Vratislav Filip Ševčík\n1 TELEKOMUNIKAÈNÍ VÌSTNÍK Èeský telekomunikaèní úøad Èástka 22 Roèník 2014 Praha 31. øíjna 2014 OBSAH: Oddíl státní správy A. Normativní èást 80. Opatøení obecné povahy Analýza trhu è. A/5/ , trh è. 5 velkoobchodní širokopásmový pøístup v sítích elektronických komunikací A. Normativní èást 80. Opatøení obecné povahy Analýza trhu è. A/5/ , trh è. 5 velkoobchodní širokopásmový pøístup v sítích elektronických komunikací (reprodukce dokumentu v pøíloze na str ) TELEKOMUNIKAÈNÍ VÌSTNÍK publikaèní sbírka v oblasti elektronických komunikací ISSN X Evidenèní èíslo MK ÈR E Vydává: ÈESKÝ TELEKOMUNIKAÈNÍ ÚØAD se sídlem Sokolovská 219, Praha 9; tel.: , fax: , Odpovìdný redaktor: Ing. Jan Sedláèek, tel.: , GSM: , fax: , Poštovní adresa: Èeský telekomunikaèní úøad, poštovní pøihrádka 02, Praha 025 Vychází v elektronické verzi na portálu veøejné správy K dispozici souèasnì na internetových stránkách Èeského telekomunikaèního úøadu Copyright ÈTÚ 2014\n2 Příloha Telekomunikačního věstníku 22/2014, str Praha 29. října 2014 Čj. ČTÚ / Český telekomunikační úřad (dále jen Úřad ) jako příslušný orgán státní správy podle 108 odst. 1 písm. b) zákona č. 127/2005 Sb., o elektronických komunikacích a o změně některých souvisejících zákonů (zákon o elektronických komunikacích), ve znění pozdějších předpisů (dále jen Zákon ) a zákona č. 500/2004 Sb., správní řád, na základě výsledků veřejné konzultace uskutečněné podle 130 a konzultace podle 131 Zákona, rozhodnutí Rady Úřadu podle 107 odst. 9 písm. b) bod 2 a k provedení 51 Zákona vydává opatřením obecné povahy analýzu trhu č. A/5/ , trh č. 5 velkoobchodní širokopásmový přístup v sítích elektronických komunikací. Článek 1 Výsledky analýzy relevantního trhu (1) Úřad analyzoval relevantní trh č. 5 velkoobchodní širokopásmový přístup v sítích elektronických komunikací 1 (dále jen relevantní trh ). (2) Na základě analýzy Úřad konstatuje, že relevantní trh není efektivně konkurenčním trhem, neboť na něm působí podnik s významnou tržní silou a nápravná opatření vnitrostátního práva nebo práva Evropské unie v oblasti hospodářské soutěže nepostačují k řešení daného problému. Článek 2 Návrh na stanovení podniku s významnou tržní silou Na základě analýzy relevantního trhu Úřad navrhuje stanovit podnikem s významnou tržní silou na tomto trhu společnost O2 Czech Republic a.s., se sídlem Za Brumlovkou 266/2, Praha 4, IČ: nebo jejího právního nástupce v případě převodu aktiv souvisejících s poskytováním služeb na tomto vymezeném relevantním trhu. Článek 3 Návrh povinností, které Úřad hodlá uložit za účelem nápravy Úřad navrhuje uložit podniku s významnou tržní silou tyto povinnosti podle jednotlivých písmen 51 odst. 5 Zákona a souvisejících opatření obecné povahy: a) průhlednosti podle 82 Zákona, a to 1 Opatření obecné povahy č. OOP/1/ , kterým se stanoví relevantní trhy v oboru elektronických komunikací, včetně kritérií pro hodnocení významné tržní síly, ve znění opatření obecné povahy č. OOP/1/ IČO: /262\n3 Příloha Telekomunikačního věstníku 22/2014, str ) uveřejňovat informace týkající se přístupu k specifickým síťovým prvkům a přiřazeným prostředkům (včetně účetních informací, smluvních podmínek, technických specifikací, síťových charakteristik a cen), 2) pravidelně uveřejňovat stanovené klíčové ukazatele výkonnosti (KPI); b) nediskriminace při poskytování přístupu podle 81 Zákona, a to 1) uplatňovat rovnocenné podmínky za rovnocenných okolností pro ostatní podnikatele, 2) poskytovat ostatním podnikatelům služby a informace za stejných podmínek a ve stejné kvalitě, v jaké je poskytuje pro služby vlastní; c) oddělené evidence nákladů a výnosů podle 86 Zákona, a to vést oddělenou evidenci nákladů a výnosů v souladu s opatřením obecné povahy vydaným k provedení 86 odst. 3 Zákona, a to zvlášť pro služby poskytované na kovovém vedení a zvlášť pro služby poskytované s využitím technologií na optickém vedení; d) přístupu k specifickým síťovým prvkům a přiřazeným prostředkům podle 84 Zákona, zejména 1) povinnost vyhovět přiměřeným požadavkům jiného podnikatele na využívání a přístup k jeho specifickým síťovým prvkům, 2) Úřad stanoví k těmto povinnostem technické, provozní a další podmínky zajišťující spravedlnost, proporcionalitu a včasnost; e) nenavrhuje se; f) nenavrhuje se. Článek 4 Uplatnění regulace cen Analýza neprokázala, že na trhu dochází k uplatňování nepřiměřeně vysokých nebo nepřiměřeně nízkých cen v neprospěch koncových uživatelů. Úřad proto nenavrhuje regulaci cen. Článek 5 Účinnost Toto opatření obecné povahy nabývá účinnosti patnáctým dnem ode dne uveřejnění v Telekomunikačním věstníku. 2/262\n4 Příloha Telekomunikačního věstníku 22/2014, str Odůvodnění Část A Úřad podle 51 až 53 Zákona provedl analýzu relevantního trhu č. 5 velkoobchodní širokopásmový přístup v sítích elektronických komunikací. Relevantní trh je vymezen a definován v souladu s doporučením Komise Evropských společenství o relevantních trzích produktů a služeb ze dne 17. prosince 2007 (2007/879/ES). 3/262\n5 Příloha Telekomunikačního věstníku 22/2014, str Část B Metodika definování relevantních trhů, analýzy relevantních trhů, posouzení významné tržní síly a určení nápravných opatření v oblasti elektronických komunikací v České republice (dále Metodika ) 1. Východiska Metodiky 1.1. Legislativní rámec Úřad provádí analýzu relevantních trhů v oboru elektronických komunikací v souladu a) s platnými právními předpisy České republiky pro oblast elektronických komunikací, kterými jsou: Zákon č. 127/2005 Sb., o elektronických komunikacích a o změně některých souvisejících zákonů (zákon o elektronických komunikacích), ve znění pozdějších předpisů Vyhláška č. 228/2012 Sb., o stanovení kritérií pro posuzování, zda má více subjektů společnou významnou tržní sílu na relevantním trhu elektronických komunikací (dále jen Vyhláška ) Opatření obecné povahy č. OOP/1/ , kterým se stanoví relevantní trhy v oboru elektronických komunikací, včetně kritérií pro hodnocení významné tržní síly, ve znění opatření obecné povahy č. OOP/1/ (dále jen Opatření ) b) s předpisy regulačního rámce EU pro oblast elektronických komunikací: Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2002/21/ES o společném předpisovém rámci pro sítě a služby elektronických komunikací ( rámcová směrnice ), ve znění účinném ke dni vydání tohoto opatření obecné povahy Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2002/20/ES o oprávnění pro sítě a služby elektronických komunikací ( autorizační směrnice ), ve znění účinném ke dni vydání tohoto opatření obecné povahy Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2002/22/ES o univerzální službě a právech uživatelů