Cristal - lihtsalt mina: 13.08.2008\nVenemaa naabriks olemisest\nolen püüdnud Gruusias toimuvat vältida, see tundub kuidagi kõik liiga õudu tekitav. oma eksistentsi pärast ma just sageli hirmu ei tunne, kuid praegu ma kardan. tõsiselt, oma elu ja turvalisuse pärast. see kõik on liiga reaalne.\ntoimunud on nii palju, et eilseks jõudsin punkti, kus uudiseid enam ei vaadanud - paha hakkas.\nminu seisukoht on, et pole vaja torkida herilasepesa, kui sa nende vastu allergiline oled. ma saab aru, et grusiinid on keevalise verega, kuid igalühel meist peaks (ja eriti nende liidritel) olema niipalju arvutamisoskust, et kui tanke ja armee koosseisu üle lugeda ning võrrelda vaenlase omaga, siis saad aru, kes ülekaalus on... 10:1000-le ei ole just tore võrdlus. see on nagu oma rahva meeleda surma viimine. ja siis tunnistab veel nende president, et jah, meie alustasime. ajulagedus mu meelest :(\nteine teema, mis mind endast välja viis, oli Eesti-Läti-Leedu-Poola presidentide sõit Gruusiasse. miks? mida sellega saavutatakse? toetuse näitamiseks, hea küll. seda saab ka muud moodi teha. võtnuks nad vähemalt Saksamaa või brittide tähtsad ametnikud kaasa. me oleme oma asukohaga samavõrd ohustatud, kui ükskõik milline Venemaa naaberriik ja nad võivad iga hetk tulla. kas me tahame, et Eestimaa purustatakse selle hinnaga, et mõni teine riik terveks jääks. mina ei taha seda kindlasti mitte. see on täpselt sama hea, kui hullunud karu käest minna päästma sõpra ja ise ka surma saada.\non loomulikult õige, et arglikult ei tohi käituda ükski riik, kui kedagi teist okupeeritakse. samas ei pea väike, just alles normaalsele elujärjele jõudmas Eesti, kangelaslikult välja astuma. konfliktides katsutakse ikka tugevamaid liitlasi ka enda poolele meelitada enne, kui rusikatega vehkimiseks läheb, või mis?\naga üht ma ütlen, kui Eestis midagi juhtuma peaks hakkama, siis mina jään siia. mehe püss mul on, mõnele ikka pihta saan. kodu peab ju kaitsma, mitte võitluseta alla andma. ei vaata ma hea pilguga neile, kes lahkusid toona ega ka neile, kes praegu vehkat teeksid. võidelda tuleb, rahvas! kodumaal saab ka ellu jääda, hoida tuleb end eemale suurematest linnadeks, sõjaväe- ja riigiobjektidest. kuskil kesk-eesti metsas on võimalus terveks jääda suht suur.\nja ikkagi on väga jube, et aastal 2008 tuleb mõelda reaalselt olukorrale, kui juhtub. kuhu ja kelle juurde minna, kuidas tegutseda, kellele helistada...\nloodan, et see reaalsus ei saabu kunagi enam.\nPostitaja: cristal kell 13:13 3 kommentaari:


Tartu Linnamaraton 2017 (21,1 km) – Nourish, Train & Flourish\nTartu Linnamaraton 2017 (21,1 km)\nPublished on 9. oktoober 2017 11. oktoober 2017 by Margit Partei\nAasta 2014. Oktoobrikuu. Tartu raekoja plats. Ühe neiu neljas poolmaraton. Üle finišijoone jookseb jooksja, keda selle võistluse ajal hakkasid kimbutama kõik halvad mõtted, mis jooksja meelele sattuda võivad. Kõhklused, kahtlused, pettumus. Oma blogis kirjutas ta jooksu kokkuvõttes 7. oktoobril 2014. aastal sedaviisi:\nKahjuks polnud seekord mitte mingit emotsiooni.😦 Kuidagi kurb hakkas. Minu kõige aeglasem ja kõige raskem poolmaraton. Olin ju finišis, jalg ei teinud valu, aeg polnud midagi katastroofilist, medal oli kaelas ja hooaeg läbi, aga ma ei olnud ikkagi õnnelik. /…/\nVahel jäävad unistused unistusteks. Miski kripeldab hinges /…/ kukkus kokku mu usk, et ma suudan kunagi maratoni joosta. Sellel päeval murdus mu vaim. Kui seljataha jäävad sellised rasked poolmaratonid, siis kuidas peaks ma suutma kunagi topelt nii pikka maratoni joosta? Ma mõtlen maratonist nii tihti. Ma tahan loota, et ma saan sellega hakkama, aga praegu ma seda enam ei usu. /…/\nVähemalt minu puhul kehtib kindlalt see reegel, et paremaks jooksjaks saab ainult joostes. Kui ma ei jookse, siis mu jooks taandareneb. Vot see on reaalsus, see on õppetund. Ma võin ju seda ratast vändata, ma võin ju pumpida, ma võin ju *misiganes*, aga see ei tee minust paremat jooksjat.\nAasta 2017. 7. oktoober: täpselt 3 aastat ja 4203 kilomeetrit pärast selle kokkuvõtte ilmumist. Ühe neiu neljateistkümnes poolmaraton. Üle finišijoone jookseb üks jooksja, endal suurest õnnest silmanurgas pisarad. Rõõm, uhkus, eneseteostus. Oma jooksu kokkuvõttes kirjutas ta sedamoodi:\nLülitasin sisse oma viimase käigu, adrenaliin pühkis minema kogu kehasse kogenenud valu ning emotsioonid olid nii laes, et võitlesin seal rõõmupisaratega. Kogu hooaeg jooksis silme eest läbi. Kõik need hetked, kõik need täitunud unistused, kogu see teekond.\nSee neiu olen mina.\nFoto: Kayvo Kroon\nHommik oli mõnusalt rahulik. Uni oli veel silmas, kui keetsin kell 8.30 neljaviljaputru, mille voodis teki all keras olles pintslisse pistsin. Jõudsin veel Instagram stoorisid uuendada ja saada kinnitust, et enamik inimesi peab minu plaani lühikeses vormis (T-särk, lühikesed püksid, säärised) jooksma minekut hullumeelseks. Õues oli ca 9 kraadi, erilist tuult ei paistnud, tol hetkel rippusid taevas paksud pilved. Aga eelmise nädala Paide-Türi jooks oli kinnitanud, et lühikeses vormis ilmselt külm ei hakkaks. Mis seal ikka: see võistlus oli nagunii kõigega riskimiseks – do or die, all in or nothing. Tõmbasin võistlusvormi selga, paksud riided peale ja asusin enne kella 10 Raekoja platsi poole teele.\nLeidsin Maria ja Kaire üles ja läksime soojendusele. Tegime päris tubli soojenduse: 2 km jooksu, jooksuharjutused ja 2 kiirendust peale. Tunne oli… noh… raske. Väsinud. Mitte midagi positiivset. Ei mingit lendamise tunnet. Võistlus tuleb raske: see oli täiesti selge. Kuna oleme Mariaga hetkel väga sarnaseid aegu jooksnud, oli selge, et tuleb punti võtta: nii on ju ikka kergem. Plaan oli lihtne: alguses proovime 5:10 tempos (lõpuaeg alla 1:50), kui kustume, siis proovime 5:20 hoida (1:55 lõpuaeg) ja kui kõik halvasti läheb, siis küllap korjab 2:00 punt koos oma suurepärase tempomeistriga meid oma “rongi” peale. Teineteist järele ei oota. Laipu kaasa ei tassi. 😀\nVetsupeatus, soojendusdress pealt ära, stardieelne geel ja vesi kaasa ja koridori. Platseerusime vist 1:30–1:45 stardikoridori, kuna järgmine paksult rahvast täis koridor väga ei kutsunud. Oma koridoris hoidsime lõpu poole: seal oli meie jaoks ka ajaliselt enam-vähem õige koht. Geel 3 min enne starti sisse, viimased veesõõmud, edusoovid kaasjooksjatele ja tuligi rajale asuda.\nFoto: Klubi Tartu Maraton\nEsimene halb üllatus oli see, et stardijoonel polnud ajavõtumatti: see tähendab, et netoaega sellelt jooksult ei saa. Kuna 1:50 püüdmine – kui üldse õnnestub lõpukilomeetriteni tempos vastu pidada – oli nagunii sekundite mäng, siis netoaja puudumine ei ole hea uudis. Sekundeid ikka kulus stardijooneni jõudmiseks. Kellad panime tööle stardipaugust, seega saime vähemalt oma aega korrektselt jälgida.\nEsimesed kilomeetrid tegelesin oma peas muudkui sekundite lugemisega. 1:49:59 tähendab keskmist tempot 5:12 min/km. Mängisin seda mängu, mida varemgi: iga kilomeetriaja saabumisel arvutan, palju eesmärgile kaotan/võidan ja siis liidan neid sekundeid muudkui. Juba 3. km saime Siili pehmet rada maitsta. Ei meeldinud 3 aastat tagasi, ei meeldinud ka seekord. Püsisime tempos, aga midagi kerget ei olnud. Juba esimesest kilomeetrist alates oli see võistlus tõsine võitlus iseendaga.\nPulssi ei taha ma poolmaratoni esimeses pooles üle 175 lasta, sest siis kustun ma teises pooles kohe kindlasti. Enam-vähem 173–174 ringis see pulss ka püsis, kuid tõusukestel oli pulss kohe ka 180 kandis. Jalad olid algusest peale sodid: nii kehvade jalgadega ma vist see aasta veel võistlenud polegi. Tõusudel loomulikult langes ka tempo ning “võidetud” sekundid muudkui kahanesid. Peale kõige istus kogu aeg peas teadmine, et aega peab enne 19. km korralikult varusse jooksma, sest see, mis juhtub Lossi tõusul ja pärast seda – seda ei tea enam keegi. Lossi tõus on trennis värske jalagagi raske, mis siis rääkida veel 19 km läbinud jalgadest.\nRopka tõus oli vastik: pikk ja lauge. Juua ma peaaegu 1. joogipunktis kätte ei saanudki. Pidin seisma jääma ja topsi välja võitlema. Üldiselt tundusid joogipunktid sellel aastal liiga vähe mehitatud: vabatahtlikud jõudsid vaid topse täita ning vaid paaris üksikus kohas anti jooki otse kätte, mitte ei pidanud seda laualt ise püüdma. Selle asemel, et tekitada joogipunkt 10, 12,2, 15, 17,8 ja 19 km peale – mis mõte sellel oktoobrikuisel jahedal ajal on? – võiks neid vabatahtlikke rakendada jookide kätte andmisel.\nLõpuks saime sealt Ropkast minema ja jõudsime Karlovasse. Olin seda nii kaua juba oodanud. Kesk tänaval loendas keegi kaasaelajatest midagi: 66, 67, 68… Siis sain aru, et ta loendas naisi. Mina ja poolmaratonil naiste esi70-s? Misasja? Nalja teete?\nSõpruse silla tõus läks kergemini mööda, sest seal tegelesin oma 8. km-l tühjaks söödud geelipaki prügikasti toimetamisega. Sealt edasi tuli järgmine joogipunkt, kus peaaegu juua kätte ei saanudki. Anne kanali ääres elas kaasa üks õdedest Luikedest – milline neist, ma öelda ei oska – kes kiitis kõiki tublisid naisjooksjaid. Anne kanali lõik toob alati meelde kõik rõverasked võistlused, mis seda lõiku läbivad. Seekord ei olnud asi ka väga palju parem. Pulss oli vaikselt tõusnud üle 175 ja jalad olid valmis koostöö lõpetama.\nAmetlik 10 km aeg: 50:51. Koht: 410.\n5:12 tempo puhul oleks pidanud 10 km aeg olema täpselt 52 minutit. Seega oli varu sellel hetkel 69 sekundit. 69 hädasti marjaks kuluvat sekundit Lossi mäe tarbeks. Kuid ära ei saa unustada, et Lossi mäeni oli veel omajagu maad minna. Sinna maa peale jäi veel takistusi. Lisaks ei olnud minu kella järgi asi nii roosiline: kurvide sirgeks jooksmine ja pidevalt selle peale mõtlemine, kus on optimaalne trajektoor – oma kodulinnas oli seda natuke lihtsam kalkuleerida, kui tead peaaegu iga kurvi ja pööret – tähendas seda, et minu kell ei käinud enam kilomeetripostidega ühte. 10 km sai minu kella järgi täis 51:27 peal. Praktiliselt tähendas see seda, et ärakukkumise ruumi väga ei olnud. Käis võidujooks ajaga. Kuid võis aimata, et mina suudan selle raja joosta lühemaks kui 21,1 km. See natuke lohutas.\nAtlantise juures suremas. 7 km veel minna. Foto: ajakiri SPORT\nJärgmine raske koht tuleb Atlantise juures, kus tuleb üles saada treppidest. Seekord valisin mineku treppide kõrvalt murult. Õige valik: samme üles saamiseks tuli teha ca 3 korda vähem ning aega kulus vähemalt 2 korda vähem. Edasi võtsin korraks natuke tempo Ülejõe pargis alla, et sellest tõusust taastuda. Pulss oli julgelt üle 180.\nÕnneks oli kaasaelajaid 3 aasta taguse ajaga võrreldes vähemalt 5 korda rohkem. See on jooksjate seisukohalt nii positiivne: kes on jooksnud, siis teab, kui palju ergutajad juurde annavad. TYSKi juures tehtav ring oli lihtsalt tüütu. Vahepeal hakkas vihma tibutama, aga mulle see isegi meeldis. Üritasin kalkuleerida, millal geel taskust välja võtta ja sisse süüa, sest teine geel polnud mul enam IsoGel, vaid High5 õuna EnergyGel, millele peab vett peale jooma. Loomulikult tahtis tagatasku lukk kinni kiiluda ning Kroonuaia sillal sain viimasel hetkel geeli taskust välja, et see ruttu enne 15 km joogipunkti sisse süüa. Seal ergutas mind trennikaaslane Kristel ja mingi fotograaf tegi täpselt siis pilti, kui ma geeli sõin. No kamoon.\nEdasi viis tee järgmise raske kohani: jõeäärsele pehmele ja porisele alleele, kus ma tihti oma 6–7 km jooksuringil käin. Endale üllatuslikult hakkasin seal vaikselt selgasid võtma. Samuti sain seal aru, et Maria on minu seljatagant kuskile natuke kaugemale jäänud. Teadsin, et oodata ei ole mõtet: pigem on Maria jaoks motiveerivam see, kui ta veel mu selga näeb ja sellele järele püüab jõuda. Samal ajal püüdsin ise muudkui üht Prorunnerit (tsau, Maia!) ja olin juba möödunud Teast. Lülitasin autopiloodi sisse ja lihtsalt läksin.\nPikk asfaldisirge Lauluväljakuni. Üks rõvedamaid kohti, sest seal on üks pikk ja väga lauge tõusuga sirge, millest silmaga peaaegu arugi ei saa, küll aga tajuvad seda nii jalad kui ka süda. Tagareied olid alates 13 km märgist olnud praktiliselt krampide äärel. Seal samal sirgel võitles üks maratoonar tõsiste krampidega: jooksis, praktiliselt vajus kokku, siis hakkas jälle jooksma ja vajus taaskord. Seda oli lihtsalt valus vaadata.\nMis 13. km juhtus, seda ma ei tea. Üldiselt klapivad kilomeetriajad hästi tõusude ja langustega kokku.\nSamal ajal oli mul kuratlikult põnev. Sekundite lugemine oli ammu sassi läinud ja keskmine tempo 5:10 andis mõista, et rekord ja aeg alla 1:50 on käega katsutavad. Kõik olenes sellest, mis saab Lossi tõusul ja pärast seda. Aga ikka veel ei olnud ma sinnamaani jõudnud. Veel tuli joosta läbi Supilinna, võtta üks väiksem tõus ja läbida rohkete ergutajatega Ülikooli tänav. Üha rohkem kohtasin tuttavaid, kes mulle nimeliselt kaasa elasid. Kops oli totaalselt koos. Ma ei taha teada, millise näo ja sammuga ma neid kilomeetreid seal võtsin, aga Sportfoto pildid annavad kerge aimduse, milline “ilus” pilt see oli.\nEnne pööret Lossi tänavale hingasin ma mitu korda sügavalt sisse ja ütlesin endale mõttes, et enam ei mõtle: ainult jooksed. Saagu, mis saab, aga kõndima lihtsalt ei hakka, sest su jalad ei kannata seda välja. Jooksusamm oli jalalihasele selles krambieelses staadiumis kindlam valik.\nJuba esimese kolmandiku peal olin omadega täiesti koos. Õnneks seal ergutasid Liis ja Marin – aitäh teile! See andis powerit jälle edasi panna. Ootasin tõusu lõpus oma treenerit, aga pärast selgus, et Maris ei osanud ennustada, et ma nii vara sinna jõuan. 😀 Nägin hoopis paari fotograafi – miks te tahate seda surma fotole talletada? 😀 – ja hulka kaasaelajaid, kes ilmselt kõiki jooksjaid täiesti peast segaseks pidasid.\nLossi mägi saigi jooksusammul ära võetud. Mina jäin peale! Aga see, mis tuli pärast mäge, oli vist hullem kui mägi ise. Pulss lihtsalt ei läinud alla. Jalad ei tahtnud enam liikuda. Kuigi viimasel ajal pole ma haamrit enam tihti saanud, siis mäletan seda tunnet väga selgelt. See on see hetk, kus mõttetöö saab ülioluliseks: sa kas saad selle haamriga hakkama või lased end murda. Kellal sai täis 19 km ja kilomeetriaeg 5:47 oli löök allapoole vööd. Fakkkkk! Kuidas ma peaks nii aega jõudma? Olen nii lähedal ja nüüd lihtsalt kaotan sekunditega? No way!\nPõnevus säilis kuni lõpuni. Vaatasin veel kella, sain aru, et rada ilmselt ei tule kella järgi 21,1 km ja järelikult veel on lootust. Inglisillal otsustasin, et enam kella ei vahi – tuleb, mis tuleb! Kuskil seal korjas mind “peale” veel üks noormees sinises, kes vist järjepanu käis ja ergutaski kõiki. Enne mind vedas ta üht vanemat meesterahvast. Siis ergutas ja vedas mind kuni Kuradisillani välja. Seal oli veel Maris ka ergutamas. Lõpuks vajus “jänes” mul eest ära.\nVallikraavi tänavast, mis on minu igapäevane teekond tööle ja koju, plaanisin alla joosta mööda jalakäijate teed, sest munakivitee on jalgade surm. Olin eelmistel päevadel enda jaoks kõik Vallikraavi tänava kohta läbi mõelnud. 😀 Aga juhtus nii, et mäest alla joostes hakkasid teised jooksjad sellel jalakäijate alal mulle muudkui ette jääma. Mind varem ergutanud noormees oli astunud munakividele ja mõtlesin, et f*ck it, siia toppama ma ei jää. Astusin munakividele, jooksin mitmetest mööda ja pääsesingi juba Küüni tänavale välja.\nSeal märkas mind Tauri, kes raja kõrval mulle kaasa joosta üritas. Lülitasin sisse oma viimase käigu, adrenaliin pühkis minema kogu kehasse kogenenud valu ning emotsioonid olid nii laes, et võitlesin seal rõõmupisaratega. Kogu hooaeg jooksis silme eest läbi. Kõik need hetked, kõik need täitunud unistused, kogu see teekond. Huh. Praegugi tahab pisar silma tulla.\nNägin juba Tartu Linnamaratoni traditsioonilist punast vaipa munakividel laiumas. Pöörasin paremale, jõudsin Raekoja platsile, astusin punasele vaibale ning minu ees paistis finiš. Kusjuures lõpuajale ei sattunud mu pilk hetkekski. Ma justkui isegi ei hoolinud enam sellest ajast. Emotsioonid olid võimust võtnud ja lõid lainetena peakohal kokku. Otsisin veel raja äärest treenerit: leidsin. Kõik elasid häälekalt kaasa. Lõin käed taeva poole ja jooksin üle finišijoone.\nLõin pulsikella kinni. Seal paistsid numbrid 1:47:55. Pidin seda ekraani veelkord, veelkord ja veelkord vaatama. Alla 1:48?! PÄRISELT?! Surusin oma pisaraid veelkord alla ja naeratus tekkis vägisi näole. Võtsin medali ja joogi ja pöörasin siis järsku ringi, et vaadata, kas Maria ikka jõuab alla 1:50 finišisse. Muidugi jõudis. 🙂 Vähem kui minut pärast minu tulekut oli ka tema kohal. Ära tegime.\nOsake tiimist. Foto: Ardo Säks\n⅔ teamMAR-ist. ⅓ tegi pilti.\nSee jooks oli minu jaoks ilmselt raskemgi kui maraton. Maratonil ikka oli neid kilomeetreid, kui end täiesti hästi tundsin, aga see poolmaraton oli füüsiliselt raskem pingutus. Eks vorm oli ka omajagu langenud, seda näitab ka minu kella 2 ühikut madalam VO2max kui enne maratoni. Strateegiliselt olin teinud enda jaoks parima valiku: joosta maraton Tallinnas ja poolik Tartus. Tartu Linnamaraton on minu puhul maratoni jaoks liialt sügisel: 1) jõuan vahepeal haigeks jääda ning 2) töökoormus ülikoolis mitmekordistub, võrreldes suvise ajaga. Mina jään oma otsustega rahule. Ei mingeid kahetsusi. 🙂\nJärgnevad tunnid võtsin vastu ja jagasin õnnitlusi. Ergutasime veel tuttavaid, nii maratoni, poolmaratoni kui ka 10 km rajal. Lõpuks võtsime välja oma hunniku auhindu. Tartu Linnamaraton oli Eesti Linnajooksude ja Tartu Maratoni Kuubiku viimane etapp. Seega sain kätte oma Linnajooksude Viking Line’i kinkekaardi, särgi ja medali ning Linnamaratoni diplomi, hõbemärgi (sest see oli juba minu viies Linnamaraton!) ja Kuubiku medali. Koju läksin seega kolme medali ja ühe hõbemärgiga. Võtab hooaja hästi kokku ju küll.\nDistants: 21,1 km (minu kell: 20,84 km – jooksin kõik kurvid ilusti sirgeks)\nKeskmine tempo: 5:07 min/km (minu kell: 5:11 min/km)\nKeskmine pulss: 175 bpm\nMax tempo: 3:52 min/km\nMax pulss: 187 bpm\nKoht naiste seas: 51/284\nKoht N21 vanuseklassis: 34/141\nKulutatud kalorid: 1266 kcal\nKeskmine sammu sagedus: 179 spm\nKeskmine sammu pikkus: 1,07 m\nKeskmine vertikaalne ostsillatsioon: 8,8 cm\nKeskmine maaga kokkupuute aeg: 250 ms\nVasakul jalal 49,3% ja paremal jalal 50,7%\nAlles oma 2014. aasta Tartu Linnamaratoni kokkuvõtet lugedes sain aru, kui suure arenguhüppe olen viimase kolme aastaga päriselt teinud. Kolm aastat tagasi kulus mul Tartus poolmaratoni läbimiseks 2 tundi, 14 minutit ja 41 sekundit. Pulss oli seejuures praktiliselt sama, mis sel korral. Keskmiselt kulus mul ühe kilomeetri läbimiseks 6 minutit ja 23 sekundit. 566 inimese seas sain 513. koha (91. protsentiili sees – 90% rajal olijatest läbisid selle kiiremini kui mina), 212 naise seas olin 171 (81. protsentiili sees). N21 vanusegrupis platseerusin 116 inimese seas 88. positsioonile (76. protsentiili sees).\nSel korral kulus mul raja läbimiseks 26 minutit ja 48 sekundit vähem. Iga kilomeetri läbisin keskmiselt 1 minuti ja 16 sekundi võrra kiiremini. 895 inimese seas sain 355. koha (40. protsentiili sees), 284 naise seas jäin napilt välja esi50-st (18. protsentiili sees), 141 N21 klassi kuuluva naise seas oli 34. (24. protsentiili sees). Protsentiilid annavad hea aimduse sellest, kui palju olen üldises jooksjate pundis ettepoole murdnud. Nii absoluutne areng isiklikus plaanis kui ka suhteline areng teiste jooksjate foonil on olnud võimas.\nMul ei ole valehäbi oma saavutustest rääkida. Miks peaks ma pelgama seda välja öelda, et jah: sellel hooajal on läinud hästi, töö tasub end ära ja tulemuste üle võin ma uhke olla? See ei ole teiste ees poosetamiseks öeldud. See on öeldud selleks, et igaüks, jah, justnimelt: igaüks, kel liikuvad jalad all ja lööv süda sees on, on võimeline jooksma, on võimeline arenema ja on võimeline saavutama, kui ta seda päriselt tahab ja (see osa, mida unustama kiputakse) on nõus selle nimel (aastate kaupa) ränka tööd tegema.\nSiin pole mitte midagi pistmist õnne või vedamisega. Mul polnud 5 aastat tagasi mitte mingit sportlikku põhja, ei teismeeast, lapsepõlvest ega kuskilt mujalt. Ma alustasin kõige ausamalt nulltasemelt, endal turjal ca 20 ülekilo. Nende tulemuste taga on tahtmine, pühendumus, töökus, järjepidevus ja väga palju oma aja investeerimist iseendasse: üle 5500 km jooksmist, lisaks juurde sadade tundide kaupa muid spordialasid. Nende tulemuste taga on korduvalt pettumisi, takistusi ja võitlemist. Kes on sellele teekonnale aegade algusest kaasa elanud, on seda kõike ise näinud.\nAinus, mille pärast pole pidanud ma ropult tööd tegema ja millega mul päriselt vedanud on, on minu inimesed. Ma pole kindel, et üksinda oleks selle teekonna “võidud” niivõrd magusad. Jagatud rõõm on tõepoolest poole suurem. Ma olen kindel, et üksinda võtaks “kaotuste” üleelamine tunduvalt enam aega. Jagatud muret on ju vähemalt poole kergem kanda. Ma ei tea, kuidas teid vääriliselt tänada, et te olete, aga aitäh, et alati olete. Jooksmisteni!\nCategories Jooksmine, Võistlused\nEelmine Workout Week 2.–8.10.2017\nJärgmised Workout Week 9.–15.10.2017\n11 kommentaari “Tartu Linnamaraton 2017 (21,1 km)”\n9. oktoober 2017, 16:58\nVäga tubli oled ja suurepärane areng on sul toimunud 😉\nEnelii Heinsaar ütles:\n9. oktoober 2017, 17:29\nSee oli nii super lugemine,et mul ka tuli pisar silma.Eelviimane lõik oleks nagu minu kirjutatud-ainult vahe selles,et alustasin 3a tagasi umbes sama hulga ülekilodega ja vanust tubli 20aastat rohkem.Aga poolmaratoni kavatsen ma ikka kunagi ära joosta..Sinu blogisd lugedes saan aru,et ükskõik kui raske see ka pole on asi seda väärt.\n9. oktoober 2017, 17:34\nAlustan ikka sellest, et ma tihti ei kommenteeri, aga see lihtsalt vajab sõnavõttu. Sa oled nii tubli, mul on siiralt hea meel Sinu üle. Sa võid ja peadki olema enda üle uhke, Sa oled jõudnud nii kaugele. Jälgin Sind üsna kaua juba ja tean, kuidas sa oled vaeva näinud ja pingutanud ja mida üle elanud ja tundnud selle unistuse nimel – saada heaks jooksjaks. Neid võistluste kokkuvõtteid on niii põnev lugeda, aitäh 🙂 PS. Kõike muud on ikka ka huvitav lugeda, igapäevaelu ja remont jms, Sul on väga põnev elu 😉\n9. oktoober 2017, 18:24\nMul tulid ka pisarad silma seda lugedes, ma olen väga õnnelik su pärast! Palun jätka samas vaimus, sest sa oled elav tõestus, et raske töö ja järjekindlusega jõuab kaugele! Sul on igati õigus olla uhke, see kõik on end ära tasunud. 🙂\n9. oktoober 2017, 20:42\nLausa rõõm oli sinu tuules joosta (kuniks jaksasin 😉)\n10. oktoober 2017, 10:36\nOMG, nüüd sa oled siis mulle (virtuaalselt) kannad ära näidanud\naga eks ma juba juulis ennustanud et 7.oktoobriks tõused tippvormi 😀\n10. oktoober 2017, 17:51\nMa tavaliselt olen lihtsalt see lugeja ja kommenteerima ei kipu, aga täna ma lihtsalt pean ütlema: sa oled lihtsalt niii tubli ja nii ägedalt palju saavutanud! Sinusugused noored tahtejõuga ja edasipürgivad inimesed on kifit! 🙂\nKäisin ise ka rajal kaasa elamas (mul on isa tubli ja jookseb 50+ vanuses maratone ja väga tublilt – eeskujusi jagub) ja tunnetasin seda olustikku ja rajal olijate katsumusi ehk see mind ajendas ka rohkem Sulle kirjutama. Supertubli naine oled!\n11. oktoober 2017, 11:12\nVäga inspireeriv, pisar tuli silma! Aitäh!\nPingback: 2017. aasta eesmärkide kokkuvõte – Nourish, Train & Flourish\nPingback: Helsinki Half-Marathon & Tallink Maijooks – Nourish, Train & Flourish\nPingback: Tallinna Maraton 2021 (21,1 km) – Nourish, Train & Flourish\n6 aastat seiklusi selle tegelasega. 💕\nSüdamehaigus – kus?\nNäidake mulle ikoonilisemat kassi kui Mõmmi, kes figureerib ajakirjas kuuel fotol, seal hulgas esikaanel.\nWhat does not kill you…\nKontorisse minnes langeb mu pilk ikka esimesena tugitoolile, et vaadata, mis Mõmmi teeb ja kuidas Mõmmil läheb.\nIt was really hard out there today.\nTore päev sõpradega lemmikul matkarajal: Kiidjärve-Taevaskoja-Kiidjärve. 🥰 Ei tilkagi vihma, mõnus seltskond ja ainult head emotsioonid.\nAjalooline mälu Vali kuu september 2021 august 2021 juuli 2021 juuni 2021 mai 2021 märts 2021 veebruar 2021 jaanuar 2021 detsember 2020 november 2020 oktoober 2020 september 2020 august 2020 juuli 2020 juuni 2020 mai 2020 aprill 2020 märts 2020 veebruar 2020 jaanuar 2020 detsember 2019 november 2019 oktoober 2019 september 2019 august 2019 juuli 2019 juuni 2019 mai 2019 aprill 2019 märts 2019 veebruar 2019 jaanuar 2019 detsember 2018 november 2018 oktoober 2018 september 2018 august 2018 juuli 2018 juuni 2018 mai 2018 aprill 2018 märts 2018 veebruar 2018 jaanuar 2018 detsember 2017 november 2017 oktoober 2017 september 2017 august 2017 juuli 2017 juuni 2017 mai 2017 aprill 2017 märts 2017 veebruar 2017 jaanuar 2017 detsember 2016 november 2016 oktoober 2016 september 2016 august 2016 juuli 2016 juuni 2016 mai 2016 aprill 2016 märts 2016 veebruar 2016 jaanuar 2016 detsember 2015 november 2015 oktoober 2015 september 2015 august 2015 juuli 2015 juuni 2015 mai 2015 aprill 2015 märts 2015 veebruar 2015 jaanuar 2015 detsember 2014 november 2014 oktoober 2014 september 2014 august 2014 juuli 2014 juuni 2014 mai 2014 aprill 2014 märts 2014 veebruar 2014 jaanuar 2014 detsember 2013 november 2013 oktoober 2013 september 2013 august 2013 juuli 2013 juuni 2013


