Ühinemisest tõuseb tulu - Arvamus - Järva Teataja\nÜhinemisest tõuseb tulu\n17. märts 2009, 8:34\nAlari Kirt FOTO: Andrus Eesmaa / Järva Teataja\nVäikeste omavalitsuste vabatahtlikku ühinemist võime ootama jäädagi.\nAmbla vallavanem, IRL\nSeda ettepanekut tehes püüdsime vaadata kaugemale kui paar-kolm aastat. Ei läinudki kahte-kolme aastat, kui regionaalminister Siim-Valmar Kiisler tuli välja samalaadse ettepanekuga.\nSeekord ei oodata maakonna omavalitsusjuhte tema juurde ühise laua taha asja arutlema, vaid see on juba kindel ettepanek kõrgema tasandi otsustajatele.\nVõib-olla on regionaalministri plaani taga maailma ja Eesti majanduse kiire langus, kuid võib ka olla, et selleks, et üldse midagi muutuma hakkaks, tuleb esialgu üsna radikaalseid plaane tutvustada, eeldusel, et ajab väiksema tasandi tegijad n-ö tagajalgadele ning paneb paremaid lahendusi välja töötama. Kes teab.\nÜldjuhul tuleb suurem\nSee, et kohalikke omavalitsusi on Eestis liiga palju, on selge ammu ja paljudele. Selle põhjus on eelkõige Eesti hõre asustustihedus. Olen ka üsna kindel, et väikeste omavalitsuste vabatahtlikku ühinemist võime ootama jäädagi. Küll ei saada kokkuleppele uue omavalitsuse nimes, küll on probleemid keskuse valikul.\nKusjuures, mida väiksem vald, seda suurem on üksikisiku mõju ja seda rohkem loeb ühe autoriteetse inimese arvamus.\nKa napib riigimehelikku mõtlemist: äkki on see teistele kasulikum kui meile? Selle asemel, et endale soodsamaks muutunud olusid ära kasutada, rakendatakse energia selleks, et teisele käkki keerata. Sellist käitumist kohtab paraku nii suurtes kui ka väikestes omavalitsustes.\nJust seetõttu on teinud regionaalminister õige käigu: pakkunud välja omapoolse – paljudele üsna äärmusliku lahenduse, kui suur peaks üks haldusterritoriaalne üksus olema, kuidas omavalitsuste ühinemist hoogustada ja mil moel ühinenuid toetada.\nMa pole kunagi varjanud oma meelsust, et suurem omavalitsus on väiksemast mõistlikum. Olen Tapa valla tekkega otseselt seotud, sest olin toonase Lehtse vallavanemana ühinemises osaleja.\nKa pärast ühinemist olen Tapa vallavolikogu liige ja küllalt hästi kursis, kuidas kulges elu pärast liitumist.\nVäited, et teenuse kvaliteet ääremaal ilmtingimata halveneb, ei pea alati paika. Näiteks Jänedal on teeninduspunkti loomisega pigem vastupidine olukord ja avalike teenuste kättesaadavus on paranenud.\nRääkides eri piirkondade esindatusest või sõnaõigusest liitunud valdades, nägime Tapa valla liitumise puhul ette võimaluse eri kantide esindajate kohustusliku esindatuse volikogu alalistes komisjonides ja vallavalitsuses.\nKindlasti poleks endine Lehtse vald suutnud niipea teha selliseid investeeringuid, nagu neid on Tapa valla ajal tehtud nii Lehtsesse kui ka Jänedale.\nKultuurimaja uuendus, raamatukogu teise tegevuskohta viimine, investeeringud vee- ja kanalisatsioonisüsteemidesse.\nSeega hirm, et linnamehed võtavad kogu raha endale ja maale ei tule enam investeeringuid, on põhjendamatu, kui asju kaine mõistusega võtta. Ei taha ükski vallavanem ega volikogu, et mõni valla piirkond välja sureks.\nKuigi see on vaid üks kogemus, on seda rohkem kui teistel omavalitsusjuhtidel. Kindlasti annab see mulle julgust ja põhjust väita, et kui arvestada omavalitsuste võimekust tulla toime neile pandud (nt riigi ja kogukonna tasemel) ja endale võetud ülesannetega, on suuremal omavalitsusel seda teha lihtsam.\nSuuremal ilmselt teatava piirini ja tõepoolest üldjuhul, sest alati on erandeid. Nende erandite tekke põhjusi võib otsida nii juhtimisvigadest, liiga suureks paisutatud kohustustest kui ka ühinemise käigus tehtud valedest valikutest.\nTõepoolest, alati pole suurem tõhusam ja kodanikule parem. Näiteks siis, kui ahel inimest teenindava ja otsuseid langetava ametniku vahel venib nii pikaks, et avaldused ja paberid kipuvad kaduma ning kõik, mis on keskusest kaugemal, on ääremaa ja tekitab otsustavas ametnikus küsimuse: «Kas seal siis ka elab keegi?»\nNagu ma eelnevalt mainisin, on kohalikul omavalitsusel lisaks riigipoolsetele kohustustustele ülesandeid, mida kogukond neilt eeldab, et nad nendega tegelevad.\nSamuti on osa omavalitsustest endale lisavastutust võtnud. Nii näiteks pole haruldane, et üks ja sama ametnik tegeleb teede, liikluskorralduse, prügimajanduse, elamumajanduse, koerte-kasside, majandustegevuse registri, kauplemislubade ja veel mitme muu asjaga.\nEeldada, et sama inimene on ühtviisi professionaalne kõigis neis valdkondades, oleks selle inimese suhtes ülekohtune.\nInimvõimetel on teatavasti piirid. Seega paratamatult kannatab teenuse kvaliteet, sest niisugune «spetsialist» ei suuda kõigi oma ülesannetega võrdselt hästi hakkama saada, kuigi tahaks.\nSamas inimesed tahavad valla- või linnavalitsuse ametnikult väga head teenust, nende ootused teenuse kvaliteedile on kõrged.\nSee tähendab, et ametnikud ei tohi lubada endale ühtegi viga ja nad peavad olema valmis vastama kõigile oma valdkonda puudutavatele küsimustele kohe ja eksimatult.\nOmavalitsuste võimaluste ja inimeste ootuste vastuolud on kardinaalsed. Kusjuures pole nii, et mida väiksem vald, seda rohkem võib ametnikule ülesandeid lisada põhjendusega, et inimesi on ju vähem, seega pole ka nii palju teha. See ei ole päris nii.\nMilline on ühele omavalitsusele n-ö paras suurus, et võimekus ja teenuste kvaliteet oleksid parimad, on üsna raske öelda. See on ka otseses sõltuvuses asustustihedusest, teedevõrgust, inimeste välja kujunenud harjumustest käia kooli, kauplusse.\nKui lähtuda elanike arvust, siis Põhjamaades on see umbes 30 000–50 000 elanikku, mis oleks ilmselt rakendatav ka Eestis.\nSee, kuidas hakkaks välja nägema omavalitsus praeguse Järvamaa aladel, on läbirääkimiste teema. Kui me ikka tahame ise otsust langetada, mitte lasta teha seda regionaal- või peaministril. Ka otsustamata jätmine on otsus.\nMuidugi on Ambla vallavanemana minulgi hirm, et Paide või Türi inimesele jäävad Ambla või Aravete inimeste mured võõraks.\nSamas kogemused ja uuringud ühinenud omavalitsuste kohta näitavad, et kui võim kaugeneb, muutuvad kodanikud oma huvide kaitsel aktiivsemaks.\nSeega peaks elustuma ja aktiviseeruma mittetulunduslik sektor, suureneb inimese tahe midagi endale ära teha. Aga seda me ju tahamegi!? Sellega me ju iga päev tegelemegi, et inimesed ei loodaks, et neile kandikul kõik kätte tuuakse.\nJust praegune, majandussurutise aeg nõuab tegutsemist, nõuab tegusaid inimesi. On vaja, et need, kel on töö alles, hakkaksid tõsiselt tööle. Ainult sel moel on võimalik vähendada uusi koondamisi. Niikaua, kui tööl «käiakse», saab ainult halvemaks minna.\nToon veel ühe näite, mil moel suurem vald suurendab inimeste aktiivsust ja koostöötahet.\nVäikestes omavalitsustes on tihti nii, et paljudel on ametnik/vallajuht mõni hea tuttav või isegi sugulane.\nPole harvad juhud, kus «lihtsalt astutakse läbi, et törts juttu puhuda» või helistatakse isiklikul numbril ning – simsalabim – soov täitub.\nKui sellised «omad mehed» kaovad, tuleb soovi täitumiseks hakata koostööd tegema teiste omakandi inimestega. See pole halb, pigem toob kaasa paremini läbi mõeldud ja vormistatud ideed, mida ongi ju ainult sel moel «maha müüa».\nSuure valla puhul kardetakse sageli, et vähemaks jääb saadikuid, kes esindavad mingi kandi inimeste huve.\nSamas, et valijate hulk jääb ju samaks, suureneb valitud saadikute vastutus, legitiimsus ja kindlasti ka võimekus.\nSaadikuil endil napib sageli usku, et nende valijad teevad endale väärilise otsuse ja valivad end esindama inimese, kelle puhul nad teavad, et see esindab just nende huve kõige paremini.\nJärvamaa näite puhul võib igaüks arvutada, mis juhtuks, kui Järvamaa oleks üks omavalitsus, kuidas siis valijad maa- ja linnapiirkondade vahel jaguneksid.\nAnalüüsides neid numbreid, ei näe ma alust maameeste hirmul, et nende hääl jääks vajaliku mõjuta. Teades maapiirkondade valimisaktiivsust, arvan ma, et tegelikkuses võib juhtuda pigem vastupidi.\nTeeninduspunktid peavad jääma\nTänapäeval pole enam nii tähtis, kus asub vallamaja, mis paljuski sümboliseerib oma valla tunnet. Infotehnoloogia vahendusel võib vallamaja asuda ka Paides. Kindlasti peavad kohapealsetesse keskustesse jääma teeninduspunktid, olgu need siis endistes vallamajades või kas või raamatukogudes.