týkajících se sítí a služeb elektronických komunikací ( směrnice o univerzální službě ), ve znění účinném ke dni vydání tohoto opatření obecné povahy Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2002/19/ES o přístupu k sítím elektronických komunikací a přiřazeným zařízením a o jejich vzájemném propojení ( přístupová směrnice ), ve znění účinném ke dni vydání tohoto opatření obecné povahy Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2002/58/ES o zpracování osobních údajů a ochraně soukromí v odvětví elektronických komunikací ( Směrnice o soukromí a elektronických komunikacích ), ve znění účinném ke dni vydání tohoto opatření obecné povahy Směrnice Komise 2002/77/ES o hospodářské soutěži na trzích sítí a služeb elektronických komunikací 4/262\n6 Příloha Telekomunikačního věstníku 22/2014, str c) s ostatními příslušnými dokumenty Evropské komise: Doporučení Komise 2008/850/ES ze dne 15. října 2008 o oznámeních, lhůtách a konzultacích stanovených v článku 7 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2002/21/ES o společném předpisovém rámci pro sítě a služby elektronických komunikací Doporučení Komise 2007/879/ES ze dne 17. prosince 2007 o relevantních trzích produktů a služeb v odvětví elektronických komunikací, které připadají v úvahu pro regulaci ex ante podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2002/21/ES o společném předpisovém rámci pro sítě a služby elektronických komunikací ( Doporučení o relevantních trzích ) Vysvětlující memorandum týkající se doporučení Komise o příslušných trzích produktů a služeb v odvětví elektronických komunikací náchylných k regulaci ex ante v souladu se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2002/21/ES o společném předpisovém rámci pro sítě a služby elektronických komunikací (C(2007)5406) ( Vysvětlující memorandum ) Rozhodnutí Komise 2007/176/ES ze dne 11. prosince 2006 Seznam norem a/nebo specifikací pro sítě a služby elektronických komunikací a přiřazená zařízení a doplňkové služby, který nahrazuje všechny předchozí verze, ve znění účinném ke dni vydání tohoto opatření obecné povahy Pokyny Komise týkající se analýzy trhů a stanovení významné tržní síly v souladu s regulačním rámcem EU pro sítě a služby elektronických komunikací ze dne 11. července 2002 (2002/C165/03) ( Pokyny Komise ) Doporučením Evropské komise č. 2010/572/EU o regulovaném přístupu k přístupovým sítím nové generace (NGA) Doporučením Evropské komise č. 2013/466/EU o konzistentních povinnostech nediskriminace a metodikách výpočtu nákladů s cílem podpořit hospodářskou soutěž a zlepšit podmínky pro investice do širokopásmového připojení ( Doporučení o nediskriminaci ) 1.2. Základní etapy analýzy relevantních trhů Proces analýzy relevantních trhů probíhá ve čtyřech etapách: a) test tří kritérií Relevantní trhy pro účely ex ante regulace musí splňovat současně následující tři kritéria (dále jen test tří kritérií ): a) přítomnost velkých a trvalých překážek vstupu na trh. Tyto překážky mohou být strukturální, právní nebo regulační povahy, b) trh v přiměřeném časovém období nesměřuje k účinné hospodářské soutěži, 5/262\n7 Příloha Telekomunikačního věstníku 22/2014, str c) právo hospodářské soutěže není samo o sobě dostatečně účinné při řešení selhání soutěže na příslušném trhu. Cílem testu tří kritérií je určení, zda se jedná o relevantní trh s potenciální potřebou regulace ex ante. Pokud je splněn test tří kritérií, Úřad provede další etapy analýzy. Pokud není splněn test tří kritérií, nelze trh považovat za relevantní. Uplatnění regulace ex ante není možné a Úřad na tomto trhu regulaci ex ante neuplatní. Úřad nebude dále pokračovat dalšími etapami zkoumání. Pokud je test tří kritérií uplatněn, je nejprve provedeno vymezení relevantního trhu, na kterém je test aplikován, a to v souladu s bodem b). U trhů uvedených v čl. 2 Opatření Úřad tuto etapu analýzy neprovádí v souladu s bodem 2 Doporučení o relevantních trzích. b) definování relevantního trhu Východiskem procesu definování relevantního trhu je stanovení jednotlivých relevantních trhů elektronických komunikací v Opatření. Při definování každého relevantního trhu jej Úřad vymezuje z hlediska věcného, územního a časového. c) vlastní analýza relevantního trhu Cílem analýzy takto vymezeného relevantního trhu je stanovení, zda je trh efektivně konkurenční nebo zda lze důvodně předpokládat, že se v přiměřeném časovém období konkurenčním trhem stane. V případě, že Úřad neshledá na základě výsledků analýzy trh efektivně konkurenčním a pokud nelze důvodně očekávat, že se jím v přiměřeném časovém období stane, Úřad stanoví subjekt(y) s významnou tržní silou na daném relevantním trhu. Úřad stanoví subjekt s významnou tržní silou na základě zkoumání kritérií, která jsou uvedena v Opatření. Analýza trhu se zaměřením na určení subjektů s významnou tržní silou je východiskem při rozhodování o uplatnění, popřípadě zrušení regulačních opatření. Úřad zohledňuje současnou situaci na trhu a předpokládaný budoucí vývoj relevantního trhu ve vymezeném časovém horizontu. d) návrh povinností a zákazů (dále jen nápravná opatření ) Úřad v souladu s ustanoveními 51 odst. 5, 7, 12 a 13 Zákona navrhne jednu nebo zároveň několik povinností podniku (podnikům) s významnou tržní silou, a to jako prevenci před zneužitím této síly, popř. za účelem zlepšení konkurenčního prostředí. EU: Úřad při návrhu povinností sleduje zejména tyto celkové zásadní cíle regulačního rámce a) prosazování hospodářské soutěže, b) přispění k rozvoji vnitřního trhu, c) prosazování zájmů koncových uživatelů. 6/262\n8 Příloha Telekomunikačního věstníku 22/2014, str Proces volby nápravných opatření tvoří na sebe navazující etapy: a) analyzování cílů ex ante regulace, b) volba vhodných nápravných opatření odpovídajících těmto cílům, c) návrh a konkretizace parametrů nápravných opatření Zdroje informací Při analýze relevantních trhů Úřad využívá informace a data získaná od subjektů trhu jejich vyžádáním (dotazníky), informace z vlastního/zprostředkovaného průzkumu a z veřejně dostupných zdrojů. 