, potpukovniku u penziji Dragutinu Dimčevskom i brigadnom generalu Stojanu Konjikovcu. Priznanje je dobio je pesnik Aleksandar Nikolić – Srpski vuk.\nPrethodni tekstSremska Mitrovica: Izmešta se COVID ambulanta


Deca sa KiM i iz Obrenovca zajedno na zimovanju na Tari - Kancelarija za Kosovo i Metohiju, Vlada Republike Srbije\nNaslovna » Aktuelno » Vesti »Deca sa KiM i iz Obrenovca zajedno na zimovanju na Tari\nDeca sa KiM i iz Obrenovca zajedno na zimovanju na Tari\n05. februar 2019. Izvor: Tanjug\nZamenik gradonačelnika Beograda Goran Vesić posetio je danas eko-kamp u Mitrovcu na Tari gde već devetu godinu zaredom borave deca iz beogradskih osnovnih škola, a ove godine su tu i deca iz opštine Obilić sa Kosova i Metohije.\n"Ovde je trenutno oko 120 dece iz Obrenovca i oko 30 dece iz opštine Obilić, što je deo sporazuma koji su potpisali Grad Beograd i srpske sredine sa KiM", rekao je Vesić.\nNaveo je da gradske opštine vode računa da pomognu život naših sunarodnika u južnoj srpskoj pokrajini, a jedna od aktivnosti je da srpska deca koja tu žive posećuju Beograd i koriste pogodnosti koje imaju i beogradska deca.\n"Tako su deca iz Obilića danas ovde zajedno sa decom iz Obrenovca i drugih krajeva Beograda, na šta smo veoma ponosni", rekao je Vesić.\n"Trenutno smo preuzeli odmaralište Šuplјa stena kod Beograda, a završavamo i renoviranje objekta u Aranđelovcu. Kada budemo završili ta dva objekta, imaćemo 260 mesta više i nastavićemo da ulažemo u Centar dečjih letovališta i oporavilišta", rekao je Vesić, navedeno je u saopštenju Gradske uprave.\nNajavio je da će već naredne godine uložiti i u rekonstrukciju objekta na Tari u koji, dodao je, od otvaranja nije mnogo uloženo.\n"Naš cilј je da imamo više smeštajnih kapaciteta kako bi deca iz Beograda mogla da provode vreme na planini, da uče o ekologiji i tokom letnjeg i zimskog raspusta neko vreme provedu zajedno", istakao je zamenik gradonačelnika i porucio roditelјima da je ovo najbolјa ponuda za decu.\nOn je podsetio da sva deca u Obrenovcu imaju besplatno zimovanje na planini, zahvalјujući dogovoru između Opštine i Termoelektrane.\nPredsednik opštine Obrenovac Miroslav Čučković je istakao da je za ovo putovanje zaslužna Termoelektrana čijem je rukovodstvu zahvalio na tome što su uz građane Obrenovca.\nPomoćnik direktora Kancelarije za KiM Dejan Pavićević izrazio je zahvalnost predstavnicima Grada Beograda i opštine Obrenovac na brizi koju su pokazali prema deci iz opštine Obilić.\n"Dolazak ovde i druženje sa vršnjacima za decu je nezaboravno iskustvo", istakao je on.\nNaveo je šta je sve urađeno za žitelјe Obilića i drugih opština i najavio da se za desetak dana očekuje da Grad Beograd u Kosovskoj Mitrovici započne izgradnju zgrade za povratnike.\nPredsednik Privremenog organa Opštine Obilić Nenad Denić zahvalio je na svoj pomoći koja je pružena toj opštini.\n"Znamo da nismo sami. Država Srbija nas uvek štiti i brani i punim očima gledamo u nju, jer druge države nemamo", naveo je on.\nDirektorka Centra dečjih letovališta i oporavilišta Tanja Santrač izrazila je zadovolјstvo zbog devet godina duge saradnje sa Opštinom Obrenovac, kao i zbog posete zamenika gradonačelnika scija podrška, dodala je, mnogo znači.\nSantrač je rekla da je cilј da što više dece, kako predškolskog tako i školskog uzrasta, dolazi u objekte, kao i da se centar unapredi u smislu smeštajnog kapaciteta.\nCentralni objekat kampa je renoviran, projekti za treći i četvrti pavilјon su završeni, dok će naredni projekti biti vezani za peti i šesti pavilјon, precizirala je ona, dodaje se u saopštenju.