\nKasutades ära infotehnoloogia võimalusi ja olles küllalt koolitatud, on ka meie raamatukogude töötajad võimelised kodanikku vallaga suhtlemisel aitama ja teda nõustama.\nIseasi, kas see nende praeguse koormuse juures on kõikjal otstarbekas.\nLoomulikult tuleb aeg-ajalt ette küsimusi, kus on tarvis spetsialisti abi ja siis tuleb tõepoolest teekond vallamajja ette võtta. Või kui samasuguse küsimusega inimesi on piirkonnas rohkem, pole ju ka välistatud spetsialisti tulek teeninduspunkti.\nSenine kogemus endise Lehtse valla põhjal on näidanud, et niisuguseid olukordi ei tule just sageli ette. Kui rääkida rahaküljest, mis on liitumisel sageli argument, siis tõepoolest ei tule esimestel aastatel avaliku teenuse osutamine praegusest odavam.\nAjapikku suudab omavalitsus oma teenused optimaalselt välja arendada, võtta kasutusele paremad IT-lahendused ning kasutades ära tänapäevaseid võimalusi, on võimalik teenuse hinda odavamaks teha.\nKindlasti ei too mingit rahakasu kahe või kolme omavalitsuse liitumine, samas tosina liitumine toob rahakokkuhoidu kindlasti.\nMõistan inimesi, kes pideva muutuse hirmus, et nüüd kohe liidetakse, on hakanud ühinemist pelgama. Ka mina ootan olukorrale lahendust ja olen püüdnud lahenduse leidmisele koos teiste omavalitsusjuhtidega kaasa aidata.\nRauda tuleb taguda niikaua, kuni see on kuum. Kui aga kogu aur kulub sellele, et rauda pidevalt kuumaks kütta, ei tule sellest head sepatööd.\nRõhutan veel kord, et pean paremaks lahenduseks, kui me ise oleme aktiivsed lahendusi leidma/tekitama, mitte ei oota lahendust, mille puhul pole meile jäänud õigust kaasa rääkida.\nLeian, et see on praeguste omavalitsusjuhtide võimalus ja ka kohustus. Oleme ju oma valla elanike käepikendused ning meie asi on välja uurida valla elanike soovid, vajadused ja tahtmised.\nKa Eestis on ühinenud omavalitsusi – kartlikel oleks mõistlik küsida, küsida ja veel kord küsida, et saada üle hirmust ja leida rakendust riigimehelikult mõtlemisele!\nVaktsineerimine ei garanteeri sulle mitte midagi


HP 255 G7 (2D231EA) hind | kaup24.ee\nRegistreeruge ja peale selle toote ostmist saate Kaup24-eurodes tagasi: 6090\nJaga Ostuhind Kolmeks Võrdseks Makseks - 3 x € 20300\nToote kirjeldus: HP 255 G7 (2D231EA)\nHP 255 G7 (2D231EA) Sobiva diagonaaliga ekraan on seadme lihtsaks kasutamiseks oluline eeltingimus. Sellest parameetrist on sõltuv seadme mobiilsus ja kasutusmugavus. See väärtus on tollides (1 toll on 2,54 cm).\nHP 255 G7 (2D231EA) Nautige kõrgresolutsiooniga multimeediat! Full HD ekraan pakub kõrgeima standardprogrammi. Filmid, mängud ja fotod sülearvuti ekraanil annab veelgi enam rõõmu. Full HD resolutsioon avab rikkalikke värve ja reaalseid detaile.\nHP 255 G7 (2D231EA) Veelgi kiireimad ja kaasaegsemad DDR4-mälu kiibistikud liiguvad uue kiiruse dimensiooni. Veel enam mugavust mängides ja töötades. DDR4 mälu kiibistikud on kiiremad, kuid samal ajal väga kompaktsed, nii et nad sobivad isegi õhukeste seadmete korpustes.\nHP 255 G7 (2D231EA) Windows 10 – mugavuse, jõudluse ja funktsionaalsus sünonüüm. Tuntud Start menüüs leiate kõik vajalikud programmid. Uus Microsoft Edge brauser tagab veelgi turvalisema ja mugavama sirvimise internetis. Windows 10 - mitmekülgne operatsioonisüsteem - ideaalne äriliseks ja isiklikuks kasutamiseks. Mitmed turvafunktsioonid ja installitud rakendused pakuvad kiiret, tõhusat ja turvalist arvuti toimimise. Windows 10 on installitud uusim DirectX 12 pakett, mis pakub veelgi paremaid uusimate arvutimängude efekte.\nHP 255 G7 (2D231EA) Protsessor eriülesanneteks. AMD A seeria protsessorid - elitaarsed, väga kiired kiibistikud, mis tagavad arvuti kiire toimimise ja sujuva töö mitmeprotsessori režiimis. Kaasaegne AMD Eyefinity tehnoloogia võimaldab kuvada pilti korraga mitmes monitoris, AMD HD3D tehnoloogia pakub veelgi parema filmide, fotode ja 3D-kujutiste vaatamise kogemuse.\nHP 255 G7 (2D231EA) Ei piisa SSD ketast SATA ühendusega? Kui hindate välkreaktsiooni, mängides uusimaid mänge või töötades paljude failide ja programmidega korraga, siis SSD m.2 PCI´il on ketas just Teie jaoks. SSD PCI kettad saavutavad isegi kuni 3000 MB/s andmete lugemise ja 2200 MB/s andmete salvestamise kiiruse. Väikeste ketaste mõõtmed pakuvad võimalust paigaldada neid ka õhukestes korpustes. Ketast iseloomustab vastupidavus mehaanilistele kahjustustele ja energiasäästlikus. omakorda tagab see pikema aku kasutusaja.\nHP 255 G7 (2D231EA) Numbriklahvistik on väga kasulik nii töös kui ka mängude mängimisel. Kui hindate mugavust, siis on see hea lahendus. Normaalse suurusega klaviatuur numbriklahvistiku osaga on soovitatav tööks ja isiklikuks kasutamiseks.\nHP 255 G7 (2D231EA) AMD Radeon graafika kiibistik pakub ebatavaliselt kõrget jõudlust. See on lahendus neile, kes meeldib mängida, kasutavad multimeedia ja keerukad videotöötlusrakendusi. AMD Radeon pakub nautida filme ja mängida Full HD resolutsioonis - tänu sellele Teie silmad tabavad isegi väikseima filmi- või mängudetaili.\nHP 255 G7 (2D231EA) Kiire ja turvaline USB 3.0 liides pakub tavapärase USB-liidesega võrreldes kuni kümme korda kiiremat andmekopeerimist. Suured failid, fotod, filmid või dokumendid liiguvad välkkiirelt. USB 3.0 tagab usaldusväärse ühenduvuse välisseadmetega.\nHP 255 G7 (2D231EA) Ekraaniläige võib olla väga tüütu. Kui kasutate arvutit tööks, tasub mõelda ekraani mattkattest. See lahendus tagab, et ekraanil näete just seda, mida vaja, mitte silmi väsitavaid valguse peegeldused. Matt ekraanikate - äriklassi arvutistandard, kuid samuti soovitatav ka erakasutajatele.\nÜldine informatsioon tootest: HP 255 G7 (2D231EA)\nKomplekteeritavad, Õppimise, töö ja kodu jaoks\nHP, komplekteeritavad sülearvutid, HP, Õppimise, töö ja kodu jaoks sülearvutid\nSoovitame osta koos: HP 255 G7 (2D231EA)\nSoovitame osta koos HP 255 G7 (2D231EA)\nKüsimused ja vastused toote kohta: HP 255 G7 (2D231EA)


Mart Helme: Tiido pani oma diplomaatilisele karjäärile inetu punkti - Majandus\nVasta kommentaarile 04. august 2020 10:13\nSanna tõeline duunari\nVasta kommentaarile 03. august 2020 08:09\nSuhted Soome ja Eesti vahel äärmiselt tihedad isegi viiruse ajal anti parim leiti lahendusi Kalevipoegadele ja Lindadele. Ja jätkuvalt leitakse lahendusi tublid Sanna duunarina kassas ja Vabariigi Valitsuses, kõik huulepulgatüdrukud ja Pekka ja Matti. Täpselt sama Eestis Jüril suurepärased suhted Sannaga ja küllap ka Mart saab hakkama nii tubli sõnnikuviskajana kui suhtlemisel kolleegiga huulepulgatüdrukutega äärmiselt veetlevatega. Ja küllap leiab lahenduse ka tarmukas sm Tiido ei ole tegu mingi vanaätiga tõelise breezhneviga erakondi ju Eestis on. Vaid edu ei hullu põhiline viirus kontrolli alla üle lahe ja siis vaktsiin.\nVasta kommentaarile 03. august 2020 07:20\nSellepärast, et nüüd ometigi sai nii öelda.\nVasta kommentaarile 02. august 2020 11:31\nTundub eesmärgiks siirdumine erakonnapoliitikasse diplomaadi selline käitumine lubamatu tegelt.\nVasta kommentaarile 02. august 2020 11:24\nEesti NSV aegsed väliskommentaatorid punastavad.


GALERII ⟩ Ujumiskohta hakkavad puhastama Hiina taustaga tegelased - Uudised - Pärnu Postimees\nGalerii ⟩ Ujumiskohta hakkavad puhastama Hiina taustaga tegelased\n28. mai 2022, 18.31\nUjumiskohta hakkavad puhastama Hiina taustaga tegelased\nLauri Luur ja Mihkel Siim lasid uusasukad vette, et nood tiigi heakorra eest hoolt kannaksid. Foto: Urmas Luik\nTäna pärastlõunal toimus Tori vallas ainulaadne sündmus, kui Are mõisapargi tiiki asustati kalad, keda Eestis looduslikult ei kasva. Ajaloolist hetke, mil 300 paariaastast valgeamuuri tiiki lasti, oli tunnistamas ligemale poolsada kohalikku, teiste seas Tori vallavanem Lauri Luur.\nTiigi naabruses elav Mihkel Siim algatas mullu kodanikualgatuse, mille käigus kogus kogukonna rahvalt annetusi eesmärgiga tuua tiiki taimetoidulised kalad, kes veekogus vohava lopsaka taimestiku pintslisse pistaksid.\nMullu talgute korras tiiki ujumiskõlblikumaks puhastanud Siim jõudis arusaamisele, et käsitööga kaugele ei jõua. “Sõber Reimo oli kuulnud, et tuttav tõi oma tiiki kalad, kes taimed ära söövad,” meenutas Siim, kuidas uudne idee temani jõudis. “Mõtlesime, et proovime ära.”\nEsiti lootis mees valgeamuurid tiiki asustada juba sügisel, ent pisut maad kuulanuna lükati eriline sündmus kevadesse.