2. Metodika Metodika stanoví postupy a metody uplatňované v jednotlivých etapách provádění analýzy relevantních trhů (viz bod 1.2). Tyto postupy a metody se použijí při analýze relevantního trhu v rozsahu přiměřeném jeho povaze, přičemž zdůvodnění tohoto rozsahu je součástí analýzy každého relevantního trhu Definování relevantního trhu Relevantní trhy určené pro regulaci ex ante v oblasti elektronických komunikací jsou trhy stanovené Opatřením. Relevantním trhem je trh takových produktů a služeb, které jsou z hlediska charakteristiky, ceny a zamýšleného použití shodné, porovnatelné nebo vzájemně zastupitelné, a to na území, na němž jsou soutěžní podmínky dostatečně homogenní a zřetelně odlišitelné od sousedících území. S ohledem na očekávaný budoucí vývoj a v souladu se zásadami práva na ochranu hospodářské soutěže Úřad vymezuje jednotlivé relevantní trhy pro účely ex ante regulace z hlediska věcného, územního a časového Věcné vymezení Věcné vymezení relevantního trhu znamená popis produktů a služeb, které tvoří trh. Produktovým trhem se rozumí skupina produktů a služeb, které jsou vzájemně zaměnitelné či zastupitelné, co se týče jejich vlastností a struktury nabídky a poptávky. Úřad analyzuje produkty a služby (včetně dílčích služeb, které jsou dosažitelné v rámci dané služby) na základě jejich základních charakteristik, cen, technických parametrů a podmínek jejich typického využívání. Zkoumání zastupitelnosti na straně poptávky K určení možných náhrad na straně poptávky Úřad vypracuje seznam potenciálních produktů a služeb, které mohou být z hlediska maloobchodního nebo velkoobchodního uživatele vzájemně zaměnitelné a je možné je nahradit v případě zvýšení cen nebo v případě jiných změn konkurenčních podmínek. 7/262\n9 Příloha Telekomunikačního věstníku 22/2014, str K posouzení zastupitelnosti na straně poptávky Úřad: a) definuje funkčnost služby s ohledem na koncového uživatele, b) identifikuje možné substituty na straně poptávky (maloobchodní nebo velkoobchodní), c) vyhodnotí substituty na základě konkrétních kritérií, jimiž jsou zejména zamýšlené využití služby, křížová elasticita cen (citlivost poptávky po určité službě na změnu ceny jiné služby) a ceny. Zkoumání zastupitelnosti na straně nabídky K zastupitelnosti na straně nabídky dochází ve chvíli, kdy poskytovatel služeb převede své zdroje na poskytování cílové služby, tedy i takové služby, které představují alternativu z hlediska poptávky. Takové převedení zdrojů může omezit tvorbu cen stávajících poskytovatelů služby, neboť jejich prostor pro zvyšování cen je omezen možnou dostupností konkurenční služby. Aby náhrada na straně nabídky byla proveditelná, je třeba, aby bylo možno realizovat přechod schůdným způsobem, za relativně nízké náklady a v krátkém časovém horizontu. Úřad rozlišuje mezi zastupitelností na straně nabídky a zcela novým vstupem na trh podléhajícím všem bariérám vstupu. Úřad se při určení zastupitelnosti na straně nabídky zabývá zejména: a) zkoumáním funkční a technické zastupitelnosti V tomto případě Úřad zejména zkoumá technické možnosti a kapacitu sítí poskytovatelů, náklady spojené s přepnutím (včetně nákladů příležitosti) a časové možnosti přepnutí. Úřad v této souvislosti dále zkoumá potenciální investiční možnosti včetně překážek k investování na trhu. b) určením náhradních poskytovatelů Tento krok je zaměřený na určení náhradních poskytovatelů služby, tj. soutěžitelů, kteří aktuálně působí na zkoumaném trhu a souvisejících trzích a těch, kteří mají potenciál se takovými soutěžiteli stát a kteří by mohli za přiměřené náklady a během přiměřené doby poskytovat služby nahrazující stávající služby. Důležitým východiskem pro tento krok je určení infrastruktury sítě, která by mohla být použita k poskytování služby nebo zajištění velkoobchodních vstupů do této služby. c) zkoumáním regulačních faktorů ovlivňujících zastupitelnost Úřad zejména zkoumá existenci a povahu regulačních opatření omezujících poskytování dané služby ze strany provozovatelů jiných služeb, případně zkoumá zákonné povinnosti týkající se této služby (např. univerzální služba, požadavek na kvalitu služeb), které mohou znemožnit či omezit využití kapacity infrastruktury. d) zkoumáním dalších faktorů K posouzení zastupitelnosti na straně nabídky Úřad zohledňuje i další kritéria, jimiž se řídí především efektivnost a včasnost realizace substituce na straně nabídky na různých trzích. 8/262\n10 Příloha Telekomunikačního věstníku 22/2014, str Hypotetický monopolistický test V případech, kde je to účelné, využije Úřad jako nástroj pro analýzu zastupitelnosti na straně poptávky a nabídky hypotetický monopolistický test. Při provádění testu Úřad zvažuje reakci na malé (5 10 %), ale významné trvalé zvýšení ceny, provedené hypotetickým monopolním poskytovatelem příslušné služby takto: pokud by relativní zvýšení ceny způsobilo, že by mnoho spotřebitelů uspokojilo své potřeby přechodem na jinou, náhradní službu, místo aby platili navýšenou cenu, Úřad považuje náhradní službu za součást stejného trhu, a současně, pokud by relativní zvýšení ceny způsobilo, že by kritické množství poskytovatelů podobných služeb přesunulo své zdroje na poskytování substituční služby, Úřad považuje tyto služby (v závislosti na dalších faktorech) za součást stejného trhu Územní vymezení Územním vymezením relevantního trhu se rozumí území (geografický trh), na němž dotčené subjekty vystupují na straně nabídky a poptávky daného produktu, přičemž jsou na daném území soutěžní podmínky dostatečně podobné a jsou odlišitelné od soutěžních podmínek na jiném území. Při územním vymezování trhu Úřad zohledňuje národní trh a pouze v případech, kdy konkrétní kritéria indikují odlišné (obvykle menší) geografické trhy, zvažuje vymezení jiných geografických trhů Časové vymezení Relevantní časový rámec může být pro různé trhy odlišný. Základem pro stanovení časového rámce je vymezení provedené Zákonem, který vymezuje toto období na dobu 1 až 3 let. Úřad časově vymezuje jednotlivé trhy v závislosti na současné situaci na trhu a zejména na jeho očekávané dynamice vývoje Analýza relevantního trhu Účelem analýzy relevantních trhů je zjištění, zda trh je efektivně konkurenční nebo zda lze důvodně předpokládat, že se v přiměřeném časovém horizontu efektivně konkurenčním stane. Pokud Úřad analýzou doloží, že na relevantním trhu existuje podnik s významnou tržní silou, zkoumá problémy, které by nastaly nebo mohly nastat v případě, že by podnik s významnou tržní silou jednal ve svém vlastním zájmu a nezávisle na zájmech svých zákazníků i na konkurenčních omezeních představovaných ostatními podnikateli na trhu. Efektivně konkurenčním trhem není trh, na němž působí jeden nebo více podniků s významnou tržní silou a kde nápravná opatření vnitrostátního práva nebo práva Evropské unie v oblasti hospodářské soutěže nepostačují k řešení daného problému. 