22. september 2017 kell 20:51\nUSA suuremad börsiindeksid liikusid täna vähe, kuna geopoliitiline ebastabiilsus on investoritel kauplemisisu mõnevõrra vähendanud.\nDow Jones kukkus 10 punkti ehk vähem kui 0,1% võrra, 22 349 punktini. S&P 500 indeks kukkus 1,5%, 2502 punktile. Nasdaq Composite lõpetas reedese kauplemispäeva 4 punkti ehk 0,1% jagu rohelises, 6427 punktil. Päeva aktiivseim aktsia oli CarMax, mis tõusis pärast oodatust paremate kvartalitulemuste avaldamist suisa 7,8%.\nViimasel ajal on pinged Põhja-Korea ümber suurenenud ning seda peetakse reeglina ka põhjuseks, miks investorite kauplemisaktiivsus on vähenenud. Samas on ka neid, kes usuvad, et USA ja Põhja-Korea vahelised pinged on investorite jaoks pigem vähetähtsad ning investorite seas on maad võtnud suisa tundetus, kirjutab MarketWatch.\nNädala kokkuvõttes tõusis Dow 0,4% S&P 500 kerkis 0,1% võrra ja Nasdaq 0,3% jagu.\nBloombergi dollariindeks kukkus 0,2% võrra, mis on nädala suurim kukkumine. Euro tugevnes dollari suhtes täna 0,1% ning Briti nael nõrgenes 0,4% jagu.\nWTI toornafta hind tõusis 0,2% jagu, 50,63 dollarile barrelist. Brenti toornafta tõusis 0,48% võrra, 56,76 dollarile barrelist.\nKulla hind tõusis 0,5%, 1297,17 dollarile untsist.


Tähelepanu: konkursi “Pitsilised nukud” tähtaja muudatus! – Haapsalu sall\nSeoses kuumade ilmadega ja loodetavasti sellest tulenenud vähese huviga nukukonkursi vastu pikendame nukukonkursile tööde esitamise aega. SEEGA: loeme konkursile esitatuks kõik tööd, mis jõuavad Haapsalu Pitsikeskusesse hiljemalt 8.augustil kl 18. Kiirustage, seltsimehed! :-)\nHaapsalu Käsitööselts kuulutab juba teist korda välja konkursi „Pitsilised nukud“.\nKonkursile on oodatud nukud, mida saab iseloomustada sõnaga „pitsiline“. Pitsiline võib olla nii nukk kui tema rõivad. Materjalide osas piiranguid ei ole, samuti ei pea nukk olema isevalmistatud (nukurõivaste kategooria).\nNagu ka möödunud aastal, nii ka sel aastal ootame konkursile töid kolmes kategoorias:\n· Parim pitsiline nukk\n· Parimad pitsilised nukurõivad\n· Parim Haapsalu pitsides nukk\n1. Nukkude ja nende rõivaste valmistamisel võib kasutada kõiki materjale, unustamata teostuse korrektsust ning leidlikkust.\n2. Iga osaleja võib konkursile esitada kuni 3 tööd.\n3. Tööde esitamise tähtaeg on 08.08.2014\n4. Tööd tuua või saata aadressile Karja 25, Haapsalu 90502 (ise kohale tuues: T-R 11.18 ja L 11-15)\n5. Töö peab olema varustatud märgusõnaga (kinnitada töö külge) ning kategooria nimetusega. Lisatud võiks olla nuku lugu (materjal, idee, teostus, seotus konkreetse pitsiga, samuti kõik autori märkused) ning märgusõnaga varustatud kinnine ümbrik, milles on autori nimi, telefoninumber, aadress, e-posti aadress. Lisada lause: „Olen nõus, et konkursitöö jääb Haapsalu Käsitööseltsile“ ning kinnitada see allkirjaga.\n6. Kõik tööd eksponeeritakse Haapsalu III Pitsipäeval 10.08.2014 ning parimaid autoreid tunnustatakse samal päeval kl 16:00 Haapsalu III Pitsipäeva lõpetamisel.\n7. Konkursile saadetud tööd jäävad Haapsalu Käsitööseltsi valdusesse ning neid eksponeeritakse edaspidi koos autori nimega pitsiteemalistel üritustel. Nukurõivaste kategoorias osalenud nukk tagastatakse autori soovil pärast 1.10.2014.\n8. Konkursil ei osale Haapsalu Käsitööseltsi liikmete tööd, nende töid eksponeeritakse vaid näitusel.\nKonkurss on Haapsalu III Pitsipäeva üritus. III Pitsipäeva rahastavad Haapsalu Käsitööselts, Kohaliku omaalgatuse programm, Kultuurkapital ja Rahvakultuuri Keskus.\nMeistrinäitus: Aasa Jõelaid – näituse avamine 12.08 kl 17Next


Kutsekoda » Uudised\nSelgusid ehitiste energiatõhususe ja teedeehituse kutsealade, palkmajaehitaja ning üldehituse, keskkonnatehnika ja tehnosüsteemide inseneri kutsete andjad\nKutsekoda saab uue kodulehe\nIlmus Kutsekoja detsembri uudiskiri\nKutsekoda kuulutab välja puidupingioperaatori ning pehme mööbli valmistaja kutsestandardi kavandite arvamusküsitluse\nEuropass 2005-2020: saavutused ja tuleviku väljavaated\nSeitse aastat tagasi kasutusele võetud Europassil on tänaseks miljoneid kasutajaid. Uuendused, mille eesmärk on siduda see teiste üleeuroopaliste meetmetega, muudavad inimeste oskused ja erialase ettevalmistuse veelgi paremini arusaadavaks.\nIlmus uus Europassi ajakiri\nEuropassi ajakirja eesmärgiks on tutvustada Europassi dokumente läbi lugude ja praktiliste artiklite, kuid lisaks anda ka natukene laiem pilt väliskogemuse saamise erinevatest võimalustest ja sellest saadavast kasust.\nSelgus parim puitmööblimeister\nValgamaa Kutseõppekeskuses toimus 13.-15. märtsini kolm päeva kestnud noorte mööblitislerite kutsevõistlus. Selgusid Eesti parimad noored mööblitislerid.\nValmis kokkuvõte kutseõppe õppekavarühmade akrediteerimise pilootvoorust\n2011. a viidi ESF programmi „Kutsehariduse sisuline arendamine 2008-2013“ raames läbi kutseõppe õppekavarühmade akrediteerimise pilootvoor. Pilootvoorus hinnati ehituse ja tsiviilrajatiste ning majutamise ja toitlustamise õppekavarühmasid.\nKutsekoda kuulutab välja avaliku konkursi kutse andja leidmiseks toitlustus- ja majutusteeninduse valdkonna kutsetele\nArtikkel Äripäevas: Kutsetunnistus kui pagun maakleri õlal\nKui maakler tahab olla omal alal tegijate ringis tunnustatud, siis üks eeldus selleks on taskus olev kutsetunnistus ning mainekas ettevõte. Kliendi vaatenurgast tagab kutsetunnistus aga professionaalsema teeninduse.\nKutsekoda kuulutab välja avaliku konkursi kutse andja leidmiseks kutseõpetaja kutseala kutsetele\nKas ja kui palju jälgite kutsetunnistuse olemasolu uue töötaja palkamisel? Kas ja kui palju Teie firmas kutsetunnistusega töötajaid on?\n9. jaanuaril Äripäeva vahel ilmunud Koolituse lisas vastasid antud küsimusele mitmed ettevõete juhid. Loe lähemalt ...\nKutsekoda kuulutab välja massööri kutsestandardi koostamise töörühma liikme konkursi


Kodu: Kodumajapidamiste Laenud Krediidiühikus Ja Pangas - 2019 | Et.Interior-Designy.com\nPõhiline > Kodu > Kodumajapidamiste Laenud Krediidiühikus Ja Pangas\nKodukapitalilaenud võivad olla suurepärane ressurss kvalifitseeritud majaomanikele ootamatute arvete tasumiseks, kodu parandamiseks või vajaliku puhkuse saamiseks. Enne omakapitali laenu valimist peaksid laenuvõtjad enne otsuse langetamist kaaluma mitmete laenuvõimaluste uurimist - kiire intressimäärade ja laenu võrdlemine...\nKodukapitalilaenude võrdlusosakesed võivad säästa tuhandeid dollareid.\nKodukapitalilaenud võivad olla suurepärane ressurss kvalifitseeritud majaomanikele ootamatute arvete tasumiseks, kodu parandamiseks või vajaliku puhkuse saamiseks. Enne kodukapitalilaenu valimist peaksid laenuvõtjad enne otsuse langetamist kaaluma mitmete laenuvõimaluste uurimist - erinevate pankade ja krediidiühistute intressimäärade ja laenude tasude kiire võrdlemine võib aidata elamute omanikele teha teadlikke otsuseid, mis võib säästa tuhandeid dollareid kogu laenu tähtaeg.\nKrediidiühingud on tavaliselt kohalikud mittetulundusühingud, mis pakuvad oma liikmetele finants- ja laenuteenuseid. Krediidiühistutele makstakse tavaliselt vähem kulutusi kui enamik panku, seega võivad nad oma liikmetele pakkuda madalamaid intressimäärasid ja tasusid. Krediitfirmad nõuavad liikmeks enne laenu taotlemist või finantsteenuste kasutamist. Tavaliselt saab liikmeks saada mitmel viisil - kas tööandja kaudu, perekonna suhe praeguse liikme, kummardamise või elukohaga.\nPangad on kasumitaotluseta krediidiasutused, millel võib olla palju suurem kohalolek kui kohalik krediidiühistul. Pangad võivad pakkuda tulevastele laenuvõtjatele kiiremat laenude töötlemise aega, rohkem laenuvõimalusi ja stiimuleid laenusaajatele, kes on kontohaldjad oma pangas. Need mugavused võivad tulla laenude või intressimääradega võrreldes kõrgema hinnaga, mille tulemuseks on laenu suuremad kulud.\nEnne kodukapitalilaenu valimist kaaluge laenuandjate tasude ja määrade võrdlemist. Kuigi see võib osutuda hirmuäratavaks, saab parima laenu võrdlemist osta mõne tunni jooksul, kasutades arvutit. Saidid, näiteks bankrate.com, pakuvad laenusaajatele teavet mitmete pankade intressimäärade ja tasude kohta. Kohalike krediidiühistute või pankade veebisaitide külastamine võib samuti aidata pakkuda täpset teavet intressimäärade ja tasude kohta, mis aitab tagada parimat pakkumist.\nKodukapitalilaenu soetamisel ei ole olemas ühesuurust lähenemist. Laenuvõtja otsus võib mõjutada kaalutlusi nagu vara asukoht, kui kiiresti raha on vaja ja muud tegurid. Mõned laenuvõtjad võivad kuuluda riigivälisest krediidiühiskonnast, kellel ei ole luba oma riigis laenu anda; neid laenuvõtjaid võiks paremini teenindada pank või muu laenuvõtja. Teised laenuvõtjad võivad leida, et krediidiühistute jaoks on laenude tagamise protsessi pikem protsess, mis võib muuta panga parema võimaluse.


Kiire kohandamine Kopeeri / liiguta / kustuta animatsioone operatsioonisüsteemis Windows 7 koos 7 kopeerimise / kustutamise animatsiooniga - vabavara\nKas Windows 7-s on sama koopia / teisaldamise / kustutamise animatsioon? Nüüd saate kohandada seda tasuta tööriistaga. 7 Kopeerimine / kustutamine Animatsioon Modder on fantastiline tasuta rakendus, mis võimaldab kohandada Windows 7-s elementide kopeerimisel, teisaldamisel ja kustutamisel ilmuvaid animatsioone.\nNagu arendaja ütleb, saab selle tööriista abil valida Windows 7-s kopeerimise, teisaldamise ja kustutamise kolmanda värvi värvi. Tööriist võimaldab teil valida ka kohandatud fondi värvi. Ja lõpuks võimaldab see taastada animatsioonid ka vaikimisi.\nKui olete kohandamise lõpetanud, peate muudatuste vaatamiseks Windows 7 masina uuesti käivitama. Oleme testinud seda tööriista Windows 7 x86-s ja toimib suurepäraselt. Samuti peaks x64 korral hästi töötama.\nLaadi alla Copy / Delete Animation Modder\nKäivitusmenüü Handy organizeerib automaatselt Start Menu programmid\nKuidas eemaldada 3D-objektide kaust sellest arvutist Windows 10-s\nLuba jutustaja lubamine või keelamine Windows 10-s\nKuidas kasutada varjatud slaidi funktsiooni sulgemiseks Windowsis 8.1\nFailitüübi, automaatse taasesituse ja vaikeprogrammide seadete muutmine vaikeprogrammide redaktoriga\nWindowsi 10 aktiveerimine pärast puhastamist\nKuidas teisendada dokumente PDF-is Windows 10-s ilma rakendusteta\nKäivitage süsteemifailide kontroller kahjustatud või puuduvate failide parandamiseks Windows 10-s


Riik võib investeerida Eesti väärtpaberitesse\nValitsuse otsuse järgi loodavat stabilisatsioonifondi haldab rahandusministeerium. Fondi mahuks on järgmisel aastal planeeritud 500 mln krooni.\nHansson lausus, et peale mõne välisriigi väärtpaberitesse investeerimise võib kõne alla tulla ka investeerimine Eesti väärtpaberitesse. Samas ta lisas, et praegu oleks siiski kasulikum riiki sissevoolavale rahale vastukaaluks paigutada stabilisatsioonifondi vahendid riigist välja.\nStabilisatsioonifondi investeerimisotsused võiks Hanssoni hinnangul teha riigikassa.\nJärgmisel aastal loodavast 500 mln krooni suurusest stabilisatsioonifondist moodustaks praeguste kavade järgi 400 mln krooni Eesti Merelaevanduse erastamisest laekunud raha. 50--100 mln krooni tuleks aga riigieelarve ülejäägist. Hansson ütles, et ülejäägi osa tuleb hakata jooksvalt suurendama. Selleks tuleb hakata jooksvalt eelarve kaudu kulutusi kärpima või ka makse tõstma.\nHanssoni hinnangul on lühiajaliselt kulutuste vähendamise võimalused piiratud, kuid pikemas perspektiivis on see võimalik hariduses ja tervishoius, kus raha kulutatakse ebaotstarbekalt.\nHanssoni sõnul on stabilisatsioonifondi vahendeid võimalik kasutada perioodidel, kui majandus ei arene enam nii kiiresti nagu praegu. Samuti on võimalik see raha paisata turule hetkel, kui praeguse nõudluse vähendamise asemel on tarvis hakata majanduses nõudlust suurendama. Võimalike kasutusvariantidena nimetas Hansson ka eurointegratsiooniga seotud kulutusi ja loodavatele pensionifondidele stardikapitali kogumist.