Paul Collard: Oluline on see, kuidas ainet õpetatakse, mitte see, mida õpetatakse - norden.ee\nKolmapäev, 04 September 2013\nPaul Collard. Foto: Tõnis Riisalu/norden.ee\nJärjekorras teise rahvusvahelise loovusfoorumi peaesineja, loovuse ekspert Paul Collard Suurbritanniast rõhutas õpilast kaasava õpetamise vajalikkust. Collardi hinnangul iseloomustab hästitoimivat klassi füüsiline, sotsiaalne, emotsionaalne ja intellektuaalne õpilaste kaasatus. Sellises klassis on õpilased enesekindlamad, mis omakorda väljendub paremates õpitulemustes. Õpetaja ülesanne on tekitada huvi, õppetöö ajakorraldus on paindlik, ülesannetega tegeletakse rühmades ning õppija tuleb ise toime.\nPõhjamaade Ministrite Nõukogu Eesti esinduse korraldatud loovusfoorum "Loovus avab meeled" tõi kokku sadakonda õpetajat, koolijuhti ja ametnikku 22. ja 23. augustil Käsmus. Foorumi eesmärk oli tutvustada uusi loova õpetamise meetodeid nii teoreetiliste ettekannete kui ka praktiliste õpitubade toel. Üles astusid ja teadmisi jagasid eksperdid Suurbritanniast, Eestist ja kõigist viiest Põhjamaast.\nPaul Collard, MTÜ Loovus, Kultuur ja Haridus asutaja ja tegevjuht tutvustas eelkõige Briti valitsuse tellimusel valminud õppekava "Loovad ühendused", milles kasutatakse loovust ja kultuuri sotsiaalse ja majandusliku muutuse tekitajatena. Näidetest selgus, et loova hariduse abil saab parandada õpitulemusi näiteks õpilastel, kellel on raskusi matemaatika või kirjutamisega. Õppekava on aastatel 2008–2011 kasutatud 4000 Inglismaa koolis, aga ka Leedu, Saksamaa, Norra ja Rootsi koolides.\nÕppimine tunnete ja konfliktide läbi\nNorras kogub tuntust ja tunnustust n-ö argiõnne meetod "Viis heaoluviisi". Keyserløkka ja Ola Narri lasteaia õppealajuhataja Ida-Christine Hanseni sõnul on need viis heaolu: kontakti saamine, aktiivsus, märkamine, pidev õppimine ja andmine. Selle meetodi abil suurendatakse inimeste rahulolu ning pannakse neid üksteisele rohkem tähelepanu pöörama.\nProjekt keskendub sõprusele, sotsiaalsetele oskustele, tunnetele, mängimisele, konfliktidega toimetulekule ja täiskasvanutele. Näited lastele mõeldud tegevusest on koostööd nõudvad rühmamängud, tunnete õppimine ja laste arutelud selle üle, mis neid kurvaks või õnnelikuks teeb. Konfliktide lahendamiseks pakuvad lapsed välja lahendused, valivad neist ühe ja hindavad, kas see oli edukas. Konfliktidega toimetuleku meetodi peamine eesmärk on panna lapsed mõtlema erinevatele vaatenurkadele ning aru saama tegude ja tagajärgede seostest.\nAutor: Tõnis Riisalu/norden.ee\nMads Lunau asutatud Østerskovi erakoolis Taanis tutvustatakse igal nädalal õpilastele uusi maailmu ja uusi rolle, luues nii klassiruumis uusi lugusid. Mängu ülesehitus on kujutluslik maailm, mis pärineb nii ajaloost, ühiskonnast kui ka kirjandusest. Looline ülesehitus tähendab, et kujuteldavas maailmas juhtub midagi, millele õpilased peavad oma teadmiste ja kogemuste alusel reageerima. Õppetöö on valdkondadeülene ning sisaldab õpikoja, jutu, rollimängu ja tunni elemente.\nSoome lugemise inspireerija Agenta Möller-Salmela uuendusliku mudeli aluseks on motivatsioon (miks?), meetod (kuidas?) ja maagia (mis?). Rohkem lugema motiveerivad muu hulgas lõputud teadmised, sotsiaalne ja psühholoogiline areng ning keskenduma õppimine. Tunnid toimuvad inspiratsioonitoas, mis on dekoreeritud teatud teema kohaselt. Põhimeetod on jutuvestmine, aga kasutatakse ka pildiraamatuid, massaažilugusid ja käpiknukke.\nLaste loodud ühiskond\nKogenud Islandi pedagoog Herdís Egilsdóttir esitles enda välja töötatud ja auhinnatud õppemeetodit "Asustamine". Meetodi kohaselt loovad õpilased saare, asustavad selle ning ehitavad üles ühiskonna, kus on kõik vajalikud institutsioonid ja funktsioonid. Lapsed loovad fantaasiamaa, otsides teavet teistest riikidest ja võrreldes seda sellega, kuidas nemad tahaksid, et nende saare elanikud elaksid. Meetodiga soovitakse julgustada lapsi mõtlema ja infot otsima ning õpetajad ütlevad neile, kust vastuseid leida. Väitele, et selline meetod on lastele liiga keeruline, vastas Egilsdóttir, et kõige tähtsam nõue on mitte küsida lastelt, mida nad õppisid, sest see võib nad teadmatuse lõksu juhtida.\nÕpetamise asemel õnnelik õppimine\nKuuletuva loovuse idee autori ja Rootsi koolide arengukonsultandi Ulla Wiklund hinnangul ei tule õppida ainult keelt ja kirja, vaid kasutada ka esteetilisi keeli (muusikat, kunsti, tantsu, teatrit, disaini, meediat jms). Rootsis on õpetamisest saanud õppimine ning õppekavades rõhutatakse õppimisprotsessi olulisust, et inspireerida õpilasi osalema ja muutma klassiruumi demokraatlikuks. Esteetiline õppimine on meetod, mis julgustab õpilasi ühendama emotsioonid, kogemused, teadmised ja analüüsi. Tavapärane õpetamine põhineb õpilaste tajul ja esitamisel. Õppimiseks on väga tähtis võimaldada õpilastele ka aega analüüsiks.\nOtt Ojamets ja Hedvig Evert Embassy of Education'ist ehk õnneliku õppimise suursaatkonnast esitlesid keeleõpet, mis põhineb iga konkreetse isiku vajadustel, huvidel, tempol, tasemel ja võimetel. Ojametsa ja Everti väitel ei pühendata haridussüsteemis piisavalt aega õppijaks olemisele. Õppijad peavad nende sõnul olema keeleõppes vabad ja õnnelikud ning loobuma nõuetest, mis ei lase neil olla loovad. Samuti leiavad Ojamets ja Evert, et vastutus tuleb panna õpetajatelt õpilastele ning õpetajad peavad usaldama õpilaste võimeid leida lahendusi.\nLoovusfoorumi aruteludes rääkisid direktorid ja ministeeriumite esindajad vajadusest väärtustada loovust õppetöös ja õpetajakutset Eestis. Loovuse suuremale kasutamisele koolitöös aitavad kaasa ka parem õpetajakoolitus, olemasolevasse õpetajaskonda investeerimine ning õpetajatele vabaduse ja enesekindluse andmine loovuse kasutamiseks õppetöös. Usaldus õpetajate ja juhtkonna vahel on väga oluline, samuti peaks juhtkond õpetajaid toetama ning julgustama neid oma ideedest rääkima ja neid ellu viima. See aitaks kaasa loovuse kasutamisele.\nLoovusfoorumi tulemused ja ettepanekud:\nKoolide ja muuseumide koostööd tuleb veelgi tõhustada, et muuseumeid saaks kasutada ka õppetöös.\nMitmed õpitubades/loovstuudiotes osalenud õpetajad lubasid katsetada omandatut õppetöös.\nOluline on kaasata lapsevanemad õppeprotsessi. Ahel kool-õpilane-lapsevanem peaks moodustama ühtse terviku.\nRiiklik õppekava annab Eestis koolidele üsna suure vabaduse õppetöösse loovalt läheneda, kuid vaja oleks süsteemsemalt ja enam õpetajaid koolitada ning leida selleks ressursid.\nÕpetajad võiksid rohkem tegeleda üheskoos enda loovuse arendamisega (nt ühised erialasid ühendavad kunstinäitused, performance'id jms) – luua loovuse arendamisele kestlik platvorm.\nKliki siia, et leida viited loovusfoorumi ettekannetele, fotodele, videotele jm.


RAPORT Ettepanek võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, milles sätestatakse puitu ja sellest saadud tooteid turule viivate ettevõtjate kohustused\nDokumendi valik : A6-0115/2009\nEttepanek võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, milles sätestatakse puitu ja sellest saadud tooteid turule viivate ettevõtjate kohustused\n(KOM(2008)0644 – C6‑0373/2008 – 2008/0198(COD))\nRaportöör: Caroline Lucas\nettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, milles sätestatakse puitu ja sellest saadud tooteid turule viivate ettevõtjate kohustused\n– võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (KOM(2008)0644);\n– võttes arvesse EÜ asutamislepingu artikli 251 lõiget 2 ja artikli 175 lõiget 1, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C6‑0373/2008);\n– võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjoni raportit ja arengukomisjoni ning rahvusvahelise kaubanduse komisjoni arvamusi (A6‑0115/2009),\n(1) Metsad pakuvad paljusid keskkonnaalaseid, majanduslikke ja sotsiaalseid hüvesid, sealhulgas puitu ja muid metsasaaduseid ning keskkonnateenuseid.\n(1) Metsad pakuvad paljusid keskkonnaalaseid, majanduslikke ja sotsiaalseid hüvesid, sealhulgas puitu ja muid metsasaaduseid ning keskkonnateenuseid ja kohalike kogukondade elupaiku.\nKaasatud on ka inimesed.\n(1 a) Metsakeskkond on väärtuslik pärand, mida peab kaitsma, hoidma ja võimaluse korral taastama, koos ülima eesmärgiga säilitada bioloogiline mitmekesisus ja ökosüsteemi funktsioonid, kaitsta kliimat ja tagada põlisrahvaste ning kohalike ja metsast sõltuvate kogukondade õigused.\n(1 b) Metsad on majanduslik ressurss, mille kultiveerimine loob jõukust ja töökohti. Metsa kultiveerimisel on ka positiivne mõju kliimale, kuna metsatooted võivad asendada suurema energiatarbimisega tooteid.\nOluline on rõhutada asjaolu, et metsandusel on ka positiivseid sotsiaalseid ja majanduslikke funktsioone.\n(1 c) On väga oluline, eelkõige kliima seisukohast, et alltöövõtjad, kes tegutsevad siseturul, turustaksid üksnes seaduslikult ülestöötatud puitu, kuna sellised tooted tagavad, et ei häirita metsa olulist funktsiooni süsinikdioksiidi neeldajana. Lisaks sellele aitab näiteks õiguspäraselt ülestöötatud puidu kasutamine ehitusmaterjalina puitmajades süsinikdioksiidi püsivalt „lukustada”.\nMetsa funktsiooni süsinikdioksiidi neeldajana ja metsatoodete võimet süsinikdioksiidi „lukustada” ei saa liigselt rõhutada.\n(1 d) Metsandus aitab suures osas kaasa arengumaade sotsiaalsele ja majanduslikule arengule ning on sellistes riikides paljude inimeste jaoks peamine sissetulekuallikas. Seepärast on oluline seda arengut ja sissetulekuallikat mitte piirata, vaid keskenduda sellele, kuidas kõnealustes piirkondades metsanduse säästvamat arengut edendada.