9/262\n11 Příloha Telekomunikačního věstníku 22/2014, str Proto Úřad provede analýzu trhu s cílem zjistit: a) zda některý podnik na trhu takovou významnou tržní silou nedisponuje, b) zda problémy identifikované při určení existence významné tržní síly jsou řešitelné na základě nápravných opatření v oblasti hospodářské soutěže. V případě, že Úřad dojde touto analýzou relevantního trhu k závěru, že trh není efektivně konkurenční, navrhne příslušné nápravné opatření pro ty soutěžitele, jejichž významná tržní síla vedla k nálezu neexistence efektivně konkurenčního trhu. Úřad, pokud zjistí na základě analýzy relevantního trhu, že tento trh je efektivně konkurenční, rozhodne o zrušení uložených povinností. Úřad při zkoumání tržních charakteristik vychází zejména z posouzení současné situace a z odhadu očekávaného vývoje. Tyto činnosti jsou prováděny výhledově od doby první analýzy do doby příští analýzy relevantního trhu Posouzení významné tržní síly Pro posouzení existence významné tržní síly na relevantním trhu Úřad využívá ekonomických kritérií, která jsou uvedena v Opatření a ve Vyhlášce. Kritéria jsou posuzována z hlediska očekávaného/předpokládaného vývoje a současných podmínek panujících na daném trhu. Úřad při svém hodnocení použije kritéria vhodná pro daný relevantní trh, jejichž výčet je uveden v Opatření, ve Vyhlášce a popřípadě v příslušné judikatuře. Úřad posuzuje každý trh individuálně, tj. pro každý případ může stanovit váhy kritérií nezávisle na vahách stanovených pro jiný trh. Toto odůvodní. Při posuzování existence významné tržní síly Úřad bere v úvahu i případnou existenci stávajících nápravných prostředků Zkoumání samostatné významné tržní síly Posuzování samostatné významné tržní síly provádí Úřad zejména s přihlédnutím k těmto základním skupinám kritérií/charakteristik: tržní podíl, kritéria zaměřená na charakteristiku podniku, kritéria související s charakteristikou zákazníků, kritéria související s charakteristikou konkurence na relevantním trhu. Tržní podíl a) velikost tržního podílu Tržní podíl je klíčovým indikátorem síly soutěžitele na trhu. I přes značnou váhu tohoto kritéria na posouzení významné tržní síly jsou i při relativně vysokém tržním podílu posuzována ještě další kritéria, která však nemusí mít samostatně určující charakter/váhu. 10/262\n12 Příloha Telekomunikačního věstníku 22/2014, str Úřad při posuzování významné tržní síly vychází z evropského soutěžního práva a přihlíží k velikosti tržního podílu následujícím způsobem: Je-li tržní podíl subjektu nižší než 25 %, není pravděpodobné, že by měl subjekt významnou tržní sílu; to může nastat pouze v případě, že Úřad zkoumáním ostatních kritérií shledá velmi silnou podporu existence významné tržní síly. Je-li výše tržního podílu subjektu v rozmezí 25 % až 40 %, je možné, že zkoumaný subjekt má významnou tržní sílu. Je-li tržní podíl subjektu vyšší než 40 %, je předpoklad existence významné tržní síly. Je-li tržní podíl subjektu vyšší než 50 %, jde o silný indikátor existence významné tržní síly. Je-li tržní podíl 75 % a více, jedná se o významnou tržní sílu. Velikost významného tržního podílu již sama o sobě svědčí o existenci významné tržní síly. K měření tržního podílu je používáno více měřítek povahy finanční i výkonové, které vycházejí z charakteristiky trhu. b) vývoj tržního podílu v čase Při zkoumání podílů na trhu Úřad bere v úvahu zejména směr a rychlost změn, ke kterým z hlediska podílu dochází. Úřad přihlíží k vývoji tržního podílu následovně: vysoký tržní podíl, který je během doby stabilní, silně naznačuje existenci samostatné významné tržní síly, zejména je-li pravděpodobné, že se situace nezmění, klesající tržní podíl může svědčit o zvyšující se soutěživosti na trhu, avšak nevylučuje existenci samostatné významné tržní síly, nestálá velikost tržního podílu může naznačovat neexistenci samostatné významné tržní síly. Kritéria zaměřená na charakteristiku podniku V souvislosti s charakteristikou podniku Úřad zvažuje zejména tato kritéria: a) celková velikost podniku Posouzení velikosti podnikatelského subjektu je založeno na komplexním hodnocení jeho majetkové, finanční a výnosové situace a perspektivách vývoje. b) kontrola infrastruktury nesnadno duplikovatelné Ovládnutí infrastruktury, která není dostupná konkurenčním provozovatelům, přispívá k dominanci. Při posouzení ovládnutí infrastruktury Úřad zejména zvažuje, zda je infrastruktura neduplikovatelná, nebo jen těžko duplikovatelná. Ovládnutí může být realizováno různými způsoby, například prostřednictvím vlastnických práv (části nebo celé infrastruktury), užíváním nebo existencí přímého případně nepřímého vlivu na infrastrukturu. 11/262\n13 Příloha Telekomunikačního věstníku 22/2014, str c) technologická výhoda nebo převaha Přednostní popřípadě výlučný přístup k vyspělým technologiím naznačuje dominanci. Toto kritérium Úřad považuje za velmi směrodatné, protože při poskytování služeb v rámci trhu elektronických komunikací se používají velmi složité technologie. Úřad dále přihlíží k faktorům/skutečnostem, které význam tohoto kritéria při posuzování existence významné tržní síly snižují, zejména jsou to: požadavky na vzájemnou provozuschopnost a propojitelnost, zahrnuté v řadě mezinárodních úmluv a dohod, vedou k tomu, že v praxi komunikační technologie vykazují vysokou míru standardizace, trhy pro tyto technologie (tj. zařízení, včetně software) jsou většinou otevřené, příslušné technologie, byť složité, jsou ve většině případů vyspělé a stabilní, Úřad usiluje o to, aby zabránil uplatňování nepřiměřených omezení na nově vznikajících trzích (kde je nejpravděpodobnější, že se uplatní technologická inovace). Úřad považuje za relevantní ukazatele při zkoumání technologického náskoku nebo převahy zejména údaje o investicích do výzkumu a vývoje včetně nákladů na rozvoj nových služeb. d) snadný nebo privilegovaný přístup ke kapitálovému trhu nebo finančním zdrojům Relativně snadný nebo přednostní přístup na kapitálové trhy nebo k jiným zdrojům kapitálu dává provozovatelům velkou výhodu. Tento přístup se v praxi projevuje v levnějších nákladech na financování investičních akcí, tj. nižšími WACC 2 (v porovnání s konkurenty nebo potenciálními novými účastníky trhu) a může působit jako překážka vstupu na trh i jako zdroj zvýhodnění oproti stávajícím konkurentům. Kritérium je směrodatné na trzích, kde je třeba realizovat nákladné investiční akce (což platí pro celou řadu relevantních trhů). Z hlediska posouzení přístupu na kapitálové trhy či k jiným finančním zdrojům Úřad zkoumá zejména podíl daného operátora na trhu, vývoj jeho majetkových, finančních a výnosových ukazatelů, vlastnickou strukturu, podnikovou strategii a stabilitu managementu. e) rozsah a rozmanitost produktů nebo služeb Nabízí-li jeden provozovatel v rámci jedné nabídky více služeb současně, Úřad přihlíží, zda i konkurenti jsou schopni nabízet stejný sortiment služeb. f) úspory z rozsahu Úspory z rozsahu se vztahují k nižším jednotkovým nákladům výroby (a distribuce atd.) v důsledku výroby resp. poskytování velkého množství zboží nebo služeb. Tyto jsou také známy pod pojmem rostoucí výnosy a mohou soutěžiteli umožnit jednat nezávisle na provozovatelích 2 WACC (Weighted Average Cost of Capital - vážený průměr nákladů na kapitál) je ekonomická veličina představující průměrnou cenu (vyjádřenou v úrokové míře), kterou musí podnik platit za užití svého kapitálu. Váhami jsou podíly jednotlivých složek ve struktuře kapitálu podniku. Mezi základní složky patři vlastní kapitál (akcie), obligace a jiné dlouhodobé cizí zdroje. 