Dan klasike u više od 50 lokala u Beogradu - Kultura - Dnevni list Danas\nPočetna » Kultura » Dan klasike u više od 50 lokala u Beogradu\nDan klasike u više od 50 lokala u Beogradu\nKamerni orkestar Muzikon i ove godine obeležava Dan klasike. U više od 50 lokala, kafea, restorana i šopova u Beogradu građani će moći da čuju klasičnu muziku.\n0Piše: Danas Online 21. novembra 2018. 13.23 Izmenjeno: 14.55\n– Rušimo stereotipe da je klasična muzika ozbiljna muzika koju slušamo samo kada je dan žalosti, dok čekamo operatera ili kada nas nateraju. Klasika može da bude mnogo više od toga i spremni smo da vas razuverimo, rečeno je u saopštenju Muzikona.\nKako navode, Dan klasike je deo akcije kojom Muzikon najavljuje otvaranje nove sezone ,,Level up“ 29. novembra koncertom na Kolarcu. Ukoliko u nedelju sretnete Mocarte, koncert majstore ili izvođače- obavezno im tražite karte za otvaranje.\nDan Klasike može se proslaviti u sledećim lokalima:\n– Crna ovca\n– Bluz i Pivo\n– Lozička 11\n– Strogi centar\n– Kafe bar Dali\n– Topolska 18\n– Radost fina kuhinjica\n– Samo Pivo\n– Mali Princ poslastičarnica\n– Mezzerestoran Dvorište\n– Đura bar\n– Kaldrma bar\n– Ferdinand knedle\n– Moon sushi bar\n– Central pub\n– La Vash\n– Brat Che\n– Thai Fazon\n– The Three Carrots Irish Pub\n– Red Bread\n– Službeni glasnik\n– Klub svetskih putnika\n– Vesele domaćice\n– Pivo i kobaje\n– Ben Akiba\ndan klasike, dan muzike, muzikon


Selaković u Teheranu: Ozbiljne političke odnose Srbije i Irana preneti na polje ekonomije – NovostiDana.rs\nPosle sastanaka sa predsednikom Irana Hasanom Rohanijem, predsednikom iranskog parlamenta Mohamedom Bagerom Galibafom i ministrom poljoprivrede Kazemom Havazijem, Selaković je rekao da Teheran u medjunarodnim organizacijama i forumima pruža „principijelnu, stalnu i jasnu podršku“ teritorijalnom integritetu i suverenitetu Srbije, saopštilo je Ministarstvo spoljnih poslova.\nOn je kazao da Iran „podržava želju“ Srbije da se mirnim i diplomatskim sredstvima traži rešenje za pitanje Kosova i dodao da „postojana podrška“ Teherana „i te kako mnogo znači“ Beogradu, navodi se u saopštenju.\nSelaković je naveo je da su njegovi današnji sagovornici „izrazili čestitke predsedniku Srbije Aleksandru Vučiću i samoj Srbiji na ozbiljnim ekonomskim reformama, ali naročito zbog svih mera u borbi protiv korona virusa“, uključujući vakcinaciju, početak proizvodnje vakcine i mere za očuvanje ekonomije.\nŠef srpske diplomatije, koji danas završava posetu Iranu, rekao je da su zvaničnici te zemlje „izrazili veliku spremnost“ za produbljivanje i unapredjenje saradnje, naročito u oblasti poljoprivrede. Dodao je, kako se navodi, da najviše interesovanja postoji za nabavku semena i sadnog materijala, ali i za transfer tehnologija i iskustava i za saradnju naučnih i istraživačkih institucija i drugih ustanova.\n„Izražena je i želja i poziv ministru (poljoprivrede Branislavu) Nedimoviću da u što skorijem roku poseti Iran sa delegacijom naših ljudi iz oblasti poljoprivredne proizvodnje, prehrambene i preradjivačke industrije, koji bi bili zainteresovani da budu zastupljeni svojim proizvodima i na velikom iranskom tržištu. To je tržište koje broji više od 82 miliona stanovnika, a Iran je veliki uvoznik hrane, prehrambenih i poljoprivrednih proizvoda“, kazao je Selaković.\nNaveo je da je bilo reči i o mogućnostima plasmana srpskog voća, pre svega jabuka, ali da o tome ministar Nedimović treba da razgovara sa iranskim kolegom Havazijem, dodaje se u saopštenju.\nSelaković se juče sastao sa šefom iranske diplomatije Mohamadom DŽavadom Zarifom, sa kojim je potpisao sporazum o saradnji ministarstava spoljnih poslova dve zemlje, i sa zamenikom ministra za spoljnu trgovinu Hamidom Zadbumom.