\nEi tohiks unustada, kui suur osa maailma rahvastikust sõltub otseselt metsadest kui sissetulekuallikast. Maailma vaeseimate piirkondade metsanduse suhtes vale lähenemisviisi võtmise tagajärjed oleksid nende piirkondade elanikele laastavad. Seepärast tuleks keskenduda metsanduse säästvale sotsiaalsele ja majanduslikule arengule.\n(2 a) On ilmne, et surve looduslikele metsaressurssidele ning nõudlus puidu ja sellest saadud toodete järele on sageli liiga suur ja et ühendusel on vaja vähendada oma mõju metsa ökosüsteemidele, sõltumata sellest, kus mõju esineb.\n(3) Ebaseaduslik metsaraie on suure rahvusvahelise tähtsusega ulatuslik probleem. Kõnealune probleem ohustab oluliselt metsi, aidates kaasa metsade hävimisele (mis põhjustab ligikaudu 20 % süsinikdioksiidi heitest), ohustab bioloogilist mitmekesisust ning kahjustab säästvat metsamajandamist ja –arendust. Kõnealusel probleemil on ka sotsiaalne, poliitiline ja majanduslik mõju.\n(3) Ebaseaduslik metsaraie, mis on seotud institutsiooniliste ja valitsemisalaste puudujääkidega märkimisväärse arvu puitu tootvate riikide metsasektoris, on suure rahvusvahelise tähtsusega ulatuslik probleem. Ebaseaduslik metsaraie ohustab oluliselt metsi, aidates kaasa metsade hävimisele ja metsade seisundi halvenemisele (mis põhjustab ligikaudu 20 % süsinikdioksiidi heitest), aitab pinnase erosiooni suurenemise, äärmuslike ilmastikutingimuste süvenemise ning üleujutuste abil kaasa kõrbestumis- ja steppide moodustumise protsessile, ohustab bioloogilist mitmekesisust, toob kahju põlisrahvaste elupaikadele ning kahjustab säästvat metsamajandamist ja -arendust. Kõnealusel probleemil on ka sotsiaalne, poliitiline ja majanduslik mõju, mis kahjustab tihti hea valitsemistava eesmärkide suunas tehtavaid edusamme ning ohustab kohalikke metsast sõltuvaid kogukondi ning põlisrahvaste õigusi.\nKorruptsioon kiirendab loodusressursside, eriti ürgmetsade, millele paljud kogukonnad oma elatusvahendite saamisel toetuvad, ammendumist. Näiteks Indoneesia valitsuse hindab riigile metsandusest saamata jäänud tulu neljale miljardile USA dollarile aastas, mis vastab orienteeruvalt tervishoiuministeeriumi viiekordsele aastaeelarvele.\nLisaks ürgmetsade, metsaalade, bioloogilise mitmekesisuse, ökosüsteemi ja keskkonna ning ausa kaubanduse kaitsmisele ja kliimamuutuste vastu võitlemisele on EL oma eri direktiivides pühendunud ka inimõiguste ja kultuuripärandi kaitsmisele, jätkusuutlikule regionaalarengule, jätkusuutlikule maaelu arengule ja vaesuse vastasele võitlusele. See peaks seepärast õigusaktis kajastuma ja seda tuleks selgesõnaliselt väljendada.\nMuudatusettepanekus viidatakse konkreetsetele protsessidele ja loodust ähvardavatele ohtudele, mis tulenevad metsade raadamisest.\n(3 a) Käesoleva määruse eesmärk on peatada ebaseaduslikult ülestöötatud puidu ja sellisest puidust valmistatud toodetega kauplemine ELis ning aidata peatada metsade hävimine ja metsade seisundi halvenemine ning vähendada sellega seotud süsinikdioksiidi heitkoguseid ja bioloogilise mitmekesisuse kadu kogu maailmas, edendades samal ajal jätkusuutlikku majanduskasvu ja inimarengut ning põlisrahvaste ja kohalike rahvaste austamist. Käesolev määrus peaks aitama täita nimetatud kohustusi, muu hulgas neid, mis sisalduvad:\n(a) 1992. aasta bioloogilise mitmekesisuse konventsioonis (CBD);\n(b) 1973. aasta ohustatud looduslike looma- ja taimeliikidega rahvusvahelise kauplemise konventsioonis (CITES);\n(c) 1983., 1994. ja 2006. aasta rahvusvahelistes troopilise puidu lepingutes (ITTA);\n(d) ÜRO 2002. aasta kliimamuutuste raamkonventsioonis;\n(e) ÜRO 1994. aasta konventsioonis, mis käsitleb kõrbestumise vastu võitlemist;\n(f) 1992. aasta Rio keskkonna- ja arengudeklaratsioonis;\n(g) 4. septembril 2002. aastal toimunud ülemaailmsel säästva arengu tippkohtumisel vastu võetud Johannesburgi deklaratsioonis ja tegevuskavas;\n(h) valitsustevahelise metsanõupidamise / valitsustevahelise metsafoorumi tegevusettepanekutes;\n(i) ÜRO keskkonna- ja arengukonverentsil (UNCED) 1992. aasta õiguslikult mittesiduvas ametlikus teatises igat liiki metsade majandamise, säilitamise ja säästva arengu ülemaailmse konsensuse põhimõtete kohta;\n(j) ÜRO keskkonna- ja arengukonverentsil 1992. aasta juunis vastu võetud Agenda 21-s;\n(k) ÜRO Peaassamblee eriistungjärgu (UNGASS) 1997. aasta resolutsioonis „Agenda 21 edasise rakendamise kava”;\n(l) ÜRO 2000. aasta aastatuhande deklaratsioonis;\n(m) 1982. aasta maailma looduskaitsehartas;\n(n) ÜRO 1972. aasta elukeskkonnakonverentsi deklaratsioonis;\n(o) 1972. aasta elukeskkonna alases tegevuskavas ja valitsustevahelise metsanõupidamise ettepanekutes, mis kiideti heaks ÜRO Peaassamblee 1997. aasta eriistungjärgul;\n(p) ÜRO metsafoorumi resolutsioonis 4/2;\n(r) 1979. aasta Euroopa looduskeskkonna ja looduslike elupaikade kaitse konventsioonis;\n(s) ÜRO 2003. aasta korruptsioonivastases konventsioonis.\n3 b. Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsuses nr 1600/2002/EÜ, millega võetakse vastu kuues keskkonnaalane tegevusprogramm1, on prioriteetse tegevusena määratletud võimaluse uurimine võtta aktiivsed meetmed ebaseaduslikult ülestöötatud puiduga kauplemise vältimiseks ja selle vastu võitlemiseks ning ühenduse ja liikmesriikide jätkuv aktiivne osalemine metsaga seotud küsimusi käsitlevate ülemaailmsete ja piirkondlike otsuste ning lepingute täitmisel.\n1EÜT L 242, 10.9.2002, lk 1.\n(4) Komisjoni teatises Euroopa Parlamendile ja nõukogule metsandusõiguse rakendamist, metsahaldust ja puidukaubandust (Forest Law Enforcement, Governance and Trade, FLEGT) käsitleva ELi tegevuskava kohta pakuti välja meetmepakett, et toetada rahvusvahelisi jõupingutusi ebaseadusliku metsaraie ning sellega seotud kaubanduse vastu võitlemisel.\n(4) Komisjoni teatises Euroopa Parlamendile ja nõukogule metsandusõiguse rakendamist, metsahaldust ja puidukaubandust (Forest Law Enforcement, Governance and Trade, FLEGT) käsitleva ELi tegevuskava kohta pakuti välja meetmepakett, et toetada rahvusvahelisi jõupingutusi ebaseadusliku metsaraie ning sellega seotud kaubanduse vastu võitlemisel ja aidata kaasa säästva metsamajandamise laiema eesmärgi saavutamisele.\nKäesolev muudatus täiendab FLEGTi tegevuskava (KOM(2003)251) algsõnastust.\n(5) Nõukogu ja Euroopa Parlament tervitasid kõnealust teatist, tunnistades, et ühendusel on vaja aidata kaasa üleilmsetele jõupingutustele ebaseadusliku metsaraie probleemi lahendamiseks.\n(5) Nõukogu ja Euroopa Parlament tervitasid kõnealust teatist, tunnistades, et ühendusel on vaja aidata kaasa üleilmsetele jõupingutustele ebaseadusliku metsaraie probleemi lahendamiseks ning toetada säästvat ja seaduslikku metsaraiet jätkusuutliku arengu, säästva metsamajandamise ja vaesuse vähendamise ning sotsiaalse õigluse ja riikide suveräänsuse põhimõtete raames.\nEuroopa Liidu kohuseks on kaitsta ja abistada vastutustundlikke tootjaid, kes järgivad seaduslikkuse ja säästlikkuse kriteeriume. See on täienduseks meetmetele, millega tahetakse lõpetada kauplemine ebaseaduslikult tegutsevate tootjatega kõikjal maailmas.\nKäesolev täiendus viitab 2003. aasta oktoobris toimunud põllumajanduse nõukogul vastu võetud järelduste algsõnastusele.\n(6 a) Ühendusel tuleks kahepoolsete läbirääkimiste käigus peamiste puitu tarbivate riikidega (Ameerika Ühendriigid, Hiina, Venemaa ja Jaapan) nõuda ebaseadusliku metsaraie probleemi arutamist, ühtlustatud kohustusi, mis kehtiksid puiduäris osalevatele ettevõtjatele nende oma turul, ja sellise ebaseadusliku metsaraie sõltumatu ülemaailmse häiresüsteemi ning registri loomist, millesse oleks kaasatud näiteks Interpol ja üks asjaomane ÜRO asutus ning milles kasutataks uusimaid satelliidiseiretehnoloogiaid.\nRahvusvahelises ulatuses tähtsaimad puitu importivad ja puitu eksportivad riigid kannavad vastutust selle eest, et ebaseadusliku metsalangetamise vastases võitluses tehtaks koostööd ja kasutataks kõiki poliitilisi, õiguslikke ja tehnoloogilisi võimalusi. Teistmoodi, vabatahtlikul alusel ja rahvusvahelise kooskõlastamiseta, oleks väga vähe riike valmis piirama oma puiduekspordi või -impordi võimalusi.\n(6 b) Nendest riikidest pärit ettevõtjad, kus asuvad rahvusvahelise ja ökoloogilise tähtsusega metsad, peaksid kandma erilist vastutust puidu säästva kasutamise eest.\nKõigepealt tuleks ettevõtjatele, kes tegutsevad riikides, kus asuvad suured metsaalad ehk nn maailma rohelised kopsud, mis aitavad väga palju kaasa võitlusele globaalse soojenemise vastu, kehtestada kohustused nõuetekohaselt tegutseda.\n(7) Võttes arvesse kõnealuse probleemi ulatust ja edasilükkamatust, on vaja aktiivselt toetada võitlust ebaseadusliku metsaraie ja sellega seotud kaubanduse vastu, täiendada ja tugevdada vabatahtlike partnerluslepingute algatust ning tõhustada koostoimet metsade kaitsele suunatud poliitikameetmete ja kõrgetasemelise keskkonnakaitse saavutamise meetmete, sealhulgas bioloogilise mitmekesisuse vähenemise ja kliimamuutuste vastu suunatud meetmete vahel.\n(7) Võttes arvesse kõnealuse probleemi ulatust ja edasilükkamatust, on vaja aktiivselt toetada võitlust ebaseadusliku metsaraie ja sellega seotud kaubanduse vastu, vähendada ühenduse mõju metsa ökosüsteemidele, täiendada ja tugevdada vabatahtlike partnerluslepingute algatust ning tõhustada koostoimet vaesuse vähendamisele ja metsade kaitsele suunatud poliitikameetmete ning kõrgetasemelise keskkonnakaitse saavutamise meetmete, sealhulgas bioloogilise mitmekesisuse vähenemise ja kliimamuutuste vastu suunatud meetmete vahel.