12/262\n14 Příloha Telekomunikačního věstníku 22/2014, str působících v menším rozsahu a bránit vstupu na trh potencionálním konkurentům, kteří by k účinné konkurenci potřebovali dosáhnout velkého kritického objemu. Úspory z rozsahu umožní soutěžiteli získat v porovnání s méně významným konkurentem stejný zisk při nižší ceně pro zákazníka. U tohoto kritéria Úřad posuzuje spíše relativní výhody než absolutní úspory z rozsahu a velikosti, které samy o sobě nejsou ukazatelem významné tržní síly. Výhody, které úspory z rozsahu přinášejí provozovateli, budou pravděpodobně trvat jen tak dlouho, než konkurenční provozovatel vybuduje stejně rozsáhlou nabídku. Proto Úřad porovnává tuto dobu s časovým rámcem stanoveným pro daný trh a určuje, zda je tato doba dostatečně dlouhá na to, aby se muselo toto kritérium brát v potaz. Při hodnocení úspor z rozsahu Úřad zvažuje zejména faktory související s podílem na trhu a velikostí podnikatelského subjektu, existencí souboru služeb a strukturou nákladů. g) úspory ze sortimentu Úspory ze sortimentu znamenají nižší jednotkové náklady v důsledku výroby respektive poskytování širokého sortimentu zboží nebo služeb pomocí (částečně) sdílených zdrojů. To může soutěžiteli umožnit jednat nezávisle na provozovatelích, kteří nenabízejí podobně široký sortiment produktů nebo služeb. Úspory ze sortimentu umožní soutěžiteli získat v porovnání s méně významným konkurentem stejný zisk při nižší ceně pro zákazníka. Výhody, které úspory ze sortimentu přinášejí provozovateli, budou pravděpodobně trvat jen tak dlouho, než konkurenční provozovatel vybuduje stejně různorodou nabídku. Pro posouzení úspor ze sortimentu Úřad zkoumá zejména faktory související s podílem na trhu a velikostí podnikatelského subjektu a s existencí souboru služeb. h) vertikální integrace Jestliže poskytovatel nabízí celou řadu produktů na různých úrovních celého tržního řetězce, tj. produkt nebo službu a zároveň jeho velkoobchodní vstupy, Úřad zkoumá, zda je soutěžitel schopen jednat nezávisle na svých konkurentech. Pro posouzení vertikální integrace Úřad zkoumá zejména vlastnické a řídící vztahy poskytovatele/poskytovatelů působících na trhu a zda konkurenti jsou vertikálně integrovanému poskytovateli schopni konkurovat. i) rozvinutost prodejní a distribuční sítě Úřad zkoumá, zda rozvinuté prodejní a distribuční kanály soutěžitele působí jako překážka vstupu na trh a mohou mu umožnit jednání neomezené konkurenty, kteří tyto sítě nemají a pro které by bylo velmi těžké a nákladné je získat či vybudovat. V této souvislosti může Úřad zkoumat i další relevantní faktory, například schopnost soutěžitele rozvíjet a podporovat svou značku. j) ceny a ziskovost Soustavně vysoké ceny v porovnání s ostatními podnikateli mohou naznačovat existenci významné tržní síly. Úřad přitom zvažuje, zda vysoké ceny lze zdůvodnit inovační aktivitou či poskytováním různých výhod. Soustavně vyšší ziskovost může rovněž signalizovat existenci významné tržní síly. 13/262\n15 Příloha Telekomunikačního věstníku 22/2014, str Kritéria související s charakteristikou zákazníků V souvislosti se zákazníky se zvažují zejména tato kritéria: a) přístup zákazníků k informacím Pokud má zákazník provést efektivní výběr mezi poskytovateli na trhu, potřebuje mít přístup k informacím, které mu umožňují srovnání mezi různými nabídky poskytovatelů služeb. Obecně se má za to, že komplikované cenové struktury a různé bonusy a slevy struktur mohou omezit uživateli příležitosti pro efektivní výběr poskytovatele služeb a mohou přispět k posílení již tak dominantního postavení podniku/podniků na trhu. b) neexistující nebo slabá kompenzační síla na straně poptávky Podnikatel může získat nebo udržovat významnou tržní sílu, pokud jeho zákazníci nemají možnost přejít k jinému podnikateli. Zákazníci mohou mít při nákupu služeb z různých důvodů slabou vyjednávací pozici. Projevuje se to nemožností, aby zákazník pohrozil přechodem nebo skutečně přešel ke konkurenčním službám, což může poskytovateli umožnit jednat nezávisle na zákaznících i konkurentech. Úřad posuzuje, zda kupní síla zákazníků je dostatečná pro omezení tržní síly poskytovatele. c) náklady na přechod k jinému poskytovateli produktů Úřad zkoumá, zda relativní výše nákladů, které mohou vzniknout zákazníkovi při přechodu k jinému poskytovateli, umožňuje poskytovatelům jednat nezávisle na zákaznících, kteří tak mají omezenou schopnost využít služeb jiného poskytovatele. d) překážky přechodu k jinému poskytovateli produktů Úřad dále posuzuje existenci i jiných překážek, které by mohly zákazníkovi v přechodu k jinému poskytovateli zabránit (např. existence dlouhodobých smluv a smluvních pokut za předčasné ukončení smlouvy). Kritéria související s charakteristikou konkurence na relevantním trhu Soutěž na trhu se může vyvíjet k vyšší efektivitě, pokud jsou překážky pro vstup na trh a pro další růst na trhu nízké a pokud trvá situace možnosti potenciální konkurence vstoupit na trh. V souvislosti s konkurencí Úřad zvažuje zejména tato kritéria: existence konkurence, existence potenciální konkurence, překážky pro vstup na trh, překážky prohlubování konkurence. Neexistence konkurence, ani potenciální konkurence nebo nových účastníků trhu, i když může být způsobena i jinými faktory, je významným ukazatelem, že některý poskytovatel může 14/262\n16 Příloha Telekomunikačního věstníku 22/2014, str mít významnou tržní sílu. Toto kritérium je úzce svázáno s překážkami vstupu na trh. Úřad v tomto případě zkoumá, zda lze během časového horizontu posouzení očekávat vstup nových účastníků na trh. Úřad zvažuje i další překážky vstupu resp. růstu, zejména výhodný přístup k infrastruktuře a rádiovému spektru, strategické překážky jako diskriminační ceny stanovené zavedenými provozovateli, vertikální nebo horizontální pákový efekt na trh nebo utopené náklady Zkoumání společné významné tržní síly Úřad může za podniky se společnou významnou tržní silou označit dva nebo více podniků, jestliže i při neexistenci strukturálních nebo jiných vazeb mezi nimi působí tyto podniky na relevantním trhu, jenž není efektivně konkurenční a na němž nemá žádný z těchto podniků sám o sobě