auto24.ee - Keskustelut » Tehnoülevaatus » Nõuded tehnoülevaatajale?\nEtusivu » Keskustelut » Tehnoülevaatus » Nõuded tehnoülevaatajale?\nAIHE: NÕUDED TEHNOÜLEVAATAJALE?\nAlgatan uue teema ja tahan teada Teie arvamusi: "Kui kompetentne peab olema tehnoülevaataja?"\nTeema on aktuaalne sest täna kehtiv seadus annab võimaluse taotleda tehnoülevaataja ametit ka neil kes ei oma auto erialast koolitust. Varsti tuleb uus seadusemuudatus mis pärast väikest "vangerdust" jälle nõuab vähemalt autoehituse ja remondiga kokku puutuvat eriharidust...\nRe: Nõuded tehnoülevaatajale?\nNo milleks selline teema foorumisse püstitada?\nVanasti nõuti vähemalt 3 aastat töökogemust autoerialal + vastav haridus,nüüd mõned aastad ei nõutud ja nüüd hakatakse uuesti nõudma.\nSee foorumlaste arvamus ei loe mitte midagi selle küsimuse oleksid pidanud esitama ministeeriumisse mõned aastad tagasi,selge et kellegi tuttav ministeeriumist oli vaja tööle sokutada aga ennem oli tema töökohaks pagar.\nTehnoülevaatajate hariduse "latti" langetati põhjendusega - ei jätku ülevaatajaid... Mis tegelikult sundis riigiametnikke sellist "vangerdust" tegema võib ainult oletada. Kui ma ei eksi siis samal ajal kutsuti ARK-i vastavale erialale inimesi aga keegi ei võtnud vedu.\nKa mõni pagar võib olla parem asjatundja autode alal kui paberitega torulupik kes oskab ainut autot käivitada ja lendamisstiilis maanteid läbida.Pigem sisse viia mingid testid-katsed enne ülevaatajaks õppimist.\njah õige, pigem tuleks kuhugi ametikooli luua vastav kursus mis kestaks ehk 1-6 kuud, ülevaataja amet on piisavalt spetsiifiline ja praktilist koolitust sisuliselt ei toimu ju-praktiline õpe toimub ülevaatajate juures kes ise ka ju praktilist koolitust pole saanud, et oleks hea kui toimuks koolitus mille lõpus saadud on saadud oskused mis registrimehi rahuldaks ja esindaks nende nägemust ülevaatusest-oma ajalise kestvuse ja läbitud tööoperatsioonide poolest.\nKäytetyt ajoneuvot MINI Clubman\nUudet ajoneuvot MINI Cooper beginning from 25 550 EUR


Sotsiaalminister Hanno Pevkur: meedias ilmunu tõelevastavusel peab Keila haigla juht lahkuma - Delfi\nSotsiaalminister Hanno Pevkur: meedias ilmunu tõelevastavusel peab Keila haigla juht lahkuma\nSotsisaalminister Hanno Pevkuri sõnul peab Keila haigla juht Andres Peri ametist lahkuma, juhul kui ETV saates “Pealtnägija” ilmunud info kliinikus toimunu kohta tõele vastab.\n“Rääkisin Keila haigla suhtes üles kerkinud süüdistuste teemal Põhja-Eesti regionaalhaigla juhi Tõnis Allikuga, kes kinnitas mulle, et meedias ilmunu tõelevastavuse kontrollimiseks on algatatud sisejuurdlus. Minu andmetel peaks juurdlus lähiajal lõppema ja regionaalhaigla juhatus võib juba reedel seda teemat arutada,” ütles Pevkur BNS-ile.\nPevkur lisas, et haiglajuhi ametisse sobivus ei ole ministri otsustada ja selle küsimusega peavad tegelema Põhja-Eesti regionaalhaigla juhid.\nPõhja-Eesti regionaalhaigla (PERH) algatas aprilli alguses sisejuurdluse, et uurida Keila haigla järelravi kliiniku personali käitumist ning väidetavat hoolimatut suhtumist patsienti. Juurdluskomisjoni ülesanne on välja selgitada, kas 6. aprillil ETV saates “Pealtnägija” kirjeldatud juhtumi puhul on tehtud ravivigu ning kas haiglas on esinenud hoolimatut suhtumist patsienti.\n“Pealtnägija” kirjeldas aprilli alguses, kuidas Keila haiglasse ravile toodud eaka naise lähisugulased süüdistasid personali hoolimatuses. Eaka patsiendi sugulase sõnul haiglas patsientidest ei hoolita, neid sõimatakse pidevalt, palatiuksed pannakse kinni ja ruume ei tuulutata. Saatelõigust ilmnes, et patsientidele palatisse paigutatud hädaabinupud tegelikult ei tööta ja nendega ei ole võimalik häda korral haiglatöötajat välja kutsuda.\nKolmapäeval kirjeldas “Pealtnägija” taas Keila haiglas toimuvat. Ühe eaka patsiendi sugulase sõnul varastati vanuri haiglas viibimise ajal ema pangaarvelt kokku 16.200 krooni. Viimane summa oli välja võetud pärast patsiendi surma. Patsiendi tütar tegi politseile avalduse, algatatud kriminaalasi raha varast tuvastada ei suutnud. Ühe patsiendi sugulase sõnul nõudis Keila haigla juht Andres Peri ka eaka patsiendi haiglasse jätmise eest 4000 krooni ja konjakipudelit.\nETV saatest selgus, et varem Lõuna riigikaitse osakonna arstliku komisjoni esimehena töötanud Peri sai juba 2005. aastal kriminaalkorras karistada selle eest, et võttis aastate jooksul 17 kutsealuselt kokku 50.000 krooni altkäemaksu fiktiivsete vabastuste eest. Peri ise õigustas oma teguviisi toona väikese sissetulekuga ja sai karistuseks viieaastase vangistuse, millest ta reaalselt pidi ära kandma ainult kaks kuud.\nDoktor Peri kandis karistust oktoobrist detsembrini 2005 Murru avavanglas. See tähendas, et hommikul läks ta vanglast tööle Keila haiglasse ja naasis õhtul töölt vanglasse.\nKaks aastat tagasi Keila haiglas psühhogeriaatria osakonda kontrollinud õiguskantsleri meeskond leidis, et haiglas nappis nii personali kui vahendeid, olmetingimused jätsid kõvasti soovida, puudus täpne ülevaade ohjeldusmeetmetest ning patsiendid pääsesid harva värske õhu kätte. Lisaks soovitas õiguskantsler teha personalile “laiahaardeline koolitus erinevate ohjeldusmeetmete, muuhulgas ka verbaalse ohjeldamise kohaldamisest”.\nKuna õiguskantsleri kontrollitud Keila haigla osakond suleti, siis järelkontrolli ei toimunud, kuid samad inimesed töötavad majas edasi. Kliiniku juhataja Andres Peri möönis, et järelravi osakonnas on vähem arste, kuid personali puuduse või kvaliteediga probleeme pole.\nPõhja-Eesti regionaalhaigla järelravi kliinik kolis aprilli alguses Keilast Hiiu korpusesse. Hooldusravi kliinik jätkab tegevust Keilas.


11046 Kääbas • Mälestised\nKääbas on ümmargune, läbimõõduga 7 m, kõrgusega 0,5 m. Kääbas on üsna madal ning laugete nõlvadega, vaid läänenõlv on veidi järsem ja kõrgem. Kääpa keskel on väike madal lohk. Kraav kääpa ümber pole märgatav (Mälestise kirjeldus on koostatud mälestise passi põhjal).\nKääpad, mälestised reg nr 11035-11047, asuvad endise jaotuse järgi Võrumaal Kanepi kihelkonnas. Kääbaskalmistu paikneb künklik-lainjal liivase pinnakattega alal, jäädes kirde-edelasuunalisest metsateest idakaarde, metsaservale. Kääbaskalmistu koosneb 13 liivast kuhjatud kääpast. Kääbas reg nr 11046 jääb kääpast reg nr 11045 kirde poole.


Saate «Ma näen su häält» uus nõunik: olen põnevil ja ootan seda juba väga - Tele/kino - Elu24 - Eesti kõige menukam veebitabloid\nSaate «Ma näen su häält» uus nõunik: olen põnevil ja ootan seda juba väga\n23. aprill 2022, 21:00\n«Ma näen su häält» Foto: Rauno Liivand\nPühapäeval seavad end nõunike kogus sisse raadio MyHits saatejuht Indrek Vaheoja, meelelahutaja Grete Kuld, laulja Getter Jaani, räpipundi 5MIINUST liige Estoni Kohver ning juutuuber ja muusik Andrei Zevakin.\nMöödunud pühapäeval nõuniku toolil istunud Elina Born tõdes pärast saadet, et saate võitnud kõhutantsija Kairega ei olnud kuigi lihtne. «Kogu kakofoonia keskel tundus mulle, et ma ei oska enam ise laulda,» meenutas Born.\nKa nõuniku rolli astuv Getter Jaani leiab, et viisipidamatu inimesega koos laulda on omaette kunst. «Kontsertidel on ette tulnud igasugu põnevaid hetki, kui olen püüdnud erinevate registrite vahel orienteeruda.» Sellest hoolimata on lauljatar väga põnevil. «Ootan seda juba väga!» nentis ta.\nTeesklejaid asuvad tuvastama Võrumaalt pärit sõbrannad Jane ja Mona Lisa. Võidu korral plaanivad naised paigutada auhinnaraha kogumisfondi.\nSel nädalal astuvad publiku ette seitse tundmatut: turvamees, arstitudeng, suvehiidlane, kossuvend, tantsumemm, valedetektor ja bussifanaatik.\nKes neist laulda oskab ja kes mitte, selgub pühapäeval!


5500: Kleeplint, eelarvamusega\nEhituspoes enese käte-jalgade abil arusaadavaks tegemine on niiii tuttav... Ongoing thing. Need asjad, mille nimesid ma ei tea, ei paista otsa saavat.\nSellega seoses tekkis mul ettekujutus, kuidas mina sellisel juhul nutitelefonis vastava asja välja googledan ja selle pilti näitan. Kuidas sealkandis mobiilse andmesidega lood on?\nAinult et Narvas viskas mind kogu aeg Venemaa võrku ja mul polnud kaardirakenduse kaardid eelnevalt alla laaditud ja lõpptulemusena oleks ma äärepealt bussist maha jäänud, sest Maps ei näidanud mulle teekonda.\nBias tähendab jah omadussõnana viltust. Bias cut on diagonaallõige. eelarvamusetähendus tuleb nähtavasti loogikaga, et "viltuolek, kallutatus".\nAnu, ma arvasingi, et ka sulle on see teema tuttav =)\nNotsu, mul tuli tegelikult hiljem meelde, et olen terminit bias cut enne kuulnud küll, aga noh, kanditeemaga ma seda siduda ei osanud.\nMorgie, andmesidega on siinpool lood täitsa OK. Aga lugu järgmine, et ma ei kasuta nutitelefoni.\nMis telefoni kui teejuhti puutub, siis ma vaatan viimasel ajal jah, et inimesed on ilma nutita täitsa abitud, mõni ei leia naabermajagi üles, mingist võõra linna objektist rääkimata =)\nOo jaa, telefonist pildi näitamisega saab kõik maailma asjad ostetud. Mul oli ükskord vaja väga spetsiifilist audiokaablit, mille üks ots oli 3,5mm tavaline audio jack, aga teise otsa kohta polnud mul halli aimugi, kuidas seda kutsutakse. Läksin Oomipoodi, näitasin telefonist pilti - "mul on sellist kaablit vaja!" ja pidin vaid vastama küsimusele, et kui pikka. Viis minutit ja olin kaabliga poest väljas. Ilma pildita ma olekski jäänud sinna poodi võimlema, et mida mul täpselt vaja on.\nNoh, naabermaja ma ikka näen, Narva bussijaama läksin omal jalal esmakordselt ja vene keelt mõistan niipalju kehvasti, et suuna küsimine ka eriti välja ei tulnud. Lõpuks leidsin ikka kellegi, kes eesti keelest aru sai.\nAga ma küsin vastu, et kui ma tõepoolest ei tea, kus see bussijaam linnuse suhtes asub (kohale toodi meid eribussiga otse hotelli) ja ma tegelikult absoluutselt ei armasta inimestega rääkida, siis miks ma ei võiks nutitelefoni navi kasutada, kui see kord juba leiutatud on?\nKlari, Morgie, loooooomulikult on nutt ja navi abiks. No näiteks oleks me Pauliga korraliku kodaniku kombel navi kasutanud, oleks meil Pealinnas hulk närvirakke kulumata jäänud: https://viistuhatviissada.blogspot.com/2018/08/lost-in-wilderness-onneks-hoiatas-eesti.html\nJa ma… noh, ma arvan, et tunnete mind juba piisavalt hästi, et teada, et mul on kirjutades vähemalt pool aega keel põses =) Ning seda ka muidugi kah, et olen Sõnn, mistap igasugu uusi vidinaid põrnitsen esialgu umbusklikult.