\n(7 a) Ennetustegevuse põhimõtte alusel peaksid kõik tarneahelas osalejad jagama vastutust ebaseaduslikult ülestöötatud puidu ja sellest saadud toodete turul kättesaadavaks tegemise ohu kõrvaldamise eest.\n(8) Tuleks tunnustada nende riikide jõupingutusi, kes on sõlminud ühendusega vabatahtlikud FLEGTi partnerluslepingud, ja kõnealustesse lepingutesse koondatud põhimõtteid, eriti neid, mis on seotud seaduslikkuse määratlusega. Samuti tuleks arvesse võtta, et FLEGTi litsentsisüsteemi raames eksporditakse ühendusse üksnes puitu ja sellest saadud tooteid, mis on üles töötatud kooskõlas asjakohaste siseriiklike õigusaktidega. Seetõttu tuleks lugeda seaduslikult ülestöötatud puiduks toodetuks sellised tooted, mis on loetletud nõukogu 20. detsembri 2005. aasta määruse (EÜ) nr 2173/2005 (FLEGT-litsentsimissüsteemi kehtestamise kohta puidu impordi suhtes Euroopa Ühendusse) II ja III lisas ning on pärit nõukogu määruse (EÜ) nr 2173/2005 I lisas loetletud partnerriikidest, tingimusel, et need on kooskõlas kõnealuse määruse ja rakendusmeetmetega.\n(8) Tuleks tunnustada nende riikide jõupingutusi, kes on sõlminud ühendusega vabatahtlikud FLEGTi partnerluslepingud, ja kõnealustesse lepingutesse koondatud põhimõtteid, eriti neid, mis on seotud seaduslikkuse määratlusega. Samuti tuleks arvesse võtta, et FLEGTi litsentsisüsteemi raames eksporditakse ühendusse üksnes puitu ja sellest saadud tooteid, mis on üles töötatud kooskõlas asjakohaste siseriiklike õigusaktidega. Seetõttu tuleks lugeda seaduslikult ülestöötatud puiduks toodetuks sellised tooted, mis on loetletud nõukogu 20. detsembri 2005. aasta määruse (EÜ) nr 2173/2005 (FLEGT-litsentsimissüsteemi kehtestamise kohta puidu impordi suhtes Euroopa Ühendusse) II ja III lisas ning on pärit eespool nimetatud määruse I lisas loetletud partnerriikidest, tingimusel, et need on kooskõlas kõnealuse määruse ja rakendusmeetmetega. Vabatahtlikes partnerluslepingutes sätestatud põhimõtted, eelkõige seoses seaduslikult toodetud puidu määratlusega, peavad hõlmama säästvat metsamajandamist, bioloogilise mitmekesisuse säilitamist, kohalike metsast sõltuvate kogukondade ja põlisrahvaste ning nende õiguste kaitsmist, ja need tagama.\nLisaks ELi-poolsele ürgmetsade, metsaalade, bioloogilise mitmekesisuse, ökosüsteemi ja keskkonna, ausa kaubanduse kaitsmisele ja kliimamuutuste vastu võitlemisele on EL oma eri direktiivides pühendunud ka inimõiguste kaitsmisele, kultuuripärandi kaitsmisele, jätkusuutlikule regionaalarengule, jätkusuutlikule maaelu arengule ja vaesuse vastasele võitlusele. See peaks seepärast õigusaktis kajastuma ja seda tuleks selgesõnaliselt väljendada.\n(10) Võttes arvesse, kui keerukad on ebaseaduslikku metsaraiet põhjustavad tegurid ja selle mõju, tuleks vähendada ebaseaduslikku tegevust soodustavaid tegureid, suunates meetmed ettevõtjate käitumisele.\n(10) Võttes arvesse, kui keerukad on ebaseaduslikku metsaraiet põhjustavad tegurid ja selle mõju, tuleks vähendada ebaseaduslikku tegevust soodustavaid tegureid, suunates meetmed ettevõtjate käitumisele. Nõuete ja kohustuste karmistamine ning õiguslike vahendite täiustamine nende ettevõtjate vastutusele võtmiseks, kelle valduses on ebaseaduslikku puitu ja puidutooteid ning kes toovad neid Euroopa Liidu turule, kuuluvad kõige tõhusamate lahenduste hulka, millega takistada ettevõtjatel ebaseaduslike tarnijatega kauplemist.\nMääruse suunitlus peab olema selgem ja konkreetsem nende meetmete osas, mis on mõeldud puidu ebaseadusliku turule toomise ja sellega kauplemise piiramiseks. Vaid ergutus- ja hirmutusvahendite kombineeritud rakendamisega saab ettevõtjat tegelikult takistada otsustamast kusagil kolmandas riigis tegutseva ebaseadusliku tarnija kasuks.\n(11) Rahvusvaheliselt kokkulepitud määratluse puudumisel peaks ebaseadusliku metsaraie määratluse aluseks olema selles riigis kehtivad õigusnormid, kus asjaomane puit on üles töötatud.\n(11) Rahvusvaheliselt kokkulepitud määratluse puudumisel peaks ebaseadusliku metsaraie määratluse esmaseks aluseks olema selles riigis kehtivad õigusnormid, kus asjaomane puit on üles töötatud. Lisaks peaks õigusnormide kohaldamine hõlmama rahvusvaheliste standardite – muu hulgas Aafrika Puidu Organisatsiooni , Rahvusvahelise Troopilise Puidu Organisatsiooni, parasvöötme ja boreaalsete metsade kaitse ning säästva majandamise kriteeriume ja näitajaid käsitleva Montreali protsessi ning metsade säästva majandamise kriteeriume ja näitajaid käsitleva üleeuroopalise metsaprotsessi – standarditega arvestamist. See peaks aitama rakendada rahvusvahelisi kohustusi, põhimõtteid ja soovitusi, sealhulgas neid, mis seonduvad kliimamuutuste leevendamise, bioloogilise mitmekesisuse kadumise vähendamise, vaesuse leevendamise, kõrbestumise tõkestamise ja põlisrahvaste ning kohalike ja metsast sõltuvate kogukondade õiguste kaitse ja edendamisega. Puidu ülestöötamisega tegelev riik peaks esitama nimekirja kogu seadusliku raie kohta, sealhulgas üksikasjad puuliikide ja maksimaalse puidutoodangu kohta.\nMuudatusettepanek asendab raporti projekti muudatusettepaneku 5.\nIga riigi miinimumnõudeks peaks olema seaduslikku raiet hõlmav täpne arv.\n(12) Paljud puidust saadud tooted läbivad enne ja pärast nende esmakordset turule viimist arvukaid protsesse. Selleks et vältida tarbetut halduskoormust, tuleks käesolevas määruses sätestatud nõudeid kohaldada mitte kõikide tarneahelas tegutsevate ettevõtjate suhtes, vaid üksnes selliste ettevõtjate suhtes, kes viivad puitu ja sellest saadud tooteid turule esimest korda.\n(12) Paljud puidust saadud tooted läbivad enne ja pärast nende esmakordset turule viimist arvukaid protsesse. Selleks et vältida tarbetut halduskoormust, tuleks nõuet kehtestada meetmete ja menetluste täielik süsteem (nõuetekohase hoolsuse süsteem), mille eesmärk on vähendada ohtu, et ebaseaduslikult ülestöötatud puitu ja sellest saadud tooteid viiakse turule, kohaldada mitte kõikide tarneahelas tegutsevate ettevõtjate suhtes, vaid üksnes selliste ettevõtjate suhtes, kes viivad puitu ja sellest saadud tooteid turule esimest korda. Kõigi tarneahelas osalevate ettevõtjate suhtes peaks siiski kehtima üleüldine keeld ebaseaduslikku päritolu puitu ja sellest saadud tooteid turul kättesaadavaks teha ning nad peavad selles osas rakendama nõuetekohast hoolsust.\nAsendab raporti projekti muudatusettepanekut 6. Selgitamine.\n12 a. Kõik ettevõtjad (kauplejad ja tootjad) puidu ja sellest saadud toodete tarneahelas Euroopa turul peavad näitama pakutavate toodete puhul selgelt ära seadusliku allika või tarnija, kellelt puit pärineb.\nKõikidel ettevõtjatel tarneahelas on kohustus järgida ebaseaduslikult ja/või vastutustundetult üles töötatud puidu turustamise keeldu. Jälgitavusega seoses peab olema selge, kes on puidutarnija, et alati saaks teha kindlaks asjaolu, et puit saadi nende puidutoodetest.\nEttevõtjad, kes toovad esimesena tooteid turule, peavad siiski vastama üksikasjalikumatele eeskirjadele, sest nemad määravad kindlaks puidu, mis tuleb Euroopa turule.\n(13) Ühenduse esmatähtis eesmärk on jätkuvalt säästvuse saavutamine säästvuskriteeriumide edendamise kaudu. Kõnealust eesmärki silmas pidades ning selleks, et vähendada puitu ja sellest saadud tooteid turule viivate selliste ettevõtjate halduskoormust, kelle suhtes kohaldatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis XX/XX/EÜ (taastuvatest energiaallikatest saadud energia kasutamise edendamise kohta) sätestatud kohustuslikke säästvuskriteeriume, ei tuleks käesolevat määrust kohaldada selliste toodete suhtes.\nKäesolev määrus peaks hõlmama kõiki tooteid, mis võivad sisaldada ebaseaduslikku päritolu puitu. Selliste toodete, mille suhtes kohaldatakse nn säästvuskriteeriume, vabastamine seadusliku päritolu tõendamise nõudest tähendab, et seaduslikkus ja säästvus võivad olla teineteist välistavad, samas kui seaduslikkus peab olema säästvuse peamine eeldus.\n(15 a) Käesoleva määruse rakendamisel peaksid komisjon ja liikmesriigid võtma eriti arvesse väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete (VKEd) erilist haavatavust ning piiratud ressursse. On äärmiselt oluline, et selliseid ettevõtteid ei koormaks keerulised eeskirjad, mis takistavad nende arengut. Komisjon peaks seepärast võimaluse korral ja eelolevas Euroopa väikeettevõtlusalgatuses „Small Business Act“ sätestatud mehhanismide ja põhimõtete alusel töötama välja lihtsustatud süsteemid seoses VKEde kohustustega käesoleva määruse alusel, ilma et seataks ohtu selle objekt ja eesmärk, ning pakkuma kõnealustele ettevõtetele sobivaid alternatiive tegutsemiseks kooskõlas ühenduse õigusaktidega.\nVKEde piiratud vahendeid ja võimet võtta osa ulatuslikest ja sageli keerulistest järelevalvesüsteemidest tuleb võtta arvesse, kui komisjon koostab ja võtab vastu meetmeid nõuetekohase hoolsuse süsteemi rakendamiseks. Võimaluse korral, riskimata kahjustada määruse objekti ja eesmärki, peaks komisjon võtma seepärast eelkõige arvesse ettevõtete erilist seisundit ja sellest tulenevalt pakkuma ka lihtsustatud, kuid võrdväärseid alternatiive.