významnou tržní sílu. Kritéria stanovení společné významné tržní síly Metodika byla pro účely této analýzy vzhledem k rozvoji teorie i praxe posuzování společné významné tržní síly, k Evropské unii i v ČR a vzhledem k nahrazení vyhlášky č. 430/2005 Sb. vyhláškou č. 228/2012 Sb., upravena. Úřad považuje za rozhodující pro oblast elektronických komunikací splnění kritérií uvedených ve Vyhlášce č. 228/2012 Sb. Za zásadní považuje rovněž aplikaci kritérií používaných v soutěžním právu, tzv. kritéria Airtours a rovněž bere v potaz i další faktory, jejichž použití je při prokazování významné společné tržní síly relevantní. Kritéria uvedená ve Vyhlášce jsou obsažena v analýze, kterou Úřad provádí k ověření splnění kritérií Airtours. Úřad bude pro větší přehlednost nejprve analyzovat splnění kritérií Airtours a následně posoudí dílčí kritéria podle Vyhlášky. Kritéria Airtours Kritéria existence společné významné tržní síly v případě soutěžitelů, mezi kterými neexistují strukturální nebo obdobné vazby, popsal Tribunál Evropské Unie v rozhodnutí Airtours (T-342/99) a je základem pro soutěžní právo: a) trh musí být dostatečně transparentní, aby každý člen oligopolu mohl dostatečně přesně a rychle zjistit soutěžní chování ostatních členů; b) stav tacitní koordinace musí být udržitelný v čase, musí tedy existovat možnost odvetných opatření, kterými může být odchylka od společné strategie potrestána tak, že se stane nevýhodnou; c) předvídatelná reakce mimostojících soutěžitelů a spotřebitelů nesmí být schopna ohrozit výsledky společného postupu. Tyto podmínky ovšem musejí být chápány ve vzájemném kontextu a zároveň v kontextu trhu a chování, které je posuzováno. Na to správně upozornil Soudní dvůr Evropské Unie ve věci Impala (C- 413/06 P) 3. 3 Viz odst. 121 až 126 tohoto judikátu 15/262\n17 Příloha Telekomunikačního věstníku 22/2014, str Kritéria podle Vyhlášky Při posuzování existence společné významné tržní síly musí Úřad dále brát dle vyhlášky č. 228/2012 Sb. následující kritéria. a. Malá pružnost poptávky: čím nižší je elasticita poptávky, tím méně mohou reagovat spotřebitelé na zvýšení ceny nad konkurenční úroveň snížením poptávaného množství a tím větší může být zisk oligopolistů z tacitní koluze. Zároveň platí, že čím nižší elasticita, tím nižší je motivace oligopolních soutěžitelů k porušení oligopolu například cenovou válkou, protože v neelastické oblasti poptávkové křivky zvýšení objemu způsobené snížením ceny nenahradí ušlé výnosy způsobené snížením ceny. Míra elasticity je nepřímo úměrná potřebě účinnosti odstrašujících mechanismů pro úspěšný rozvoj tiché koluze: je-li poptávka neelastická, mají oligopolisté malou motivaci k odklonu od koluzního chování a není proto třeba, aby byla disciplína tiché koluze udržována silnými odstrašujícími mechanismy. Je-li elasticita vysoká, je tomu naopak. b. Podobné tržní podíly: mají-li soutěžitelé podobné podíly, dochází na trhu k rovnováze tržní síly, kdy každý ze soutěžitelů musí počítat s tím, že se v případě nepřátelského (individualistického) chování dočká od ostatních soutěžitelů stejně silné reakce. c. Velké právní nebo ekonomické překážky pro vstup na trh: je-li na trhu realizována monopolní renta, zvyšuje to atraktivitu trhu pro potenciální nově příchozí soutěžitele; takoví noví soutěžitelé, přilákaní vysokou ziskovostí trhu, zvyšují míru soutěže na trhu a snižují jeho výnosnost; čím jsou tedy překážky vstupu nižší, tím větším soutěžním tlakem působí pouzí potenciální konkurenti, kteří mohou svým vstupem zhatit zamýšlený účinek tacitní koluze. d. Vertikální integrace se společným odmítáním dodávek: pokud oligopolní soutěžitelé společně disponují významnou tržní silou na vertikálně nadřazeném trhu, mohou omezit či vyloučit účast třetích soutěžitelů na trhu vertikálně podřazeném tím, že odmítnou nebo ztíží takovým třetím soutěžitelům přístup k potřebným vstupům; tím mohou vyloučit nebo omezit nebezpečí účinné konkurence na takovém vertikálně podřazeném trhu, jež by zhatila účinek tacitní koluze. Společné odmítání dodávek zároveň ukazuje na paralelismus chování, který je jedním z projevů tacitní koluze. e. Nedostatečná kupní síla na straně poptávky: čím je poptávková strana trhu méně koncentrovaná, tím menší je pravděpodobnost reakce odběratelů, která by mohla zhatit účinek tacitní koluze. Tím složitější je zároveň pro jednotlivé členy oligopolu skrytě se odklonit od společné strategie (např. formou tajných slev). Úřad v tomto ohledu posuzuje jednak míru koncentrace poptávkové strany trhu, jednak zjišťuje další aspekty ovlivňující kupní sílu odběratelů, zejména existenci překážek změny dodavatele. f. Nedostatečná potenciální konkurence: viz bod c. Další zohledňované skutečnosti Uvedený výčet kritérií podle 1 odst. 2 Vyhlášky je ovšem toliko demonstrativní. Úřad tak může brát a bere v potaz i další faktory, jako například již zmíněná transparentnost trhu a možnost odvetné reakce každého ze členů oligopolu. Krom toho Úřad také zkoumá skutečnou míru soutěže na analyzovaném trhu. Pokud totiž Úřad shledá, že trh ve skutečnosti není efektivně konkurenční, může tím mít bez dalšího za prokázané, že na něm existuje podnik nebo podniky s významnou tržní silou. Ačkoliv je přitom prováděná analýza analýzou prospektivní, může Úřad přihlížet i k historickému vývoji analyzovaného trhu, neboť nelze-li v budoucí době pokryté analýzou očekávat relevantní změnu soutěžních podmínek, je možné předvídat, že trh bude fungovat stejně, jako dosud. Byly-li tedy 16/262\n18 Příloha Telekomunikačního věstníku 22/2014, str na trhu projevy tacitní koluze pozorovány v nedávné minulosti, plyne z toho, že lze důvodně předpokládat, že bez relevantní změny soutěžních podmínek na trhu dojde k tacitní koluzi i v budoucnosti a že tedy na trhu působí podniky s významnou tržní silou. Při zkoumání skutečné míry soutěže na trhu Úřad zkoumá zejména: a) Vývoj tržních podílů: dlouhodobá stabilita tržních podílů je indicií nedostatečné soutěže na trhu. b) Míru ziskovosti: vysoká ziskovost ukazuje na realizaci monopolní renty a tedy na nedostatečnou cenovou soutěž na trhu. c) Existenci cenových rozdílů: daří-li se soutěžitelům uplatňovat v dlouhodobém časovém horizontu různé ceny pro různé odběratele, které nejsou odůvodněny legitimními důvody (objektivním ospravedlněním), může to ukazovat na nedostatečnou soutěž na trhu. d) Úroveň poptávky: je-li pozorována nízká úroveň poptávky, ukazuje to, že panující cena neodpovídá soutěžnímu ekvilibriu trhu. e) Míru inovace: nevyužívají-li soutěžitelé v plné míře možností inovace, ukazuje to na nedostatečně soutěžní prostředí na trhu. Při zkoumání existence společné významné tržní síly Úřad nejprve