Maakondade tervise ja heaolu ülevaated 2022 | Terviseinfo\nMaakondade tervise ja heaolu ülevaated 2018\nTervis Eesti maakondades 2000-2010\nMaakonna tervise ja heaolu ülevaated on lühikesed statistilised profiilid, mis esitavad maakonniti kättesaadavate andmete põhjal valiku tervise ja heaolu näitajatest. Need aitavad positsioneerida maakondi Eesti keskmise suhtes.\nMaakonna tervise ja heaolu ülevaadete eesmärk ei ole seada maakondade tervist pingeritta ega väita, et ühes maakonnas on elu parem või halvem. Pigem on ülevaated põgus pilguheit kitsaskohtadele ning viimaste aastate arengutele maakondade näitajates, moodustades üheskoos üpris kirju n-ö Eesti heaolukaardi.\nÜlevaadete struktuur jaguneb järgmiselt:\nesimesed leheküljed keskenduvad rahvastikule ja peamistele tervisenäitajatele\nteise osa keskendub ülekaalulisusele ja kodukeskkonna vigastustele kogu eluea vältel\nkolmandana on fookuses maakonna elanike rahulolu, pakkudes võrdlust maakonnas asuvate omavalitsuste lõikes\nviimaseks on suur võrdlusgraafik ligi 50 näitaja osas, tuues välja maakonna positsiooni Eesti keskmise kui ka teiste maakondade suhtes.\nMaakondade tervise ja heaolu ülevaated koondavad väga suurt hulka erinevaid andmeid, millest korrektsete järelduste tegemisel on oluline mõista, kuidas on näitajad arvutatud ning mida nad näitavad. Tähelepaneku tõlgendamiseks, indikaatorite selgitused, arvutused ning täpsed andmeallikad on leitavad tõlgendusjuhisest.\nMaakonna tervise ja heaolu ülevaadete metoodika ja tõlgendamine\nÜlevaated saab alla laadida siit:\nHarjumaa tervise ja heaolu ülevaade 2022 Pärnumaa tervise ja heaolu ülevaade 2022\nHiiumaa tervise ja heaolu ülevaade 2022 Raplamaa tervise ja heaolu ülevaade 2022\nIda-Virumaa tervise ja heaolu ülevaade 2022 Saaremaa tervise ja heaolu ülevaade 2022\nJõgevamaa tervise ja heaolu ülevaade 2022 Tartumaa tervise ja heaolu ülevaade 2022\nJärvamaa tervise ja heaolu ülevaade 2022 Valgamaa tervise ja heaolu ülevaade 2022\nLäänemaa tervise ja heaolu ülevaade 2022 Viljandimaa tervise ja heaolu ülevaade 2022\nLääne-Virumaa tervise ja heaolu ülevaade 2022 Võrumaa tervise ja heaolu ülevaade 2022\nPõlvamaa tervise ja heaolu ülevaade 2022\nMaakondade võrdlustabel 2022\nTutvuge kindlasti ka näitajate ja võrdlusgraafiku tõlgendamise juhistega!\nVõrdlusgraafiku tõlgendamise juhis\nÜlevaadete viimastel lehekülgedel on võrdlusgraafik, mis annab ülevaate maakonna olukorrast võrreldes Eesti keskmisega.\nSuurel võrdlusgraafikul olevate andmete tõlgendamisel tasub silmas pidada seda, et graafikul on üheskoos tervisemõjurid, mille mõju on omavahel ajaliselt nihkes. Käesoleva aasta haigestumust mõjutab tervisekäitumine, mis leidis aset 20–30 aastat tagasi ning käesoleva aasta suremust omakorda mõjutab kümne aasta tagune haigestumus. Elanike tervist mõjutavate tegurite muutumise tagajärjed avalduvad enamasti pika aja jooksul ja järk-järgult.\nMida tähendab värviline skaala?\nRoheline ja punane osa näitavad kogu varieeruvust ühe näitaja lõikes ehk vahemikku, mille otstes on Eesti parim ja Eesti halvim näitaja. Kollane osa näitab vahemikku, kuhu enamus Eesti maakondadest asetub. Statistiliselt tähendab see seda, et 25-protsentiil (ehk alumine kvartiil) on tunnuse väärtus, millest väiksemaid või võrdseid tunnuseid on ligikaudu 25%. 75-protsentiil (ehk ülemine kvartiil) on tunnuse väärtus, millest suuremaid või võrdseid tunnuseid on ligikaudu 25%. Ülemise ja alumise kvartiili vahele jääb 50% tunnuste väärtustest. Seega 50 protsendil maakondadest on vastava näitaja väärtus kollases alas.\nTõlgendamisel tasub meeles pidada\nÜlevaadetes kasutatud andmed pärinevad eri allikatest ning seda tuleb nende tõlgendamisel ka silmas pidada. Näiteks nakkushaiguste andmed on Terviseameti registreeritud ning seega näitab maakonda, kus haigestumine registreeriti. Päästeameti andmed põhinevad sündmuse registreerimise maakonnal. Registrite (surmapõhjuste, sünni- ja tuberkuloosiregister ning vähi sõeluuringute register) andmed on inimese raporteeritud elukoha põhised. See kõik võib teatud maakondade näitajaid mõjutada, kuna inimese registreeritud elukoht ei pruugi vastata tegelikule ning registreeritud sündmus võib juhtuda ka teise maakonna elanikuga.\nUuringuandmete tõlgendamisel tuleb silmas pidada, et ülevaadetes kasutatud uuringute valimitest kõik ei ole koostatud pidades silmas maakondlikku jaotust. Seega võib väiksemates maakondades olla juhuslikke kõikumisi, mis tulenevad väikesest küsitletute arvust.\nVõrreldavate näitajate arvutamine\nKuna Eesti maakondade rahvaarv on väga erinev ning paljudes vaadeldavates nähtustes esineb aastati juhuslikke kõikumisi, on mitmete näitajate puhul võrdlusgraafiku jaoks arvutatud kahe või kolme aasta keskmine – ning kordaja aluseks omakorda kasutatud kolme aasta keskmist rahvaarvu. Seega ei tasu iga maakonna ülevaate 4. leheküljel olevalt suurelt võrdlusgraafikult otsida täpseid viimase aasta numbreid ning ka aegridades ei ole esitatud täpselt samad arvud.\nSiiski tuleb ettevaatlikumalt tõlgendada väiksemate maakondade (eriti Hiiumaa) andmeid, kus ka kolme aasta keskmine näitaja võib tegelikku olukorda mitte kuigi täpselt kajastada.\nMis mõjutab meie tervist\nTervisestatistika- ja terviseuuringute andmebaas\nTervisealaste uuringute raportid\nEesti terviseprofiil 2017


TÜASK võimlejad osalesid edukalt Gymnafestil 2015 ! | Tartu Ülikooli Akadeemiline Spordiklubi\nTÜASK võimlejad osalesid edukalt Gymnafestil 2015 !\nPühapäeval 15.novembril toimus Gymnafest 2015 Lõuna-Eesti eelvoor Viljandis.\nMeie klubist osalesid kolm rühma: vanuseklassis 7.-12.aastased treener Maris Kalluse võimlejad pallikavaga, 16.a. – ja vanemad vanuseklassis Marju Asarovi TYSK Dance rühm kavaga Rosa Celeste ning samas vanuseklassis treenerite Berit Piir, Maris Kallus ja Marlene Altmäe juhendamisel TÜ Rock tantsutüdrukute järelkasvurühm Defitsiit kavaga Projekt Elvis.\nNii TYSK Dance rühm kui ka Defitsiit pääsesid edasi finaali, mis toimub 28.november kell 14.00 A Le Coq Spordimajas. Kõik on oodatud omadele kaasa elama, pilet 3 eurot, pensionärid ja õpilased 1 euro.


★★★ See päev ajaloos: 29. detsember - Kenterberi piiskopkonna mõrv ★★★\nSee päev ajaloos: 29. detsember 1170\n"Kas keegi ei vabasta mind sellest tülikast preestrist?" - Henry II\n29. detsembri 1170. aasta külma talveõhtu ajal toimus üks keskaja mõrvamaid tapmisi. Et oma kuningat palvetada, võeti 4 kirikut Canterbury katedraalile, et tappa peapiiskop Thomas Becket. See julm sündmus tekitas kogu Euroopas reetmise ja pahameele laulu. Kultuurid kasvasid kiiresti tapetud peapiiskopi ümber, kuna talle omistatud imet teateid rikastati. Katariiklik kirik tunnistas Becketat martyreks ja sai 1173. aastal kanoniseeritud.\n12. sajandil oli katoliku kirik Euroopas kõige võimsam üksus. Isegi autoritasu mängis teine banaan Kirikule ja selle juhtidele. Inglismaal oli kõrgeim religioosse asutusena Canterbury peapiiskop, kes oli sageli poliitiline ja kuninga vaimne nõustaja.\nThomas Becket hoolimata suhtelisest hariduse puudumisest tõusis kantslerile Canterburi pealinnas Theobaldi ametnikule ja sai 36. eluaastal 1154. aastal Archdeakoni pealkirja. Ta tegi kiiresti uue kuninga Henry II jaoks soodsa mulje, kes nimetas teda oma Lord-kantsleriks.\nNeed kaks meest moodustasid kiire sõpruse ja olid lahutamatud. Becketi rahulik käitumine osutus suurepäraseks Henry lenduvate omaduste fooliumiks. Thomas oli ka kvalifitseeritud diplomaat ja üldiselt hästi austatud, mis oli riigiküsimustes kasulik.\nKui Theobald suri 1161. aastal, tõstis Henry Becket'i ülespoole Canterbury peapiiskopi positsiooni, mis ei üllatas keegi. Kuningas teadis, et see oleks väga meeldiv kokkulepe, sest ta eeldas, et tema parima põlvega on juhatusel tagatud, et tema kuninglikele soovidele järgneb täht.\nKuigi ta kõhkles esialgu postitust, kui ta nõustus, võttis Becket oma uue kontserdi väga tõsiselt. Ta tabas raamatuid ja õppis teoloogiat uuendatud innukusega. Kogu see uus raamatute õppimine viis oma lojaalsusest kohtusse kirikusse ja tõmbas kiilu enda ja kuninga vahel.\nKüsimused tulid pea, kui Henry tahtis keelata vaimulikud kuriteos süüdistatava õigusega kohtuprotsessis kohtuprotsessis. See asi leidis kindlasti 1163. aastal, kui kirikuvõimud mõistsid mõrva eest mõistetud kaanoni. See tõi kaasa sellise avaliku pahameele, et vaimulik esitati kuningas kohtus süüdistustele vastamiseks.\nBecket vaatas halba ja menetlus lükati tagasi, kuid Henry II läks edasi ja muutis seadust niikuinii. Vaimulikkond ei oleks enam tsiviilkohtumenetlusest vabastatud. Thomas vaigistas seda küsimust, kuid lõpuks keeldus aktsepteerimast midagi, mis tähendaks vaimulike kaitse vähenemist. See pisut põske pani kuninga üles nõudma, et peapiiskop näeks end Northamptoni kohtusse. Ta ei tahtnud tulla toime sellega, mida ta uskus, oli vale süüdistus kuningliku rahakotiga sekkumise vastu. Becket leidis, et see oli hea aeg veidi reisiks Prantsusmaale.\nKui ta oli üle Kanalis, hoidis ta oma vaenu Henryga. Ta ekskommunikatsioonis Londonis ja Salisbury piiskoppides, et õõnestada oma võimu kiriku pea, kuninga petmist. Pärast aastaid kestnud kahtlusi kohtusid kaks vana sõdalat Normandias 1170. aastal ja tundus olevat nende erinevused kõrvale heitnud, kuigi Henry oli võimaldanud Yorki peapiiskopil oma poja võõrutada, mis sai ilmnikuks mais, mis lõikas Becket'i sügavalt.\nKui Becket Inglismaale tagasi pöördus, mitte ainult ei keeldunud Londoni ja Salisbury häbiväärsete piiskoppide vabastamisest, vaid ka eksponeeriti Yorki peapiiskopi ajal, kui ta seal oli. See lükkas kuninga Henry, veel Normandias üle serva. Kuningas läks eepiliseks rütmis, mis suleti peapiiskopi saatuse: "Mis lollards, mis paksusi ma olen oma kohtus tõin, kes ei hooli oma pühendumusest oma isandale. Kes vabastab mind sellest tülikast preestrist? "\nSeal oli ülesannet täitnud neli rüütlit, Reginald Fitzurse, Hugh de Morville, William de Tracey ja Richard Brito. Nad läksid Inglismaale, et teha oma kuninga pakkumisi.\nNeli meest saabusid Canterbury'ile 29. detsembri pärastlõunal. Becket jooksis katedraali, kus jälitamise käigus peeti nelja rüütel teenust. Nad vallutasid Becketi altaril, tõmbasid oma mõõgad (mida nad olid varem öösel varjanud kirikuhoones) ja hakkasid teda peksma, kuni nad lõpuks oma kolju avas kohutavate tunnistajate ees.\nRütad, kes kahtlemata nägid hiilguse tulevikku nende teenimise eest oma monarhile, langesid selle asemel häbisse. Paavst eksnukontsentreeris neid ja tegi korralduse, et kuningas ei saaks Massile osaleda, kuni ta oli oma patu eest maha hukkunud. Ta too tegi temale poni 200 meest viimsele ristiõudele Pühale Maale. Nagu juba mainitud, ei olnud kaua aega enne, kui imelist preaati omistati imesid, ja ta pandi paastule. Pilgrimsid varisesid Canterbury, mis sai Becket'i pühamu.\nKogu see väga kannatamatu Henry II ja ta tegi oma karistust oma osa oma vana sõbra surma eest ilma kaebuseta. Neli aastat pärast Becket'i mõrvamist kandis kuningas kotiriietust ja kõndis Canterbury tänavate kaudu paljajalgatuna, kuna 80 munki riputas teda harudega. Seejärel magas ta sellel õhtul mälestuse kiprina veel ühe lepituse teosena.\nKuigi on mingi küsimus, kas Henry oli mõeldud Becket'i tapmiseks või oli ta vihase vallandumisega, tundub tänapäeva arvamus, et kuningas teenis selle koti riide. Kindlasti arvas ta, et Henry II ise arvas, et ta tegi.


AIAMÖÖBLI KOMPLEKT PALERMO, PRUUN HIND | kaup24.ee\nAiamööbli komplekt Palermo, pruun\nToote kirjeldus: Aiamööbli komplekt Palermo, pruun\nKomplektis 2 tugitooli, 2 diivanit ja laud.\nKomplekti konstruktsioon on valmistatud kunst rotangist.\nLaua mõõtmed: pikkus - 140 cm, laius - 80 cm, kõrgus - 68 cm.\nDiivani mõõtmed: pikkus - 80 cm, laius - 191/206 cm, kõrgus - 84 cm.\n* Komplekt on näidatud ainult esimesel pildil. Teised fotod on informatiivsed.\nKompaktset ja praktilist mööblit on lihtne tõsta ja teisaldada. Mõnikord saab seda ka kokku panna, vabastades veelgi rohkem ruumi. Sel põhjusel on võimalik luua minimalistlik ja ergonoomiline keskkond, kus jätkub ruumi ka teistele disaini lahendustele ja mugavaks läbikäimiseks. Teisisõnu, Aiamööbli komplekt Wicker, pruun sobitub kergesti loodavasse keskkonda ja ei sega viimase hetke otsuseid.\nÜldine informatsioon tootest: Aiamööbli komplekt Palermo, pruun\nKauba ID: 1546969\nSoovitame osta koos: Aiamööbli komplekt Palermo, pruun\nTagasiside tootele: Aiamööbli komplekt Palermo, pruun\nKüsimused ja vastused toote kohta: Aiamööbli komplekt Palermo, pruun


10tk/palju Transponder Key Shell For LAND ROVER DEFENDER Auto Võtme Toorikud Juhul Süütesüsteem - Bokladan.org\nToote Kirjeldus : Seisukord : 100% uhiuue Värvilised : Kui pilt näitas, Features : 1.Parima asenduse võtme nupud katki või kulunud võti juhul. 2.Sisestage juhul ja lihvimata sisestage ainult tera.Ole e-siseosad. 3.Saada tera lõigatud kohaliku lukksepp/edasimüüja või vahetada tera koos oma originaal. Palun võrrelda pilte, enne ostu sooritamist, veendu, et sinu võti on täpselt sama nagu pic näitab! Tähtis Teade : 1.See punkt ei ole kaugel,see on lihtsalt remote key shell juhul asendamine. 2.EI ole interjöör (kaug - /elektroonika/transponder chip)üksuse sees. 3.Palun kontrollige oma võti välja samasugune nagu üks meie toote pildil, enne kui osta. Komplekti Kuulub : 1* Key Shell Juhul\n€ 16.00 19.37 6 %\n€ 29.97 6 %\n€ 11.00 18.13 6 %\n€ 10.00 10.68 6 %\n€ 21.00 23.03 6 %\n€ 48.00 58.10 6 %


Jaak Joala abikaasad Kremli ööbikut mängivast Märt Avandist: ta on hingelt väga Jaagu moodi - Eesti Päevaleht\nLP arhiivist 11. august 2018\nJaak Joala abikaasad Kremli ööbikut mängivast Märt Avandist: ta on hingelt väga Jaagu moodi\nAugustis kehastub näitleja Märt Avandi üheks eestlaste iidoliks Jaak Joalaks, kellega ta pole paraku kunagi kohtunud. LP viis Märdiga kokku Joala kõige lähemad inimesed, tema mõlemad abikaasad Dorise ja Maire. Südamlik kohtumine lisas ehedaid killukesi mõistatuseks jäänud suurkuju elumosaiiki.\nLava-Joala ning Jaak Joala abikaasad Doris (vasakul) ja Maire Rauno Volmar\n„Jaagul ei olnud habet!” sõnab Doris Joala (64) tervituse asemel ja surub hellalt talle uksele vastu tulnud Märt Avandi (37) kätt. „Ei, jaa! Ma ajan selle augustiks ära,” muheleb Märt vastuseks ja barjäärid ongi langenud. Doris oli Jaak Joalaga abielus aastail 1973–1983 ja sellest liidust sündis Joala ainus järeltulija, praegu 44-aastane poeg Janar. Doris Joala on näitleja Avandi tegemistega väga hästi kursis. Ta on näinud olulisi lavastusi, kus Märdi kanda on olnud mõjukas roll. Algatuseks kiidabki ta tema ülesastumist mõned aastad tagasi Naissaarel mängitud etenduses „Aadama õunad”. Samuti liigutas Dorist südamepõhjani Avandi osatäitmine Endla teatri tükis „Kaarnakivi perenaine”. Kiitus liigutab omakorda Märti, kes mainib tagasihoidlikult: „Tasus tulla.”