\n(16) Puidusektor on ühenduse majanduse tähtis osa. Ettevõtjate organisatsioonid on kõnealuse sektori oluline osa, sest nad esindavad selle huve avalikkuse ees ja suhtlevad eri sidusrühmadega. Organisatsioonidel on samuti teadmised ja suutlikkus, et analüüsida asjakohaseid õigusakte ning hõlbustada nende järgimist liikmete poolt, eeldades, et nad ei kasuta seda pädevust turu valitsemise eesmärgil. Selleks et lihtsustada käesoleva määruse rakendamist ja aidata välja kujundada häid tavasid, on asjakohane tunnustada organisatsioone, kes on koostanud nõuetekohase hoolsuse süsteemi rakendamise nõuded. Selliste tunnustatud organisatsioonide nimekiri avaldatakse, mispärast on liikmesriikide kõikidel pädevatel asutustel võimalik tunnustada nimekirjas loetletud järelevalveorganisatsioone.\n(16) Selleks et lihtsustada käesoleva määruse rakendamist ja aidata välja kujundada häid tavasid, on asjakohane tunnustada organisatsioone, kes on koostanud nõuetekohase hoolsuse süsteemi rakendamise sobivad ja tõhusad nõuded. Selliste tunnustatud organisatsioonide nimekiri avaldatakse.\nLihtsustamine (esimene osa). Tuleks tunnustada nende organisatsioonide jõupingutusi, kes on võtnud kõik meetmed, tagamaks nõuetekohase hoolsuse süsteemide tõhusust ja usaldusväärsust.\n(16 a) Selleks et lihtsustada käesoleva määruse rakendamist ja aidata välja kujundada häid tavasid, julgustab Euroopa Liit eespool nimetatud organisatsioone tegema koostööd keskkonnaorganisatsioonide ning inimõigusteorganisatsioonidega, et toetada hoolsuse süsteeme ja nende jälgimist.\nKui käesoleva määruse nõudeid ja hea tava nõudeid tuleb usaldusväärselt täita, peavad eelpool nimetatud järelevalveorganisatsioonide hulka olema kaasatud asjaomased mittekaubanduslikud VVOd (keskkonna- ja inimõigusteorganisatsioonid).\n(17) Pädevad asutused peaksid jälgima, et asjaomased ettevõtjad täidaksid käesolevas määruses sätestatud kohustusi. Selleks peaksid pädevad asutused tegema ametlikke kontrolle ja nõudma ettevõtjatelt vajaduse korral parandusmeetmete võtmist.\n(17) Pädevad asutused peaksid jälgima, et asjaomased ettevõtjad täidaksid käesolevas määruses sätestatud kohustusi. Selleks peaksid pädevad asutused tegema ametlikke kontrolle, sealhulgas tollikontrolle, ja nõudma ettevõtjatelt vajaduse korral parandusmeetmete võtmist.\nRõhutada tuleks probleemi piiriülest iseloomu. Nüüdsest peale võiks astuda samme tagamaks, et ebaseaduslikult langetatud metsa ei toodaks ELi siseturule.\n(19) Võttes arvesse, et ebaseaduslik metsaraie ja sellega seotud kaubandus on rahvusvaheline probleem, peaksid pädevad asutused tegema koostööd omavahel ning kolmandate riikide haldusasutustega ja komisjoniga.\n(19) Võttes arvesse, et ebaseaduslik metsaraie ja sellega seotud kaubandus on rahvusvaheline probleem, peaksid pädevad asutused tegema koostööd omavahel ning keskkonnaorganisatsioonide, inimõigusteorganisatsioonide ning kolmandate riikide haldusasutustega ja komisjoniga.\nKui käesoleva määruse nõudeid ja hea tava nõudeid tuleb usaldusväärselt täita, peavad eelpool nimetatud järelevalveorganisatsioonide hulka olema kaasatud asjaomased mittekaubanduslikud VVOd (keskkonna- ja inimõigusteorganisatsioonid); lisaks sellele on olemas rohkem sidusrühmi kui vaid ettevõtjad.\n(23) Selleks et võimaldada ettevõtjatel ja pädevatel asutustel ennast käesoleva määruse nõuete täitmiseks ette valmistada, hakatakse käesolevat määrust kohaldama kaks aastat pärast selle jõustumist.\nEbaseadusliku raie küsimust on arutatud palju aastaid. On vaja, et õigusakt jõustuks niipea kui võimalik, et vältida viivitamist ohus oleva metsa mis tahes täiendava hädavajaliku kaitsmisega.\n(23 a) Säästva metsamajanduse arendamine on pidev protsess ja käesolevat määrust tuleks seepärast korrapäraselt, kooskõlas uute teadusuuringute tulemustega hinnata, ajakohastada ja muuta. Komisjon peaks seepärast analüüsima viimaseid kättesaadavaid teadus- ja arendustegevuse tulemusi ning esitama oma analüüsi järeldused ja kavandatud muudatusettepanekud raporti vormis Euroopa Parlamendile.\nKui käesolev määrus peab jääma tõhusaks ja olema jätkuvalt kooskõlas säästva metsandusega, tuleb seda pidevalt hinnata ja ajakohastada.\n(23 b) Tõrgeteta toimiva metsatoodete siseturu tagamiseks peaks komisjon korrapäraselt analüüsima käesoleva määruse mõju. Eelkõige tuleks arvesse võtta määruse mõju VKEdele, kes tegutsevad ühenduse siseturul. Komisjon peaks seepärast vastavalt ja korrapäraselt teostama uuringu ja mõjuhinnangu mitte ainult määruse mõju kohta metsade säästvale arengule, vaid ka selle mõju kohta siseturule, viidates eelkõige VKEdele. Komisjon peaks seejärel esitama Euroopa Parlamendile aruande oma analüüsi ja selle põhjal tehtud järelduste ning ettepanekute kohta meetmete võtmiseks.\nMuudatusettepanekud 9, 91 ja 92 (muudatusettepanekute 91 ja 92 muud osad, mida hõlmavad kompromissmuudatusettepanekud 1 ja 2 ja raportööri muudatusettepanek 16).\nKäesolevas määruses sätestatakse puitu ja sellest saadud tooteid turule viivate ettevõtjate kohustused.\na) „puit ja sellest saadud tooted” – lisas sätestatud puit ja sellest saadud tooted, välja arvatud selline puit ja sellest saadud tooted, mille suhtes kohaldatakse direktiivis XX/XX/EÜ sätestatud kohustuslikke säästvuskriteeriume;\na) „puit ja sellest saadud tooted” – lisas sätestatud puit ja sellest saadud tooted ilma erandita;\na a) „turul kättesaadavaks tegemine” – puidu ja sellest saadud toodete mis tahes tarnimine ühenduse turule selle turustamiseks või kasutamiseks ärilise tegevuse käigus, kas tasu eest või tasuta;\nEt teha vahet ettevõtjatel, kes peavad täielikult rakendama nõuetekohase hoolsuse süsteemi, ja kõikidel teistel tarneahelas osalejatel, on „turuleviimise” ja „turul kättesaadavaks tegemise” jaoks vaja erinevaid mõisteid. Need kaks mõistet on eraldi määratletud toodete turustamise ühises raamistikus (Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. juuli 2008. aasta otsus nr 768/2008/EÜ), järjepidevuse eesmärgil kasutatakse siin sama sõnastust.\n(b) „turuleviimine” – puidu ja sellest saadud toodete mis tahes esmakordne tarnimine ühenduse turule selle turustamiseks või kasutamiseks ärilise tegevuse käigus, kas tasu eest või tasuta;\n(b) „turuleviimine” – puidu ja sellest saadud toodete esmakordselt ühenduse turul kättesaadavaks tegemine; puidu edasine töötlemine ja turustamine ei kujuta endast „turule viimist”;\nKui puit on juba turule viidud ja sellega kaasnevad piisavad tagatised ebaseadusliku metsaraie ohu miinimumini vähendamise kohta, ei ole enam vaja nõuda järgmises etapis sektori täiendavaid tagatisi.\nc) „ettevõtja” – mis tahes juriidiline või füüsiline isik, kes viib puitu või sellest saadud tooteid turule;\nc) „ettevõtja” – mis tahes juriidiline või füüsiline isik, kes viib puitu või sellest saadud tooteid turule või kes teeb need turul kättesaadavaks;\n(d a) „risk” – ebaseaduslikku päritolu puidu või sellest saadud toodete ühenduse territooriumile importimise, ühenduse territooriumilt eksportimise või ühenduse territooriumil sellise puidu ja toodetega kauplemise tõenäosuse ning sellise juhtumi tõsiduse näitaja;\n(e) „riskijuhtimine” – meetmed ja kord, mida ettevõtjad rakendavad, et viia miinimumini oht, et nad viivad ühenduse turule ebaseaduslikult ülestöötatud puitu ja sellest saadud tooteid;\n(e) „riskijuhtimine” – riskide süstemaatiline tuvastamine ning meetmete ja korra rakendamine, et viia miinimumini oht, et nad viivad ühenduse turule ebaseaduslikult ülestöötatud puitu ja sellest saadud tooteid;\n(f) „kohaldatavad õigusaktid” – õigusaktid, millega puidu ülestöötamise riigis reguleeritakse metsa säilitamist ja majandamist ning puidu ülestöötamist, ja õigusaktid, milles käsitletakse kauplemist puidu või sellest saadud toodetega ja mis on seotud metsa säilitamise ja majandamise ning puidu ülestöötamisega;\n(f) „kohaldatavad õigusaktid” – riiklikud, piirkondlikud või rahvusvahelised õigusaktid, eriti need, milles käsitletakse bioloogilise mitmekesisuse säilitamist, metsade majandamist, loodusvarade kasutamise õigusi ning kahjulike keskkonnamõjude minimeerimist; samuti tuleks arvesse võtta maaomandit, põlisrahvaste õigusi, töö- ja kogukonna heaolu reguleerivaid õigusakte, makse, impordi- ja eksporditollimakse, kasutustasusid ja lõive, mis on seotud puidu ülestöötamise, transportimise ja turustamisega;\nf a) „metsa säästev majandamine” – metsade ja metsamaade majandamine ja kasutamine niisugusel viisil ja määral, et need säilitavad oma bioloogilise mitmekesisuse, tootlikkuse, uuenemisvõime, elujõulisuse ja võime täita praegu ja tulevikus vastavaid ökoloogilisi, majanduslikke ja sotsiaalseid funktsioone kohalikul, siseriiklikul ja üleilmsel tasandil muudele ökosüsteemidele kahju tekitamata;\nMõiste on pärit määruse (EÜ) nr 2494/2000 artikli 2 lõikest 3.\n(h) „järelevalveorganisatsioon” – õigussubjekt või ühendus või liit, mis põhineb osalejate liikmeks olemisel ning millel on õiguslik võime kontrollida ja tagada nõuetekohase hoolsuse süsteemide rakendamist ettevõtjate poolt, kes on selliste süsteemide sertifitseeritud kasutajad.\n(h) „järelevalveorganisatsioon” – õigussubjekt või ühendus või liit, mis põhineb osalejate liikmeks olemisel, on õiguslikult sõltumatu ettevõtjatest, keda ta sertifitseerib, ning millel on õiguslik võime ja asjakohased teadmised, et kontrollida nõuetekohase hoolsuse süsteemide rakendamist ettevõtjate poolt, kes on selliste süsteemide sertifitseeritud kasutajad, ja tagada selliste süsteemide rakendamine.