zkoumá, zda jsou splněny podmínky pro rozvoj tacitní koluze na relevantním trhu. Pokud zjistí, že tomu tak je, bude to dostatečným základem pro to, aby stanovil podniky disponující společnou významnou tržní silou. Dále Úřad pro úplnost a kontrolu správnosti této analýzy ještě prověří výhodnost koluzního chování ekonometrickou analýzou a prozkoumá, zda jsou projevy tacitní koluze patrné na dosavadním vývoji trhu. V časovém horizontu dané analýzy posoudí faktory, které by mohly ovlivnit vývoj trhu Přenesená významná tržní síla Úřad posoudí, zda je subjekt, který má významnou tržní sílu na jednom trhu, schopný rozšířit tuto svou dominanci i na trh úzce související, a to buď vertikálně, nebo horizontálně Postup při určení nápravných opatření V závislosti na výsledcích analýzy relevantního trhu a vyhodnocení dosavadních regulačních opatření Úřad navrhne v souladu s 51 Zákona, s čl. 9 až 13a Směrnice 2002/19/ES (Přístupová směrnice) a s čl. 17 Směrnice 2002/22/ES (Směrnice o univerzální službě) vhodná nápravná opatření. Tato nápravná opatření musí být přiměřená, objektivní a odůvodněná. Úřad je oprávněn navrhnout podle Zákona pro podnik s významnou tržní sílou jedno nebo několik z následujících nápravných opatření: a) průhlednost podle 82 Zákona a čl. 9 Přístupové směrnice, b) nediskriminace podle 81 Zákona a čl. 10 Přístupové směrnice, c) oddělené evidence nákladů a výnosů podle 86 Zákona a čl. 11 Přístupové směrnice, d) přístupu k specifickým síťovým prvkům a přiřazeným prostředkům podle 84 Zákona a čl. 12 Přístupové směrnice, 17/262\n19 Příloha Telekomunikačního věstníku 22/2014, str e) umožnění volby a předvolby operátora podle 70 odst. 1 Zákona a čl. 12 Přístupové směrnice, f) související s regulací cen podle 56 až 58 Zákona a čl. 13 Přístupové směrnice, g) funkční separace podle 86a Zákona a čl. 13a Přístupové směrnice. Úřad je oprávněn na základě analýzy uložit dotčeným podnikům i jiná než výše uvedená nápravná opatření týkající se přístupu, a to po obdržení souhlasného stanoviska Komise. V případě, že Úřad na základě analýzy relevantního trhu dojde k závěru, že uložením výše uvedených povinností by nebylo dosaženo účinné hospodářské soutěže a že zároveň přetrvávají významné problémy či tržní selhání v souvislosti s poskytováním služeb přístupu nebo propojení na velkoobchodním trhu, může jako mimořádné opatření Úřad uložit podniku s významnou tržní silou, který je vertikálně integrován, povinnost funkční separace podle 86a. Stanovil-li Úřad podnik s významnou tržní silou na některém relevantním trhu pro koncové uživatele a dospěl-li po provedení konzultace podle 130 a 131 Zákona k závěru, že uložením výše uvedených povinností nebude sjednána náprava, je Úřad oprávněn dotčenému podniku rozhodnutím zakázat: a) neodůvodněné nebo nepřiměřené zvýhodňování některých koncových uživatelů, b) nepřiměřené vzájemné vázání služeb, c) účtování neúměrně vysokých cen, d) omezování hospodářské soutěže stanovením dumpingových cen. Pokud výše uvedené zákazy již na trhu existují, Úřad může rozhodnout o jejich zachování, změně nebo zrušení. V případě nadnárodních trhů Úřad postupuje v souladu s právem Evropské unie a provádí společně s dotčenými národními regulátory analýzu relevantního trhu a popřípadě stanoví subjekt s významnou tržní silou. Po projednání s dotčenými národními regulačními úřady může Úřad rozhodnout o uložení zavedení povinností pro subjekt/subjekty s významnou tržní silou. Úřad při analýze a volbě nápravných opatření zvažuje pravděpodobný dopad svých zásahů a sleduje jejich účinky během celého intervalu mezi jednotlivými analýzami. 18/262\n20 Příloha Telekomunikačního věstníku 22/2014, str Část C Analýza relevantního trhu č. 5 velkoobchodní širokopásmový přístup v sítích elektronických komunikací 1. Úvod Úřad podle 51 až 53 Zákona provedl analýzu relevantního trhu velkoobchodní širokopásmový přístup v sítích elektronických komunikací, který je označen jako trh č. 5 v souladu s čl. 2 opatření obecné povahy č. OOP/1/ , ve znění opatření obecné povahy č. OOP/1/ , kterým se stanoví relevantní trhy v oboru elektronických komunikací, včetně kritérií pro hodnocení významné tržní síly (dále jen Opatření ). Úřad přistoupil k nové analýze po dvou letech od uplatnění nápravných opatření tak, jak bylo předpokládáno v opatření obecné povahy č. A/5/ analýza relevantního trhu č. 5, které nabylo právní moci dne 4. listopadu Na základě tohoto opatření vydal rozhodnutí č. SMP/5/ , kterým stanovil společnost Telefónica O2 Czech Republic a.s. podnikem s významnou tržní silou (právní moc 19. prosince 2008) a rozhodnutí č. REM/5/ , kterým této společnosti uložil soubor povinností (právní moc 29. ledna 2009). V průběhu období od účinností uložených nápravných opatření Úřad průběžně kontroloval a vyhodnocoval účinky uložených nápravných opatření a dále kontroloval postup při jejich uplatnění (např. u velkoobchodní referenční nabídky). Úřad pro účely sběru dat pro provedení analýzy relevantního trhu zavedl a využil systém Elektronického sběru dat. Jedná se o elektronický přenos dat zabezpečeným protokolem prostřednictvím webové aplikace a v ní připravených formulářů. Elektronické formuláře umožňují uživatelsky přívětivý způsob vyplňování formulářů s funkcemi automatické kontroly vyplněných polí, jejich sumarizace a dalších funkcí. Povinnost odevzdávat tyto formuláře Českému telekomunikačnímu úřadu elektronicky mají podnikatelé v elektronických komunikacích podle 115 Zákona. Úřad obdržel vyplněné formuláře od více než poskytovatelů širokopásových služeb. Úřad konstatuje, že obdržená data jsou pro účel analýzy trhu dostatečně vypovídající. Cílem analýzy relevantního trhu je definování tohoto trhu v národních podmínkách České republiky a následné posouzení, zda trh je efektivně konkurenční, a na jejím základě navrhnout případné stanovení podniku s významnou tržní silou a případné uložení povinností podle Zákona. Úřad postupoval při definování relevantního trhu, při vlastní analýze relevantního trhu a při určení nápravných opatření subjektu s významnou tržní silou podle Zákona, Vyhlášky, Opatření a v souladu s Metodikou uvedenou v části B. Úřad při analýze relevantního trhu: - definoval trh věcně, územně a časově, - analyzoval trh z hlediska určení samostatné a společné významné tržní síly, - vyhodnotil stávající regulační opatření, - navrhl uplatnění přiměřených nápravných opatření. Úřad při zpracování analýzy trhu vzal v úvahu i situaci a vývoj na úzce souvisejícím relevantním trhu č. 4 velkoobchodní (fyzický) přístup k infrastruktuře sítě (včetně sdíleného nebo plného zpřístupnění účastnického vedení) v pevném místě. 19/262