Esimene suudlus: kuidas suudelda nii, et see sinu kallimal jalad nõrgaks võtaks - ALKEEMIA\n26.juuli 2019 09:00\nÜkski naine ei unusta esimest suudlust. Vahet pole, kas see on kohmakas või kirglik, õrn või agressiivne, märg või kuiv. Sõltumata sellest, kas te lööte laubad või ninad valusalt kokku, kelle nägu oli pööratud paremale, kelle oma vasakule, millised olid kaasnevad lõhnad või hääled. Naisele jääb see kõik meelde. Ja esimene suudlus on väga oluline.\nEvolutsioonipsühholoog Gordon Gallup Albany ülikoolist leidis oma uurimistöös, et 66 protsenti naistest väidab, et on mõne suhte eos lõpetanud, kuna esimene suudlus ei olnud hea.\nLoe lisaks: "Seks ei ole oluline" on enesepettus! Suhe ilma füüsilise keemiata on sama kui oma õe või vennaga korterit jagada\nMÄRKSÕNAD armastus mees naine Suudlus\nÕnnelik suhe on teadlik pühendumine 19.07.2019


EMSK info aprill 2018 | European Economic and Social Committee\naprill 2018 | ET\nMinu ametiaeg hakkab kohe täis saama. Ma sooviksin kasutada juhust, et käesolevas viimases juhtkirjas Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee presidendina tuletada meelde möödunud kahe ja poole aasta olulisimaid hetki komitee tegevuses ja töös.\nEuroopasse üha kriitilisemalt suhtuva avaliku arvamuse taustal iseloomustas kõnealust ajavahemikku komitee tahe laiendada ja süvendada Euroopa kodanikuühiskonna konsulteerimist, tagamaks, et komitee seisukohad kajastaksid tõepoolest kodanikuühiskonda kogu selle mitmekesisuses.\nMinu ametiaeg hakkab täis saama. Ma sooviksin kasutada juhust, et käesolevas viimases juhtkirjas Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee presidendina tuletada meelde möödunud kahe ja poole aasta olulisimaid hetki komitee tegevuses ja töös.\nKomitee on üritanud otsustavalt tegutseda rohujuuretasandil, et selle hääl saaks kuuldavaks Brüsselis. Selle tunnistuseks on nt esimesed külastuskäigud rändekriisi tippajal kriisist enim mõjutatud riikidesse, et saada rohkem selgust kodanikuühiskonna rolli kohta pagulaste ja rändajate vastuvõtmisel ning tuvastada sellest tulenevad vajadused (2015–2016), korrapärased konsulteerimised Euroopa sotsiaalõiguste samba teemal (2016) ning 28 ulatuslikku arutelu Euroopa tuleviku üle kõigis liikmesriikides (2017).\nJust samadel eesmärkidel tehti tööd – kas üksi või dialoogis komisjoniga – selleks, et aidata Euroopa kodanikualgatusel oma võimalused Euroopa tegevuskava kujundamisel täies ulatuses realiseerida, vältides, et algatus kaotab oma otstarbe. Komitee on pidevalt, aastast aastasse taotlenud Euroopa Komisjonilt algatuse reeglite reformimist, et pakkuda kodanikele tõhusamat vahendit, ning andnud algatuste edendajatele võimaluse võtta sõna täiskogu istungjärkudel. Seega on komitee tegutsenud sellise Euroopa nimel, mis arvestab senisest rohkem oma kodanike vajadustega.\nSeda käsitlusviisi kaitsen ma ka kriitikutele vastates: muidugi ei ole Euroopa Liit täiuslik, ent ta on endiselt meie kontinendi rahu ja heaolu parim tagatis. Euroopa Liidu lagunemine ja riigipiiride taastamine tähendaksid ka konfliktide taasteket. Seetõttu on hädavajalik säilitada liit ja jätkata selle täiustamist. Ma loodan, et olen suutnud oma töö kaudu aidata kaasa elu parendamisele.\nAndes ametivolitused üle oma mantlipärijale, soovin talle palju edu ametiülesannete täitmisel meie institutsiooni eesotsas, kes varsti saab 60-aastaseks, ent kelle pilk on kindlalt suunatud tulevikku.\nEuroopa dialoog valitsusväliste osalejate võetavate kliimameetmete teemal\nEMSK täiskogu istungjärk ja EMSK 60. aastapäeva tähistamine\nkodanikuühiskonna päevad 2018\nEuroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee avaldas ÜRO Majandus- ja Sotsiaalnõukogu kohtumisel toetust kodanikuosalusele ja heale avalikule haldusele\nMärtsi lõpus Prahas toimunud Majandus- ja Sotsiaalnõukogu ettevalmistava koosoleku eesmärk oli rõhutada kodanikuosaluse, hea avaliku halduse ja kaasavate institutsioonide tähtsust kestliku arengu eesmärkide ja kestliku arengu tegevuskava 2030 elluviimisel.\n„Meil oleks suur rõõm teha koostööd ÜRO Majandus- ja Sotsiaalnõukoguga nii olulises valdkonnas, nagu seda on üldsuse osalemine otsuste tegemisel. Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee toetab täielikult osalusel põhinevaid, avatud ja läbipaistvaid protsesse avaliku poliitika kujundamisel,“ sõnas kohtumisel osalenud komitee liige Roman Haken.\nMajandus- ja Sotsiaalnõukogu on tähtsuselt kolmas ÜRO organ pärast Peaassambleed ja Julgeolekunõukogu. Selle ülesanne on jälgida rahvusvahelist arengut majandus-, sotsiaal- ja kultuurivaldkonnas ning haridus- ja tervishoiuküsimustes. (sg)\nBrošüüri trükiversiooni saab tellida aadressil vipcese@eesc.europa.eu. (fgr)\n„Ühtne, demokraatlik, solidaarsusel põhinev, rahumeelne, jõukas ja oma kodanikele lähedane Euroopa“\nGeorges Dassis, EMSK president 2015–2018\nEuroopa tarbijapäev 2018: tarbijad vajavad veebis paremat kaitset\nKuidas tagada kõige paremini tarbijakaitse veebis: sellele küsimusele keskenduti XX Euroopa tarbijapäeval, mille korraldasid 20. märtsil Sofias Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee ning Bulgaaria majandus- ja sotsiaalnõukogu.\nKuidas tagada kõige paremini tarbijakaitse veebis: sellele küsimusele keskenduti XX Euroopa tarbijapäeval, mille korraldasid 20. märtsil Sofias Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee ning Bulgaaria majandus- ja sotsiaalnõukogu. Konverents andis ekspertidele ja poliitikutele võimaluse arutada uusi, digiteerimisest tulenevaid raskusi tarbijakaitses nii ELi kui ka riikide vaatepunktist. Sõnavõtjad olid ühel nõul, et tarbijakaitse eeskirju tuleb paremini rakendada ja jõustada. Üks parandamist vajavaid valdkondi on tarbijatele toodete ja teenuste kohta esitatav teave. Hinnanguliselt ligikaudu 1 % kõigist kasutajatest loeb asjaomaseid tingimusi, samal ajal kui 72 % ei tea, millist teavet veebiettevõtted nende kohta koguvad. Samuti väljendati muret ohtude pärast, millesse võivad digitaalajastul sattuda lapsed. Eksperdid hoiatasid, et sissetulekute üha suuremate erinevuste tõttu võivad paljud lapsed jääda ilma võimalusest omandada oskused, mis on vajalikud muutunud tööturule pääsemiseks. Sõnavõtjad juhtisid tähelepanu ka andmete vabale liikumisele, mis on eriti oluline digiteenuste järgmise põlvkonna jaoks. Avalik sektor saaks andmete asukohapiirangute eemaldamisel hinnanguliselt 1,4 miljardit eurot lisatulu. Tänapäeval kasutab veebi üle 44 % maailma rahvastikust, võrreldes 1 %-ga kakskümmend aastat tagasi. Eelmisel aastal oli juurdepääs internetile 87 %-l ELi kodanikest. (ia)\nEuroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee ning Euroopa Komisjoni koostöös korraldatud 2018. aasta Euroopa rändefoorumi põhiteemaks olid väljakutsed ja võimalused, mis kerkivad esile rändajate toetamisel ELi tööturule integreerimisel. See tõi kokku enam kui 120 kodanikuühiskonna organisatsiooni ning kohalike ja piirkondlike omavalitsuste ja ELi institutsioonide esindajaid.\nAlates 3. aprillist 2018 on Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee pressiosakonna uus juhataja Ewa Haczyk-Plumley.\nKuidas edendada jätkusuutlikku majanduskasvu ja ühtekuuluvust haavatavates piirkondades\n6. märtsil toimus Sofias Bulgaaria ELi nõukogu eesistumisperioodi raames eri elualade rühma erakorraline koosolek. See oli rühma viimane üritus rühma esimehe Luca Jahieri ametiajal.\nLigi 120 osalejat, sealhulgas Bulgaaria kodanikuühiskonna organisatsioonid, riigiasutuste esindajad ja III rühma liikmed, tulid kokku, et arutleda teemal „Haavatavate piirkondade ja kodanike toetamine: jätkusuutliku majanduskasvu ja ühtekuuluvuse edendamine“.\nProbleemid maapiirkondades ja äärepoolsemates piirkondades (töötus, sotsiaalteenuste puudumine, transport, side ja taristu) põhjustavad otseselt rahvastikukadu ning neil on ebaproportsionaalne mõju kõige haavatavamatele ja kõige ebasoodsamas olukorras olevatele inimestele.\nPärast tantsutrupi Dance No Different than You esinemist toimus koosolekul III rühma Bulgaaria liikmete juhtimisel kolm paneelarutelu:\nInvesteerimine haavatavatesse mägipiirkondadesse ja nende arengu soodustamine (juhtis Dilyana Slavova)\nHaavatavatele inimestele võimaluste loomine ja nende õiguste kaitsmine (juhtis Diana Indjova)\nMajandusarengu edendamine ja võitlus rahvastikukaoga maapiirkondades (juhtis Bogomil Nikolov)\nPõhisõnavõtjad olid Bulgaaria töö- ja sotsiaalminister Bisser Petkov, Bulgaaria Vabariigi 44. rahvuskogu töö-, sotsiaal- ja demograafiakomisjoni esimees Hasan Ademov, eri elualade rühma esimees Luca Jahier ning Bulgaaria majandus- ja sotsiaalnõukogu esimees ja III rühma liige Lalko Dulevski.\nAruteludel keskenduti kogukonna juhitud kohalikule arengule, noorte rollile ja sotsiaalse kaasatuse tähtsusele. (ih)\nLaupäeval, 5. mail 2018 avab Euroopa päeva tähistamiseks oma uksed üldsusele teiste ELi institutsioonide kõrval ka Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee.\nJärgmine number ilmub mais 2018.


Piimatööstuste eksport kasvab, kuid tootjateni positiivne mõju veel jõudnud pole - Maaleht\nPiimatööstused näevad pärast mitu aastat kestnud kriisi lõpuks helgemaid hetki, sest ekspordinumbrid paranevad. Toorpiima kokkuostuhind ei ole sellele vaatamata kerkinud, samas usuvad tööstused, et sügiseks võib olukord paraneda ka tootjate jaoks.\n"Viimase kuuga on tõesti saabunud helgemad momendid piimasektorisse, kus nõudmine on selgelt ületanud pakkumise, vähemalt meie ettevõtte poole pealt," rääkis Saaremaa Piimatööstuse juht Ülo Kivine ERR-ile.\nTeised ettevõtted siseturul veel erilist kasvu ei taju, kuid tõusnud on eksport.\n"Näiteks sel aastal oleme tootnud juba enam kui 20 protsenti rohkem toodangut kui eelmisel aastal samal ajal, kombinatsioonis kasvavad mahud, laienenud tooteportfell ja suurenenud eksportmüük," rääkis Estoveri tegevjuht Hannes Prits.\nLinnarahvas annetab talunikele piimaraha suurima rõõmuga