\nArtikkel 2 – punkt h a (uus)\nh a) „jälgitavus” – võime jälitada ja jälgida puidu või sellest saadud toodete liikumist kõikides tootmise, töötlemise ja turustamise etappides;\nArtikkel 3– lõiked 1, 2 ja 2 a (uus)\n1. Ettevõtjad rakendavad nõuetekohast hoolsust, et viia miinimumini oht, et ebaseaduslikult ülestöötatud puitu ja sellest saadud tooteid viiakse ühenduse turule. Selleks kasutavad nad korra ja meetmete raamistikku (edaspidi „nõuetekohase hoolsuse süsteem”).\n2. Ettevõtjad kehtestavad nõuetekohase hoolsuse süsteemi, mis sisaldab artikli 4 lõikes 1 osutatut, või kasutavad nõuetekohase hoolsuse süsteemi, mille on koostanud artikli 5 lõikes 1 osutatud tunnustatud järelevalveorganisatsioon.\n2. Ettevõtjad, kes viivad puitu või sellest saadud tooteid turule, kehtestavad nõuetekohase hoolsuse süsteemi, mis sisaldab artiklis 4 osutatut, või kasutavad nõuetekohase hoolsuse süsteemi, mille on koostanud artikli 5 lõikes 1 osutatud tunnustatud järelevalveorganisatsioon.\n2 a. Ettevõtjad, kes teevad puidu ja sellest saadud tooted turul kättesaadavaks, peavad olema suutelised läbi kogu tarneahela:\n(i) tegema kindlaks ettevõtja, kes puitu ja sellest saadud tooteid tarnis, ning ettevõtja, kellele puitu või sellest saadud tooteid on tarnitud;\n(ii) andma nõudmise korral teavet liigi nime, puidu ülestöötamise riigi või riikide ja võimaluse korral päritolumetsa kohta;\n(iii) kontrollima vajaduse korral, et ettevõtja, kes on viinud puidu ja sellest saadud tooted turule, on täitnud käesolevast määrusest tulenevad kohustused.\nArtikkel 4 – lõige 1 – punkt -a (uus)\n(-a) tagab jälgitavussüsteemi kasutamise ja järelevalveorganisatsiooni kui kolmanda osapoole kontrolli abil, et turule viiakse üksnes seaduslikult ülestöötatud puitu ja sellest saadud tooteid;\na) tagab juurdepääsu järgmisele teabele ettevõtja poolt turule viidud puidu ja sellest saadud toodete kohta:\na) hõlmab meetmeid, et teha kindlaks:\ni) päritoluriik, päritolumets ja vajaduse korral puidu ülestöötamise luba;\nii) liigi nimi, sealhulgas teaduslik nimi;\niii) maht ja/või kaal;\niv) vajaduse korral asjaomast puitu ja asjaomaseid tooteid tarninud ettevõtja nimi ja aadress;\niv) maht ja/või kaal;\nv) teave kohaldatavate õigusaktide nõuete järgimise kohta;\nv) et puit või puit, millest on saadud asjaomased tooted, töötati üles seaduslikult;\nvi) asjaomast puitu ja asjaomaseid tooteid tarninud ettevõtja nimi ja aadress;\nvii) ülestöötamise eest vastutav füüsiline või juriidiline isik;\nviii) ettevõtja, kellele puitu või sellest saadud tooteid on tarnitud;\nArtikkel 4 – lõige 1 – punkt a – esimene a lõik (uus)\n(b) sisaldab riskijuhtimise korda ja\n(b) sisaldab riskijuhtimise korda, mis seisneb järgnevas:\n(i) riskide süstemaatiline tuvastamine, muu hulgas andmete ja teabe kogumise ning rahvusvaheliste, ühenduse ja riiklike teabeallikate kasutamise kaudu;\n(ii) kõigi vajalike meetmete rakendamine riskidega kokkupuutumise piiramiseks;\n(iii) menetluste kehtestamine, mida teostatakse korrapäraselt, et kontrollida punktides i ja ii sätestatud meetmete tulemuslikkust ning need vajaduse korral läbi vaadata;\n(iv) arhiivide koostamine, mis näitaksid punktides i–iii sätestatud meetmete tulemuslikku kohaldamist.\n2. Komisjon võtab vastu meetmeid käesoleva artikli rakendamiseks. Komisjon kehtestab eelkõige kriteeriumid selle kindlaksmääramiseks, kas on oht, et ebaseaduslikult üles töötatud puit ja sellest saadud tooted viiakse turule.\n2. Komisjon võtab vastu meetmeid käesoleva artikli rakendamiseks, et oleks tagatud reeglite ühesugune tõlgendamine ja tulemuslik järgimine ettevõtjate poolt. Komisjon kehtestab eelkõige kriteeriumid selle kindlaksmääramiseks, kas on oht, et ebaseaduslikult üles töötatud puit ja sellest saadud tooted viiakse turule. Seda tehes võtab komisjon eelkõige arvesse VKEde erilist seisundit ja suutlikkust ning pakub võimaluse korral kõnealustele ettevõtetele kohandatud ja lihtsustatud alternatiive aruandlus- ja kontrollisüsteemidele, nii et need süsteemid ei muutu liiga koormavaks.\n- nõuet esitada täiendavaid dokumente, andmeid või teavet;\n- nõuet auditi läbiviimiseks kolmanda isiku poolt;\nPuit ja puidutiited, mis pärinevad:\n- konfliktipiirkondadest või riikidest/piirkondadest, millele ÜRO Julgeolekunõukogu on kehtestanud puidu eksportimise keelu;\n- riikides, mille kohta on olemas sidus ja usaldusväärne teave märkimisväärsete ebaõnnestumiste kohta metsahalduses ning metsandusalaste õigusaktide puuduliku jõustamise ja laiaulatusliku korruptsiooni kohta;\n- riikidest, mille puhul näitab ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni ametlik statistika metsaalade vähenemist;\n- tarned, mille kohta on tarbijad või välised osapooled teinud kättesaadavaks usaldusväärsetel tõenditel põhineva teabe eeskirjade võimaliku rikkumise kohta, mida uurimine ei ole ümber lükanud;\nmida ettevõtjad peavad käesoleva määruse alusel suure riskiga puiduks ja puidutoodeteks;\nNn hoolikusnõudeid, mida ettevõtjad peavad järgima, saab tõhusalt rakendada vaid siis, kui ettevõtjad, eriti need, kes kauplevad kaugetes välisriikides asuvate tarnijatega, saavad oma kohustustest täpselt aru ning oskavad neid õigeaegselt ja praktiliselt täita.\nArtikkel 4 – lõige 2 – teine a lõik (uus)\nKäesolev lõik lisatakse tagamaks, et igas otsustamisprotsessis konsulteeritakse sidusrühmadega.\n2 a. Üksikuid liikmesriike ei tohi seoses pääsuga puidu- ja sellest saadud toodete turule takistada kehtestamast puidu ülestöötamisele ja päritolule käesolevas määruses sätestatud nõuetest rangemaid nõudeid, mis on seotud säästvuse, keskkonnakaitse, bioloogilise mitmekesisuse ja ökosüsteemi säilitamise, kohalike kogukondade elupaikade kaitsmise, metsast sõltuvate kogukondade kaitsmise, põlisrahvaste õiguste ja inimõiguste kaitsmisega.\nLisaks ürgmetsade, metsaalade, bioloogilise mitmekesisuse, ökosüsteemi ja keskkonna kaitsmisele, ausa kaubanduse edendamisele ja kliimamuutuste vastu võitlemisele on EL oma eri direktiivides pühendunud ka inimõiguste kaitsmisele, kultuuripärandi kaitsmisele, jätkusuutlikule regionaalarengule, jätkusuutlikule maaelu arengule ja vaesuse vastasele võitlusele. See peaks seepärast õigusaktis kajastuma ja seda tuleks selgesõnaliselt väljendada.\nLiikmesriigid tagavad, et kahe aasta jooksul alates käesoleva määruse jõustumisest märgistatakse vajaduse korral kogu puit ja kõik sellest saadud tooted, mis viiakse turule ja tehakse turul kättesaadavaks, artikli 3 lõikes 2 a täpsustatud teabega.\n1. Pädevad asutused tunnustavad järelevalveorganisatsioone, kes on esitanud selliseks tunnustamiseks taotluse, juhul kui asjaomane organisatsioon:\n1. Komisjon tunnustab artikli 11 lõikes 2 a osutatud kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt järelevalveorganisatsioonina eraõiguslikku või avalik-õiguslikku üksust, kes on loonud nõuetekohase hoolsuse süsteemi, mis sisaldab artikli 4 lõikes 1 sätestatud elemente.\n1 a. Avalik-õiguslik üksus, kes taotleb lõikes 1 sätestatud tunnustamist, vastab järgmistele nõuetele:\n(a) ta on juriidiline isik;\n(a a) teda reguleerib avalik õigus;\n(b) on kehtestanud nõuetekohase hoolsuse süsteemi, mis sisaldab artikli 4 lõikes 1 sätestatut;\n(b) ta on asutatud selleks, et täita konkreetseid puidusektoriga seonduvaid ülesandeid;\n(b a) teda rahastab suuremas osas riik, piirkondlikud või kohalikud asutused või teised organid, mida reguleerib avalik õigus;\n(c) kohustab tema poolt sertifitseeritud ettevõtjaid kasutama oma nõuetekohase hoolsuse süsteemi;\n(d) on kehtestanud järelevalvemehhanismi, et tagada organisatsiooni nõuetekohase hoolsuse süsteemi kasutamine ettevõtjate poolt, kelle puhul organisatsioon on kõnealuse süsteemi kasutamise sertifitseerinud;\n(d) ta on kehtestanud järelevalvemehhanismi, et tagada organisatsiooni nõuetekohase hoolsuse süsteemi kasutamine ettevõtjate poolt, kelle puhul organisatsioon on kõnealuse süsteemi kasutamise sertifitseerinud;\n(e) võtab vajalikud distsiplinaarmeetmed iga sertifitseeritud ettevõtja suhtes, kes ei järgi asjaomase järelevalveorganisatsiooni nõuetekohase hoolsuse süsteemi nõudeid.\n(e) ta võtab vajalikud distsiplinaarmeetmed iga sertifitseeritud ettevõtja suhtes, kes ei järgi tema nõuetekohase hoolsuse süsteemi nõudeid; distsiplinaarmeetmed hõlmavad asja esitamist asjaomasele riiklikule pädevale asutusele;\n(e a) tal ei ole huvide konflikti pädevate asutustega.\nArtikkel 5 – lõige 1 b (uus)\n1 b. Eraõiguslik üksus, kes taotleb lõikes 1 sätestatud tunnustamist, vastab järgmistele nõuetele:\n(b) teda reguleerib eraõigus;\n(c) ta omab asjakohaseid teadmisi;\n(d) ta on õiguslikult sõltumatu tema poolt sertifitseeritud ettevõtjatest;\n(e) ettevõtjatel, keda ta sertifitseerib, on üksuse põhikirja alusel kohustus kasutada nõuetekohase hoolsuse süsteeme;\n(f) ta on kehtestanud järelevalvemehhanismi, et tagada organisatsiooni nõuetekohase hoolsuse süsteemi kasutamine ettevõtjate poolt, kelle puhul organisatsioon on kõnealuse süsteemi kasutamise sertifitseerinud;\n(g) ta võtab vajalikud distsiplinaarmeetmed iga sertifitseeritud ettevõtja suhtes, kes ei järgi tema nõuetekohase hoolsuse süsteemi nõudeid; distsiplinaarmeetmed hõlmavad asja esitamist asjaomasele riiklikule pädevale asutusele;\n2. Järelevalveorganisatsioon esitab pädevale asutusele koos enda tunnustamise taotlusega järgmise teabe:\n2. Järelevalveorganisatsioon esitab komisjonile koos enda tunnustamise taotlusega järgmise teabe:\n(a) organisatsiooni põhikiri;\n(b) isikute nimed, kellel on õigus organisatsiooni nimel tegutseda;\n(b a) dokumendid, mis tõendavad organisatsiooni asjakohaseid teadmisi;\n(c) organisatsiooni nõuetekohase hoolsuse süsteemi üksikasjalik kirjeldus.