LspCAD základy (Stránka 1) - Dílna - Audioweb.cz\nAudioweb.cz » Dílna » LspCAD základy\n1 Téma vytvořil Supa 2. 11. 2008 16:43\nregnut: 2. 11. 2008\nTéma: LspCAD základy\nChtel bych se zeptat, jak lze v LspCADu menit parametry jednotlivych komponent? V navodu je psano kliknutim leveho tlacitka na jednotl. soucastku, ale nejak to nefunguje... Tak bud nevim jak na to nebo nemuze to byt nejakym spatnym crackem? (Mam verzi 6)\n2 Odpověď zaslal Klon 2. 11. 2008 17:16\nRe: LspCAD základy\nAby jsi mohl v 6ce měnit hodnoty komponent, musíš být v záložce simulate.\n3 Odpověď zaslal Supa 2. 11. 2008 17:24\nHehe a ja porad, ze se to meni v te edit zalozce... dik\n4 Odpověď zaslal Bejsment 4. 11. 2008 21:05\nregnut: 4. 11. 2008\nZdravim, vim ze tady jsou sami profici, ale mohl by sem prosim nekdo napsat nejaky strucny postup jak v tom lspcadu (v te verzi 5 treba) simulovat? Napr. jak tam zadat napr t-s parametry a pak vykreslit frekv.,imped.,smerovou char....dik\n5 Odpověď zaslal chyna.cz 4. 11. 2008 21:07\nvšechno jsem tu už jednou psal ale bohůžel seto nejspíš časem vymazalo:-( škoda no... stručný návod by sešiknul více lidem a bylo by vhodný ho umístit někam na stránky audiowebu( ne do fora )\n6 Odpověď zaslal Bejsment 4. 11. 2008 21:15\nHmm,to by se hodilo... Jeste jsem se chtel zeptat kde (nebo jak) se daji vytvorit ty soubory k importovani? (jestli jsem to dobre pochopil,tak by to mely byt asi frekv a imped. charakteristiky a bez toho nic neodsimuluju...?)\n7 Odpověď zaslal chyna.cz 4. 11. 2008 21:27\nopravdu bez toho toho moc neodsimuluješ. získáš je buď tím, že je obkreslíš a vypočítáš pomocí grafreaderu a jednoho excelovskýho programku, nebo stáhneš z netu už vytvořený a nebo si necháš změřit repráky v ozvučnici a budeš to mít nejlepší a nejpřesnější\n8 Odpověď zaslal Bejsment 4. 11. 2008 21:44\nA kdybych je teda chtel obkreslit?:) Takze dejme tomu ze najdu na netu nejakou charakteristiku a tu musim prepsat ? Nebo jaky je na to postup? Predpokladam ze na netu asi hned tak nenajdu nejaky vytvoreny... tohle by mi pomohlo))\n9 Odpověď zaslal antonio 4. 11. 2008 21:51\nhttp://audioweb.cz/viewtopic.php?id=3081 - pleteš ale z hoven, aby to mělo smysl, je třeba si ty data odměřit na konkrétním vzorku\n10 Odpověď zaslal Bejsment 4. 11. 2008 21:55\njo dik za ten postup\n11 Odpověď zaslal Supa 12. 11. 2008 12:12\nNeznate nejaky program na zobrazeni smerovych charakteristik? V lspcadu to nejde ze?\n12 Odpověď zaslal Shade 12. 11. 2008 15:35\nale ide... len musis zadat velkosti vyzarovacich ploch a ich vzajomne polohy... samozrejme to nebude v ziadnom programe presne lebo dost zalezi aj od menica....\n13 Odpověď zaslal Supa 30. 11. 2008 15:49 ...editoval Supa (30. 11. 2008 17:11)\nA nejake zobrazeni v polarnich souradnicich jde? V manualu to tam je zobrazeno, ale mne tam ta funkce chybi,vubec nevim proc))\n14 Odpověď zaslal antonio 8. 1. 2021 15:05\nOtázka trochu mimo ohledně LspCADu, při definování driverů se dá zadat jejich relativní pozice, X Y je jasné, ale jak měřit Z osu? Od nejvyššího bodu membrany, nejnižšího či od vrchlíku? Dá se zadat velikost přední stěny bedny? Verze 5.25\nOdpovím z druhé strany: když při měření nijak neposunuješ mikrofon, nemusíš zadávat žádný pozice. A navrhovat výhybku podle dat ze stránek výrobce není správnej postup.


Golf bez bariér v režii Konta Bariéry | Golf.cz\nGolf bez bariér v režii Konta Bariéry\n06.04.2011 | Ivan Paggio | publikováno v rubrice Novinky\n(Konto Bariéry) Ve dnech 21. a 22. května se bude konat v České republice historicky první mezinárodní golfový turnaj s velkou účastí profesionálních handicapovaných hráčů golfu z celé Evropy. Hrát bude i náš úspěšný evropský šampion, handicapovaný golfista, M. Lidinský.\nTurnaj se bude konat na Darovanském Dvoře. Na jeho uspořádání se Konto BARIÉRY dpodílí s Českou asociací handicapovaných golfistů (CZDGA)\nChceme ukázat veřejnosti, handicapovaným sportovcům a především mladým lidem po úrazu, klientům Konta BARIÉRY, že golf je sport vhodný pro lidi s handicapem. Jde o velice férový sport, který nabízí možnost aktivního trávení volného času i těm, kteří se do jiných, tvrdších a ostřejších sportů bojí pustit. Jde o jeden z mála sportů, kde vedle sebe mohou hrát hráči zdraví a hráči handicapovaní.\nNa Darovanském dvoře proběhne regulérní turnaj na úpravu handicapu (v neděli 22. května) i exhibice (v sobotu 21. května), na které budou prezentovat svoje umění zahraniční golfové hvězdy. Řada vynikajících českých paralympijských sportovců (atleti, plavci, lyžaři, cyklisté a další) se přijede na turnaj podívat a většina z nich si poprvé vyzkouší možnosti této hry v rámci sobotní golfové akademie.\nPřipravíme dva krásné dny plné fair play zábavy a příjemných společenských setkání. Turnaj bude moderovat v sobotu Marek Eben, v neděli Ondřej Hejma a zúčastní se ho zajímavé osobnosti z oblasti kultury, sportu i politického života, které svojí účastí akci podpoří. Přijedou i úspěšní podnikatelé a dobří golfisté, kteří si chtějí zahrát s lidmi s postižením a finančním příspěvkem podpořit samotnou akci a také projekt Sport bez bariér, v jehož rámci Konto BARIÉRY podporuje aktivity handicapovaných sportovců.\nZveme vás, přihlaste se na náš turnaj a podpořte „GOLF BEZ BARIÉR“\nVolné flighty jsou ještě k dispozici.\nFinanční příspěvky jsou daňově odečitatelnou položkou.\nPro zjištění detailních podmínek poskytnutí daru a uzavření darovací smlouvy se spojte s ředitelkou nadace paní Boženou Jirků ( tel. 224 230 216, e-mail: bozena.jirku@bariery.cz)


Dobrý den, vnady ven: Nejkrásnější reportérka Primy zhubla a tělo odhalila v pořádně svůdných šatičkách - Super.cz\nLucie Špaková Michaela Feuereislová\n7. dubna 2015 7:53\nReportérka primáckých VIP zpráv Lucie Špaková se na oslavu narozenin jedné ze svých nejlepších kamarádek Olgy Lounové (37) pořádně vyfikla. Vyhledala pomoc vizážisty a kadeřníka a pořídila si i nové šatičky. A pořádně sexy.\nLucce bílé svůdné šaty, pod které si nevzala podprsenku, navrhla modelka Tereza Zimová, která to zkouší jako návrhářka a otevřela si loni na Vinohradech svůj první obchod.\nA zatímco Tereze se ve stejných šatech, ale jiné barvy, stalo před dvěma týdny pořádné faux pas na pražském víkendu módy, kde jí vnady z výstřihu vypadly, Lucie je udržela na svém místě. A měla štěstí. Na rozdíl od Zimové si pod šaty nevzala podprsenku.\nŠpaková má nejlepší postavu ve svém životě, a tak si sexy modely užívá. Je v péči výživové poradkyně a výsledky se dostavily. Právem se pyšní titulem nejkrásnější reportérka televize Prima. ■\nLucie Špaková byla sexy. ■\nVnady uhlídala na svém místě. ■\nZavinovací šaty si Tereza Zimová vytvořila sama pod vlastní značkou. Jí ale vnady vypadly. ■