Väikealevi elanik: Meil ei ole alevis politseid, meil on võim pätikamba käes | www.parnumaalane.ee\n„Mul on niisugune tunne, et ma hakkan ise endale seadusi looma. Mul on viimane piir käes, lihtsalt ei suuda enam,“ ütleb Pärnu-Jaagupi elanik Urve Kustassoo. „Kohalikule politseile pole mõtet avaldust kirjutada, sellest pole mingit kasu. Meil ei ole alevis politseid, meil on võim pätikamba käes.“ Loe edasi ...\nViimaseks piisaks, mis Urvel (56) kannatusekarika üle ääre ajas, oli septembri lõpus juhtunud lugu, kus üks väidetava pätikamba liige tuli tema ukse taha lõhkuma ja sisselaskmist nõudma. Urve sõnul helistas tema tütar siis otse Pärnu politseile ja teatas: „Mõrtsukad on ukse taga.“ Pärnu politseinikud sõitsidki kohale ja olevat päti otse teolt tabanud. Urve ise esitas seejärel politseile juhtunu kohta avalduse.\n„Ma tunnen, ma tean, et mina olen nüüd kamba järgmine ohver, ja ma olen selleks valmis,“ kirjeldab Urve avalduse kirjutamisele järgnenud olukorda. „Ma olen vana inimene, mul ei ole enam midagi kaotada. Mind ei huvita ähvardamised ega miski muu. Üks politseinik ütles, et väga hea kaitsevahend on haamer. Kui ma nüüd alevisse lähen, siis on mul haamer kotis kaasas. Lapsed mind siiski üksinda ei taha lasta, tavaliselt viib vanem poiss autoga.“ Pärnu-Jaagupi konstaablijaoskonna piirkonnavanem Ain Lepik ütleb, et Urve on haamrijutuga ka tema poole pöördunud. „Ta küsis, et kas võib haamriga ringi käia. Mina seda heaks ei kiitnud. Ütlesin, et seadusega see keelatud pole,“ mäletab Lepik.\nAastaid hirmu all\nAlevit väidetavalt juba seitse või kaheksa aastat hirmu alla hoidva kamba ninamees olevat Raivo (24, nimi muudetud) „Tema võtab oma ohvriks invaliide, vanu inimesi, naisterahvaid ja teisi endast nõrgemaid. Päeval mõnitab ta tänava peal inimesi, kisab, karjub, rõvetseb, kui keegi mööda läheb,“ kirjeldab Urve Raivo ja tema kamba tegevust. „Minuga on ta ka rõvetsenud. Meil elab siin üks invaliid, sellel lõi ta aknad sisse. Ühel lubas kõrva peast lõigata. Alevis pole inimest, kes ei tea nende vägitegusid. Tema käib ja õilmitseb aga ikkagi ringi. Tema tuleb alati puhtalt välja. Reede õhtust esmaspäeva hommikuni politseid alevis ei ole. Abi mitte kusagilt saada ei ole.“ Olgu lisatud, et Urve elab Pärnu-Jaagupi konstaablijaoskonna kõrvalmajas ja politseil pole vaja tulla kaugemale kui mõnikümmend meetrit üle õue.\nPärast seda, kui Urve väitel tema lapselaps läbi peksti, olevat pätid tema ukse taha ähvardama tulnud ja lubanud nendega, kes julgevad politseile avalduse kirjutada, arveid õiendada. Urve minia lisab, et pätid on ka tema korteri ukse taga peksmas käinud ja seejuures koridori seina sügavad augud löönud. „Algul mõtlesime üheskoos politseile avalduse kirjutada,“ ütleb Urve. „Aga siis leidsime, et me ei või seda teha, sest ähvardati ka vanema poja väikesi lapsi, selliseid koolieelikuid. Öeldi, et kui avalduse kirjutad, tuleb üks laip veel. Küsisin politseilt, et mis saab. Vastati umbes nii, et eks me ootame-vaatame, mis Raivo edasi teeb ja vastavalt sellele tegutseb ka politsei. Ta on politseist üle, tema valitseb Pärnu-Jaagupit.“\nAlusetult pole võimalik kedagi vahistada ega vangi mõista\nLääne prefektuuri pressiesindaja Hedy Tammeleht teatab, et politseile on nii Raivo kui tema kamp teada ja neid kontrollitakse pidevalt. „Iseenesest hulgakesi koosviibimine pole keelatud. Mis puudutab aga pöörduja väiteid, et politsei ei suhtu asjasse piisava tõsidusega, siis sel tõepõhja all pole. Alusetult pole võimalik aga kedagi vahistada ega vangi mõista, kuigi see võib olla mõne kohaliku elaniku soov,“ selgitab Tammeleht. „Kõigist süütegudest on politsei teadlik ning eelpool nimetatud isik on ka seadusega ette nähtud korras nende eest vastutusele võetud. Hetkelgi on üks kriminaalmenetlus pooleli.“\nPärnu-Jaagupi konstaablijaoskonna piirkonnavanem Lepik tunneb Raivot ja temaga kaasnevat lugu vahetult oma töökogemuse põhjal ning väidab, et antud juhul on tegemist kambasisese arveteklaarimisega. Urve 18aastane lapselaps polevat mitte kõrvaline süütu kannataja, vaid kamba liige, kes nüüd on Raivoga tülli pööranud. Lapselaps ise olevat samuti seaduserikkumise eest karistada saanud. „Tahan neid kõiki saada nüüd oma kabinetti ühe laua taha ja nad ära lepitada. See tüli peab ükskord ära lõppema,“ räägib Lepik oma plaanist. „Tahan Raivo kuidagi positiivsuse poole pöörata, kuid pole siiani selleks võtit leidnud.“\nPolitseiametnikuna ei olevat tal aga Raivole midagi ette heita, sest too täitvat vastuvaidlematult kõiki politsei korraldusi. „Ei ole kusagilt kinni hakata. Raivo oskab soovi korral väga hästi käituda. Kummardab ette ja taha. Kui käsin tal politseiautosse istuda, ei ole mingit küsimust. Prügi mahaviskamise eest ei saa inimest vangi panna.“ Kohalikud politseinikud on lasknud koos istuvatel või ringi jõlkuvaid kamba liikmetele ka alkomeetrisse puhuda ja tavaliselt olevat just Raivo siis neist kõige kainem olnud.\nInimesed ei taha politseile avaldust kirjutada\nLepiku sõnul on politseil väga raske Raivo või tema kambaga midagi ette võtta, kui inimesed nõuavad küll korda ja pättide karistamist, kuid ise selleks midagi tegema ei nõustu. „Kõik arvavad, et mis sellest minu avaldusest kasu on ja mida politsei ikka teha saab. Kui inimesed ei kirjuta seaduserikkumiste kohta avaldusi, siis see pall aina kasvab ja kasvab,“ ennustab Lepik.\nTa ei usu siiski, et Pärnu-Jaagupis võiks juhtuda midagi niisugust, nagu eelmisel aastal Türil, kus kohalikul jõugul lubati linnas karistamatult tegutseda ja lõpuks lasi üks samuti kriminaalse minevikuga noor mees jõugupealiku maha. „Meie olukord on Türist täiesti erinev,“ leiab Lepik. „Sellest kambast võib areneda jõuk ainult siis, kui sinna etteotsa tuleb mõni tõeline kurjategija. Praegu seda ei ole.“\nPärnu-Jaagupi on Halinga valla keskus. Halinga vallavanem Ülle Vapper ütleb, et teab Raivot ja tema kampa, kuid ei oska öelda, kas nad on just alevis võimu haaramas. Alevis jõlkuvat kaupluse, bussijaama, lauluväljaku ja staadioni vahet lihtsalt üks kamp, mis ei taha midagi teha ega millestki osa võtta. Selle kamba liider olevat tõepoolest Raivo. Selle jõlkumise juurde kuuluvat ka alkoholi tarvitamine ja pättuste tegemine. „Inimesed on muidugi sellega ära hirmutatud, et kui keegi läheb mööda, siis kommenteeritakse ja visatakse paroole õhku,“ ütleb Vapper. „Minuni ei ole sellised asjad jõudnud, et Raivo oleks kellegi ukse taga käinud või lubanud kellegi ära tappa. Üldine pahameel selle tegelase vastu on aga küll. Inimesed küsivad, et kas tõesti politsei mitte midagi ei tee. Et kas keegi peab enne kellegi maha lööma võib peab mõni õnnetus juhtuma, et politsei saaks midagi teha.“\nPEKSMISMISJÄLJED: Urve (valge jopega) ja tema minia Helika väidavad, et peksmisjäljed Helika korteri ukse taga seinal pärinevad sellest ajast, kui pätikamp käis koridoris Urve lapselast peksmas.


Diabeetiline retinopaatia: astmed, sümptomid ja ravi - Põhjused 2020\nSilma proliferatiivne retinopaatia\nMis puutub katarakti, siis tuleb märkida, et diabeedi tüübist sõltumata on diabeedi tekke tõenäosus 60% suurem kui ilma selleta. Suhkurtõvega läätse hägususe pöörduvad piirkonnad esinevad kõige sagedamini diabeedi halva kompenseerimisega. Ja tänapäeva täiskasvanutel täheldatakse suhkruhaigete tavaliselt õigeaegse väljakirjutamise või korrigeerimise tõttu nn diabeedi kahepoolset katarakti, millel on läätse iseloomulik muutus, mis on seotud praktiliselt kompenseerimata suhkurtõvega pikaajalise ja raske hüperglükeemiaga. Kuid lapseeas diabeediga inimestel on see endiselt tavaline patoloogia.\nKliinilises praktikas on diabeetiline retinopaatia jaotatud mitteproliferatiivseks (NPDR) ja proliferatiivseks (DA). Veelgi enam, nende retinopaatia etappide jagunemine mõnevõrra erineb vene standarditest ühisest välisest, mis on tuntud kui ETDRS (diabeetilise retinopaatia uuringu varajane ravi).\nKliinilises praktikas on soovitatav kasutada nägemise kadu nn kõrge riskiga parameetreid (PVR). Nende häirete tuvastamisel suureneb nägemise kadumise risk 3-5 aasta jooksul alates avastamise hetkest 30-50% -ni, kui asjakohast ravi ei toimu - fotokoagulatsiooni. TBD patsient on kohese fotokoagulatsiooni kandidaat, mis on soovitatav teha järgmistel päevadel pärast tpp tuvastamist. Da käik areneb sageli vaheldumisi aktiivsuse ja remissiooni astmetega.\nKui patsiendil, kellel on proliferatiivne retinopaatia, on pimesuse tekitamiseks kõrge riskiga parameetrid (PVR), on pankretinali fotokoagulatsioon (laserkoagulatsioon) standardne raviprotseduur, kuna see vähendab pimeduse arengut järgmise 5 aasta jooksul pärast ravi 50% võrra. Kui kõigile PVR-ga patsientidele manustati panetinaalse fotokoagulatsiooni, võib paljudel patsientidel raske nägemise kaotust ära hoida. Fotokoagulatsiooni eesmärk on aeglustada või peatada da progresseerumist, stimuleerida äsja moodustunud veresoonte pööratud arengut, vältida võrkkesta hemorraagilisi tüsistusi ja veojõu toimet, et lõppkokkuvõttes säiliks nägemine.\nkellel on raske diabeediga patsientide kõrge riskiteguriga PDR.


Olia Green Residence Skopelos, majutus, SKOPELOS.COM\nSkopelos Choras, vaid 1 km kaugusel Skopelose sadamast asuv Olia Green Residence pakub hubaseid konditsioneeri ja tasuta WiFi-ühendusega majutusruume.\nMobiiltelefon: + 30 6948485567\nOlia Green Residence Skopelos, Olia Green Studios Skopelos, majutus, Apartemendid ja Studios, Skopelos Chora, Põhja-Sporad, Kreeka, suvepuhkus\nKORTERID JA STUDIOS SKOPELOS\nOlia Green Residence Skopelos asub Skopelos Choras ja pakub hubast majutust korterid ja stuudiod tasuta WiFi-ühendusega. The majutus üksus on vaid 1,1 km kaugusel Skopelos sadam.\n. majutus Omadused stuudiod ja korterid vaatega Skopelos sadam ja Egeuse meri.\nDouble ruum on 17 sm ja sobib ideaalselt kahele inimesele. Toas on konditsioneer, televiisor, satelliittelevisioon, külmkapp, veekeetja ja rõdu.\nÜks magamistuba Korter on 52 sm ja sobib ideaalselt 4 inimesele. Toas on helikindel magamistuba ja kaks diivanvoodit istumisnurgas ruum. Samuti on olemas kööginõud ja laste söögitoolid.\nÜlem stuudio on 32 sm ja sobib ideaalselt kahele inimesele. Olemas on kööginurk.\nKõik külalised majutus saab kasutada aiaruumi lõõgastumiseks.\nOlia Green Residence Skopelos on Skopelose turu lähedal. Seetõttu on külastajad lähedal kõigele, mida õnnelik reisija võib vajada. Alates aastast Skopelos linnas traditsioonilisi on palju kõrtsid ja restoranid kus külalised saavad nautida maitsvat kohalikku kööki. Keegi peab kindlasti kuulsat maitsma Skopelose juustupirukas. Samuti on neid palju kohvikud ja baarid neile, kes otsivad rohkem lõbu ja ööd meelelahutus.\nSkopelose turult leiab keegi imelisi kohalikke tükke kunstnikud, peamiselt maalijad ja keraamika.\nKõige lähem rannad Olia rohelise elukoha juurde Skopelos on Stafülod ja Velanio umbes 4 km kaugusel. Maaliline Agnontas on 8 km kaugusel, samas kui kuulus Panormos on 12 km kaugusel stuudiod ja korterid. Milian rand on umbes 15 km kaugusel, autoga umbes 20-minutilise autosõidu kaugusel.\nPealegi on üks populaarsemaid rand Kastani. Kuna Hollywoodi Mamma Mia filmi produtsendid valisid selle paljude stseenide filmimiseks.


Mmmm! Kui mõnus on rõdul päevitada… | Tudengiraport - kirjanik, kirjutaja, talvefänn\nMmmm! Kui mõnus on rõdul päevitada…\nEne / juuni 1, 2014\n…mitte eriti, kui aus olla. Vahepeal ma katsetan asju, mille kohta ma tean, et need mulle ei maitse. No näiteks hapukapsast proovin paar korda aastas, et avastada, kuidas mina seda ikka veel armastama ei ole hakanud. Või käin Erasmuslaste grillpeol Sebastianstrassel, et saada kindlust: kui kümneminutiline veesõda välja jätta, siis ma kipun igavusse surema.\nJa kuna mul on rõdu, kus on hommikupäike ja tavaliselt olen ma valge luik ka augusti lõpuks, siis mõtlesin et äkki see aasta läheb teisiti. Rõdul ju nii hea mõnuleda ja päevitada. Aga nagu ma sain tegelikult selgust juba aastaid tagasi, ei istu mulle siiani lamamine ja päikese võtmine. Eriti siis, kui ma olen selili ja ei saa samal ajal lugeda. Aga et vältida konnapäevitust (selg tume, kõht valge), siis tuleks vahel ka selili olla.\nLootsin, et otse voodist tulles õnnestub ehk tukkuma jääda, kuid reaalselt pidasin ma vastu viisteist minutit ja siis oli juba igavustunne ja palavuse käes piinlemine niivõrd suur, et andsin alla. Panin hoopis muusika mängima ja tegin rõdul joogat – umbes kümme korda parem, kui niisama lamamine.\nSeega, kes tuleb mind valgeks luigeks kutsuma, siis ma vähemalt proovisin! Ja noh… punase peaga sobibki kahvatu nahk paremini.\njuuni 1, 2014 in Uncategorized. Sildid:austria, päevitamine, suvi\n← Lühike puhkus Itaalias\nÜks nädalalõpp, vahelduseks Vorarlbergis →\n2 thoughts on “Mmmm! Kui mõnus on rõdul päevitada…”\njuuni 1, 2014 at 17:47\nVõimatu!!!!! Kuidas saab päike mitte meeldida! Mind huvitab päevitus üsna vähe, aga päikese all lebada on ju imetore! Ma kaks viimast päeva rannas veetnud, parimad päevad siin :).\njuuni 1, 2014 at 18:00\nRannas on natuke teine asi. Itaalias polnud ka hullu. Vahepeal käis tuuleõhk üle ja hea oli olla. Siin rõdul aga on lihtsalt JUBE. Mingit jahutust ehk tuult pole ja siis on nii ebamugav ja vastik ja pähh ja… Jah 😀


Katrin Kalvi, Author at HOLISTIKA INSTITUUT\nKutsetunnistus nr TAM-0049\n2010 – 2015 Holistika Instituut, holistilise regressiooni terapeut\n1999 – 2001 Eesti Kosmeetikute ja Juuksurite Erakool, kosmeetik\n1991 – 1995 Viljandi Kultuurikolledž, tantsujuhtimise eriala\nTRE stressi ja pingete vabastamise harjutused\nReiki I ja II aste\nOlen sündinud 1972. aastal Tallinnas. Olen siin kasvanud ja koolis käinud. Juba pisikesest peale on tantsimine kuulunud minu elu juurde ja oli üsna loomulik, et jätkasin oma õpinguid Viljandi Kultuurikolledžis tantsujuhtimise erialal. Peale perioodi, kus elu oli täis tantsu ja imelist muusikat, järgnesid õpingud Kosmeetikute ja Juuksurite erakoolis. Minust sai kosmeetik. See oli üks mu lapsepõlve unistustest. Töötasin samas koolis ka õpetajana, jagades õppuritele oma oskusi ja teadmisi. Suurepärane ja hindamatu kogemus andis eluks tõuke ja julguse ning teadmise, et inimestega töötamine on suur nauding. Kosmeetiku amet meeldib mulle tänaseni ja inimeste välise ilu eest on rõõm hoolt kanda. Kuid ühel hetkel nõudis elu minult suuremat väljakutset. Ennast paremini tundma õppida oli hinge vajadus. Ühel hetkel juhatas elu mind Holistika Instituudi uksest sisse ning avanenud maailm köitis mind sedavõrd, et 2015. aastal tegin ma ära terapeudi kutseeksami. Pole paremat tunnet, kui leida koos kliendiga tema probleemidele lahendus ja teada, et elus on kõik võimalik, kui vaid on soov ja tahtmine.\nMinu töödes ja tegemistes saadab mind koer, keda kutsun Nööbiks. Seansside ajal nohiseb Nööbike oma pesas ja ootab, kuni seanss lõpeb, et siis jagada oma siirast rõõmu ja armastust tervele maailmale. Kui Sulle juhuslikult ei sobi koeraga ühes ruumis viibimine, siis palun anna sellest mulle märku ja Nööp saab vaba päeva 😉\nHolistiline nelik (holistilise regressiooniteraapia neli 3-tunnist seanssi): 380 €\nHolistilise regressiooniteraapia üksikseanss (2,5–3 h): 100 €\nHolistiline nõustamine (1 h): 50 €\nOled oodatud lisa lugema minu kodulehelt www.uussalong.ee


Adven kasvas Lätti - Kinnisvarauudised\nAutor: kinnisvarauudised.ee • 25. juuli 2018\nAdven Eesti ja Läti ettevõtte juhatuse esimehe Urmo Heinami sõnul on Eestis enamus soojusvõrke tänaseks erastatud, mistõttu kasvuvõimalusi otsides jõuti Põhja-Lätti. “Lätis on kaugkütte investeeringud alles algusjärgus ning meil on võimalus jagada oma Eesti kogemusi taastuvenergia osakaalu suurendamisel, soojavõrkude renoveerimisel ja efektiivsuse kasvatamisel,” viitas Urmo Heinam.\n"Adven grupil on Läti energiasektoris tegutsemiseks, arendamiseks ja investeerimiseks pikema perspektiiviga plaanid, ning see võimaldab Energijas Risinajumil keskenduda jäätmete käitlemise, rajatiste haldamise ja suuremahuliste energiaprojektide ning muudele projektide arengutele,“ sõnas Guntars Kokorevics, Energijas Risinajumi omanik.\nHeinami sõnul võiksid kõik tootmisettevõtted keskenduda oma põhitegevusele ja usaldada soojuse ja energia tootmise Advenile, kui selle valdkonna professionaalile. „Ettevõte, mis töötab oma tootmisvaldkonnas hästi, ei pea katlamaja ehitamisel ja opereerimisel olema niisama edukas - seda teenust on võimalik edukalt sisse tellida. Usume, et kõik peaksid keskenduma oma põhitegevusele ning energia on meie peamine pädevus," ütles Urmo Heinam.\nAdven on üks Eesti suurimaid soojuse tootjaid, mille energiaallikad põhinevad energiakandjatel, mis vähendavad keskkonnamõju ning kasutavad biokütuseid, jäätmematerjale ja heitsoojust. Ettevõte pakub kliendile kohandatud energialahendusi tööstus- ja teenindussektoris, varustab era- ja ärikliente soojuse-, jahutuse- ning auruga ning tegeleb maagaasi jaotamisega. Adven pakub energiat umbes 160 tööstusenergiakeskusele ning 83 kaugkütteenergiakeskusesele ja -võrgustikule, mille koguvõimsus on ligikaudu 1900 MW.\nSIA Cēsu Siltumtīkli on tsentraalse kaugkütte ja -soojuse tootja Cēsises, mis toodab ja tarnib soojust enam kui pooltele linnakodanikest. AS Valmieras Enerģija on Valmieras asuv soojustootja, mis toodab umbes 85% kogu Valmieras tarbitavast soojusest.


Närviline vistrik - Atopy - 2018\nMida teha pimples naiste intiimne koht\nSeksuaalsuhe on naise täisväärtusliku elu lahutamatu osa. See on tema psühholoogilise ja füüsilise tervise tagatis. On oluline, et naine tunneks seksuaalset ja soovitavat, nii et nii palju pingutusi ja raha kulub välimuse parandamiseks. Kuid organism põhjustab mõnikord esteetilise olemusega probleeme, mis häirivad meeleolu ja panevad sind mõtlema oma tervisele. See on akne, mis asemel tavaline dislokatsioon (nägu, selja, rind), muud territooriumid, - intiimsed kohad. Mida peaksin tegema, kui vistrik hüppab labia-või pubis? Abikaasa skandaalse korraldamiseks külastage günekoloogi või unustage, kui olete teinud roheliseks lööve? Kas need võivad olla tõsiste haiguste tagajärjel?\nMääratud alal võivad ilmneda erinevad lööbed. Nende väljanägemise ja asukoha järgi paneb günekoloog esmase diagnoosi ja seejärel suunab patsiendi täiendavateks testideks.\nSuurtel labiatel, nagu muudel kehaosadel, välja arvatud jalad ja peopesad, asuvad rasvapõletid. Seetõttu võib selle kirja selles osas tunduda tuttavad valged linnud ja mustad täpid.\nNeid ei juhtu limaskestadel, sest kõik väljaheited tupi eelõhtul ja kliitoril on kõige tõenäolisemalt tingitud infektsioonidest. Neid põhjustavad seened, bakterid või viirused. Samuti näivad nad erinevad, olenevalt põhjusest, mis põhjustas nende esinemise. See on punane lööve ja väikesed veetavad vistrikud ja abstsessid või sisemised kooslused ning sõlmed.\nHariliku osa puhul vaadeldakse tavaliselt komedoone, akne või punaseid tuberkuleid.\nLabia majora sees elavad ja töötavad spetsiaalsed näärmed, mis tagavad tupe niiskuse. Kui need on põletikulised, siis tundub naha moodustumine naha sisse, sarnaselt kõvale kohale.\nVäikesed labiaga on püsivalt kokkupuutes tupe sekretsioonidega, mistõttu nende koosseis ja kvaliteet muutuvad, seestpoolt lööve ja kortsud kaetakse.\nGünekoloogile intiimsetel kohtadel esinev lööve näitab palju asju. Mõnikord, kui pimedus tõuseb välja vistrik, lükkavad naised arst võimalikult palju sisse, kartavad ebamugavaid küsimusi ja kartavad diagnoosi.\nTingimisi jagada kogu mitmesugustest teguritest kahte kategooriasse põhineb esimese idee, et külastab õiglane soo, kahtlaste kahjustuste intiimne koht: ohtlik või mitte.\nIdeaalsetes tingimustes ei tohi välistel suguelunditel olla vistrikuid, sõlme ja vesiikulite. Kuid hoolimata sellest, me välja võtame paar juhtumit, kui lööve ei kahjusta oma "õnnelikku" ennustust:\nVigane epilepsia tagajärjel tekkinud akne. Võite eelistada mis tahes meetodit karvade eemaldamiseks bikiinipiirkonnas: habemeajamist, vaha, laserit. Kuid iga tehnika nõuab järgmisi reegleid, mille rikkumine hõlmab dermatoloogilisi reaktsioone. Sissejuhatavad karvad näevad välja nagu punased vistrikud, tavaliselt valututeks. Ärritus väljendub sügelus, punetus, väikesed vistrikud. Lõiked ja muud nahakahjustused võivad nakatuda, provotseerides valusate põletikuliste abstsesside lööki.\nSulge riideid. Kui eemaldate aluspüksid mõne aja pärast seljas, siis leida punase triibuga alates õmblused reied, tuharad ja genitaalid - viska minema, ükskõik kui ilus nad on. Kohad, kus õmblused keha puutuvad, on ärritavad. See täiendav trauma tekitab mikrotiineid ja kriimustusi intiimses kohas, mis põhjustab nakkust tekitava pankrease akne ilmnemise.\nAllergilised reaktsioonid põhjustada punase lööbe, mis võib sügelema, helbed ära. See avaldub kvaliteedi riided, antibiootikume ja muid ravimeid, puhastusvahendid ja loputusvahendit, intiimhügieenitoodetele tooted, kondoomid või padjad. Nakkuse vältimiseks ei tohi kriimustada lööbe piirkonda. Kui te ei tea, millised on allergiad, eemaldage kohe kõik ärritavad tegurid ja lükake need tagasi korraga.\nPunased boolustikud mõnikord muutuvad hüpotermia tagajärg. Juuksefolliikulised põlevad ja põhjustavad naistele ebamugavust. Sellised lööbed läbivad iseenesest.\nLaps juuste kasvu perioodil võib pubis karvadel esineda väikesed valged nahaalused pimples. Selliste lööbetega ei vaja midagi. Oluline on selgitada tüdrukule, mis toimub tema kehas, ja kannatlikult edastada kõik isikliku hügieeni reeglid ja rääkida tulevastest muudatustest. Selleks, et aidata fotot Internetist tulla, on mõni hetk keeruline sõna seletada.\nÜlejäänud lööbed, mis ilmuvad intiimsetes kohtades, on parem näidata günekoloogile, sest nad võivad signaalida suguelundite süsteemi või keha kui terviku probleeme.\nPlakteerige väikesed vesised-vesiikulid bikiinipiirkonnas, et signaaliks herpesviiruse aktiveerimine organismis. Selliseid lööbeid on tavaliselt lihtne tuvastada. Enne nende väljanägemist on tulevase asukoha koht tugevasti sügelev, seejärel punane, seejärel ilmuvad väljakordid, suurenevad ja tunduvad koorida. Nende ümbritsev nahk on põletikuline, ödeem, pimples ise on valus. Kolmandal päeval paiskuvad vesiikulid, jättes haavad, mis peaaegu ei tee haiget ega kaetud koortega. Need, kes on tuntud herpese viirusega pikka aega, mõistavad täielikult, kui algab taastushaigus, ja hoiab vahendeid käsikäes atsükloviiriga. Esinevad pimples võib olla ükskõik millises suguelundites - alates pubi klitorist ja limaskestadest.\nPõletavad vistrikud, sügavad või pealiskaudsed, suured või väikesed, mis esinevad suguelundite mis tahes osas. Sellised lööbed võivad rääkida sugulisel teel levivatest haigustest. Extruding pus on rangelt keelatud! Sellised abstsessid on tähtis näidata arstile niipea kui võimalik ja enne seda seksuaalset välistamist.\nNannad naha all labia minora siseküljel võivad öelda, et see on vulviit. Tänu konstantsele kontaktile tupe sekretsioonidega on see intiimse koha ala lööb. Väikestel huultel on ka rasunäärmed, mis mõnikord muutuvad põletikuliseks niiskes keskkonnas ja tupes elavate mikroorganismide mõju all.\nSuured vistrikud, täidetud kollakas vedelikuga, valulik, punase äärega. See on stafülokoki aktiivsuse tulemus. Need vistrikud on kõikjal: huultel, kurkadel, kliitoril. Extrude ei saa olla mingil juhul, sest nende sisu on väga nakkav. Staphylococcus on furaunkide põhjus, mis iseenesest on valusad, kuid sellises õrnas kohas, kus pisyulya põhjustab suutmatust elada looduses, jalutada, seksida.\nIntiimses kohas ja naabitsa osaks olevad üksikute või hajutatud väikeste tihedate lööbete korral on tegemist inimese papilloomiviiruse esinemisega. Nad ei tee haiget, mitte sügelema ega tekita ebamugavust. Kuid neil on kalduvus suurendada, nii et te ei saa neid ignoreerida.\nSisemine, raske ja valutu akne peanahal, mis on nähtamatud, kuid selgelt palpeeritavad, võib olla juuksefolliikulist tsüst. Kui need on suured ja põhjustavad ebamugavust, eemaldatakse need kirurgiliselt.\nÜleüldine reis günekoloogile ei kahjusta ühtki naine. Seega, isegi kui teie vistrik või mõni teine, nagu te arvate, loll probleem, ei ole see väärt selle arsti tähelepanu äratamiseks seda tööd, pidage meeles, et teie haigus toob sulle keerukuse.\nPidage meeles, et peate pöörduma arsti poole kõhklemata, kuidas vabaneda aknast kodus, avastades selliseid sümptomeid:\nIntiimses kohas aset leidnud haridus ilmnes pärast juhuslikku õhtust uue inimesega. Kondoomi esinemine ei välista haiguste tekkimise võimalust, kui esineb suukaudne suguelundite kokkupuude või käte ebatäpsed manipulatsioonid;\nLisaks bikini tsoonis olevatele mitteeeditsiinilistele pimplidele tunnete teid ka teisi sümptomeid: temperatuur, nõrkus, turse, urineerimisel tekkiv ebamugavustunne;\nPimples on tugevalt sügelevad, lõhkuvad, vigastatud ja ilmuvad uued, ümbritsev piirkond neid valutab;\nSarnased probleemid on ilmnenud teie seksuaalpartneril.\nEnnetusmeetmed ja suguelundite lööbe ravi printsiibid\nIgaüks näib arvavat, et seksuaalorganite ja seksuaalelu eest hoolitsemise reeglid on tuntud ja neid pole veel kord korrata. Kuid patsientide voog günekoloogiale ei ole hõrenemine, mis tähendab, et probleem ei ole täielikult hõlmatud.\nTervisliku seksuaalelu ja reproduktiivse funktsiooni säilitamiseks järgige järgmisi reegleid:\nHoidke privaatset ruumi puhtana. Higi igapäevaselt ja korrektselt. Omandage spetsiaalne ravivõimalus ja loobuge tavapärastest seepidest - see limaskestad kuivab. Intiimsed geelid valivad ilma maitseteta ja heledate värvideta.\nPiirata ühe sugupoole partnerit praegusel ajaperioodil.\nValige sobiva suurusega pesu. Parem on see, kui mudelid oleksid ilma tagumata õmblusteta, tuharate vahel. Rihmad on naiste tervise jaoks kurjad. Ja see pole alati ilus.\nOlla vastutav pesuvahendi ja loputusvahendi valimise eest. Kui teil on altid allergilistele reaktsioonidele, on parem konditsioneer üldse keelduda ja pulss on lapsele eelistatav, et vältida allergiaid tuss ja kannu.\nKodus tehke intiimsete kohtade depilatsioon ainult teravate labadega masinaga. Mida rumal, seda ümbritsevas piirkonnas on suurem tõenäosus kahjustada nahka. Enne depilatsiooni ja pehmendamist pesta bikiinipiirkond epiderma erilist pehmenemist. Ilusalongides juuste eemaldamise eelistamiseks leidke tõestatud meister, kellel on asjakohased lubavad dokumendid.\nTühjendage päevaseid padjaid või vahetage neid iga nelja tunni tagant. Sama kehtib ka menstruatsiooni ajal kasutatavate tihendite kohta.\nÄrge istuge külmas pinnas, et vältida külmade löövet kirjeldatud piirkonnas.\nSuurendage immuunsust. Kasulik toit, puhas vesi, kvaliteetne uni, kehaline aktiivsus - tugeva immuunsüsteemi tagatis. Ja see on keha ja välismaailma vahel kaitsev tõke, mis on täis viiruseid, baktereid ja seeni.\nKülastage günekoloogit vähemalt üks kord aastas. Ennetavate uuringute periood peaks olema lühem, kui naine on vanem.\nKui vistrik ikka veel hüppas välja, kuid te ei näe vajadust arsti juurde minna, siis on mõistlik asendada ühe pustuleid intiimses kohas koos rohelise, alkoholiga, kosmeetikavahendiga teepuuõli pliiatsiga. Kui valik kukkus rohelistele, siis pange linale, mis ei ole kahju, sest see värvitakse. Nende ravimite hoolikas käsitsemine kliitoril ja limaskestadel.\nTüdrukud, kes tunnevad herpeetilisi purseid intiimses kohas, on oluline hoida käsikäes salvi koos atsükloviiriga ja mitte lõhkuda pärast lööbeid moodustunud kortsu.\nHüpotermia tagajärjel tekkinud külmavärinaid saab määrida põletikuvastaste salvadega ja mitte taimseid toiduvalmistamisjääke. Kui selline pryshchiki ilmus tüdruk, on parem mitte mõelda, kas nad võivad olla ohtlikud ja näidata neid arstile.