\n3. Pädevad asutused teevad otsuse järelevalveorganisatsiooni tunnustamise kohta kolme kuu jooksul alates taotluse esitamisest asjaomase organisatsiooni poolt.\n3. Komisjon teeb vastavalt artikli 11 lõikes 2 a osutatud regulatiivmenetlusele otsuse järelevalveorganisatsiooni tunnustamise kohta kolme kuu jooksul alates taotluse esitamisest asjaomase organisatsiooni poolt või teatise saamisest liikmesriigi pädevalt asutuselt, kes soovitab organisatsiooni tunnustada.\nNad kontrollivad korrapäraselt, et järelevalveorganisatsioonid vastavad lõikes 1 sätestatud nõuetele.\nLiikmesriikide pädevad asutused kontrollivad – viies sealhulgas läbi kohapealseid auditeid – korrapäraselt või kolmandate isikute väljendatud põhjendatud kahtluste alusel, et järelevalveorganisatsioonid vastavad lõikes 1 sätestatud nõuetele. Kontrolliaruanded avalikustatakse.\nKui pädevad asutused tuvastavad pärast kõnealuseid kontrolle, et järelevalveorganisatsioonid ei vasta lõikes 1 sätestatud nõuetele, teavitavad nad sellest viivitamatult komisjoni ja edastavad talle kõik asjaomased tõendid.\n4. Pädev asutus tühistab järelevalveorganisatsiooni tunnustuse, kui on kindlaks teinud, et kõnealune organisatsioon ei vasta enam lõikes 1 sätestatud nõuetele.\n4. Komisjon tühistab artikli 11 lõikes 2 a osutatud kontrolliga regulatiivmenetluse kohaselt järelevalveorganisatsiooni tunnustuse, kui on kindlaks teinud, et kõnealune organisatsioon ei vasta enam lõikes 1 ja 1 a või lõikes 1 ja 1 b sätestatud nõuetele.\n5. Pädev asutus teatab komisjonile igast järelevalveorganisatsioonide tunnustamist, tunnustusest keeldumist või selle tühistamist käsitlevast otsusest.\n5. Pädev asutus teatab kahe kuu jooksul komisjonile igast järelevalveorganisatsioonide tunnustamise, tunnustusest keeldumise või selle tühistamise soovitamist käsitlevast otsusest.\nKomisjon avaldab pädevate asutuste tunnustatud järelevalveorganisatsioonide nimekirja Euroopa Liidu Teataja C-seerias ja oma veebisaidil. Nimekirja ajakohastatakse korrapäraselt.\nKomisjon avaldab tunnustatud järelevalveorganisatsioonide nimekirja Euroopa Liidu Teataja C-seerias ja oma veebisaidil. Nimekirja ajakohastatakse korrapäraselt.\nOtsuse tegemine pigem komiteemenetluse korras kui erinevate liikmesriikide poolt tagab kogu ELis ühised standardid järelevalveorganisatsioonide tunnustamiseks.\n1. Pädevad asutused kontrollivad, et ettevõtjad järgivad artikli 3 lõigetes 1 ja 2 ning artikli 4 lõikes 1 sätestatud nõudeid.\n1. Pädevad asutused kontrollivad, et ettevõtjad järgivad artikli 3 lõigetes 1, 2 ja 2 a ning artikli 4 lõikes 1 sätestatud nõudeid.\n1 a. Kontrollimist teostatakse vastavalt aastaplaanile ja/või kolmandate isikute väljendatud põhjendatud kahtluste alusel või siis, kui liikmesriigi pädeval asutusel on teavet, mis seab kahtluse alla, kas ettevõtja on järginud käesolevas määruses sätestatud nõuetekohase hoolsuse nõudeid.\n1 b. Kontrollimine võib muu hulgas sisaldada:\n(a) ettevõtjate kasutatavate tehniliste ja juhtimissüsteemide ning nõuetekohase hoolsuse korra ja riskihindamise kontrollimist;\n(b) süsteemi ja korra nõuetekohast toimimist näitavate dokumentide ja arhiivide kontrollimist;\n(c) pistelisi kontrolle, sealhulgas kohapealsete auditite läbiviimist.\n1 c. Pädevad asutused varustatakse usaldusväärse jälgitavussüsteemiga, mis võimaldab jälgida puidutoodete liikumist rahvusvahelises kaubanduses, ning avalike järelevalvesüsteemidega, millega saab hinnata ettevõtjate tegevuse tulemuslikkust oma kohustuste täitmisel ning aidata ettevõtjatel tuvastada riskiohtlikke puidu- ja puidutoodete tarnijaid.\n2. Ettevõtjad annavad kogu vajaliku abi lõikes 1 osutatud kontrollimise lihtsustamiseks.\n2. Ettevõtjad annavad kogu vajaliku abi lõikes 1 osutatud kontrollimise lihtsustamiseks, eriti seoses juurdepääsuga ruumidele ja dokumentide või andmete esitamisega.\n3. Pärast lõikes 1 osutatud kontrollimist võivad pädevad asutused nõuda ettevõtjatelt, et need võtaksid parandusmeetmeid.\n3. Kui pärast lõikes 1 osutatud kontrollimist eeldatakse, et ettevõtja rikkus artiklis 3 sätestatud nõudeid, võivad pädevad asutused kooskõlas oma riigisiseste õigusaktidega alustada täielikku uurimist ja võtta kooskõlas riiklike õigusaktidega ning rikkumise tõsidusest sõltuvalt kohesed meetmed, mis võivad muu hulgas sisaldada:\na) ärilise tegevuse kohest peatamist; ning\nb) puidu ja sellest saadud toodete konfiskeerimist.\n3 a. Pädevate asutuste viivitamatult võetud meetmete laad aitab vältida asjaomase rikkumise jätkumist ja võimaldab pädevatel asutustel oma uurimine lõpule viia.\n3 b. Kui pädevad asutused leiavad, et tehnilised ja juhtimissüsteemid ning nõuetekohase hoolsuse kord ja riskihindamine ei ole piisav, nõuavad nad ettevõtjalt parandusmeetmete võtmist.\nMääruses ei seata kriteeriume, mis võimaldaksid riikide asjaomastel asutustel iga ettevõtja suhtes kontrollinõudeid tõhusalt täita. Nende asutuste kontrolli- ja järelevalvevõimalusi tuleb täiustada.\n1. Pädevad asutused koostavad protokolle artikli 7 lõikes 1 osutatud kontrollimiste kohta, märkides eelkõige nende laadi ja tulemused, sealhulgas mis tahes nõutud parandusmeetmed. Kõikide kontrollimiste protokollid tuleb säilitada vähemalt kümme aastat.\n2. Lõikes 1 osutatud protokolli kokkuvõte tehakse üldsusele kättesaadavaks kooskõlas direktiiviga 2003/4/EÜ.\n2. Lõikes 1 osutatud protokoll tehakse üldsusele internetis kättesaadavaks kooskõlas direktiiviga 2003/4/EÜ.\n2. Pädevad asutused vahetavad teiste liikmesriikide pädevate asutuste ja komisjoniga teavet artikli 7 lõikes 1 osutatud kontrollimise tulemuste kohta.\nKäesoleva määruse kõikehõlmavaks rakendamiseks peavad riikide vastutavatel asutustel olema volitused, mis võimaldaksid jälgida kogu tegevust, mille eesmärk on lõpetada ebaseadusliku raiega saadud puidu toomine Euroopa Liidu turule. See hõlmab ka nende asutuste koostööd oma riigi tolli-, politsei- ja õigusasutustega.\n2. Komisjon teeb pädevate asutuste nimekirja üldsusele kättesaadavaks.\nMuudatusettepanekus täpsustatakse, kuidas teave tuleks avalikkusele kättesaadavaks teha.\n2 a. Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikleid 5 ja 7, võttes arvesse selle otsuse artikli 8 sätteid.\nMuudatusettepanek 45 (et see oleks kooskõlas sellega, et komisjon kiidab järelevalveorganisatsiooni heaks).\nKomisjon esitab ühe aasta jooksul pärast käesoleva määruse jõustumist Euroopa Parlamendile ja nõukogule õigusloomega seotud ettepaneku looduslikest metsadest hangitud kogu puidule ja kõikidele sellest saadud toodetele kehtestatava ühenduse standardi kohta, eesmärgiga saavutada kõrgeimaid säästvuse nõudeid.\nEt võimaldada määruse tõhusat rakendamist ja tagada hea suhtlemine kõikide sidusrühmade vahel, tuleb asutada nõuanderühm, kellega puidukomitee võib konsulteerida.\nKomisjon võib muuta lisas esitatud puidu ja sellest saadud toodete nimekirja, võttes arvesse tehnilisi omadusi, lõppkasutusi ning tootmisprotsesse.\nLiikmesriigid kehtestavad eeskirjad karistuste kohta, mida kohaldatakse käesoleva määruse sätete rikkumise korral, ning tagavad kõnealuste sätete rakendamise kõigi vajalike meetmetega. Karistused peavad olema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad.\nLiikmesriigid kehtestavad eeskirjad karistuste kohta, mida kohaldatakse käesoleva määruse sätete rikkumise korral, ning tagavad kõnealuste sätete rakendamise kõigi vajalike meetmetega.\nKaristuste hulka võivad kuuluda kriminaal- või halduskaristused ja need peavad olema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad ning võivad muu hulgas sisaldada:\n(i) rahatrahve, mis peegeldavad:\n- keskkonnakahju ulatust;\n- rikkumisega seotud puidutoodete väärtust;\n- rikkumisest põhjustatud saamata jäänud makse ja majanduslikku kahju;\n(ii) puidu ja sellest saadud toodete konfiskeerimist;\n(iii) puidu ja sellest saadud toodete turustamise ajutist keelustamist.\nLiikmesriigid teatavad kõnealused sätted komisjonile hiljemalt 31. detsembriks 20XX ja teatavad viivitamata nende edaspidistest muudatustest.\nMuudatusettepanekud 46, 193–197 ja 132 (v.a muudatusettepaneku 132 see osa, mis on juba hõlmatud raportööri muudatusettepanekus 16 esitatud kohaldatavate õigusaktide määratlusega).\n2 a. Lõikes 2 osutatud aruande koostamisel arvestab komisjon edusamme, mis on tehtud seoses vastavalt määrusele nr 2173/2005 vastu võetud FLEGTi vabatahtlike partnerluslepingute sõlmimise ja toimimisega. Komisjon kaalub, kas tulenevalt FLEGTi vabatahtlike partnerluslepingute toimimise kogemusest ja nende tõhususest ebaseadusliku puidu probleemiga tegelemisel on vaja käesoleva määruse läbivaatamist.\nKäesolev määrus peab tagama, et vastavus rakendussätetele on selgelt määratletud. Kuigi vabatahtlikud partnerluslepingud kujutavad endast olulist vahendit ebaseadusliku raie ja sellega seotud probleemidega seonduvate põhiküsimustega tegelemiseks, tuleb käesolevas määruses võtta arvesse seda, et EÜ ei ole seni töötanud välja ühtegi meedet ELi nõukogu litsentsisüsteemi käsitleva määruse mittejärgimisega tegelemiseks.\nEuroopa Parlamendi ja nõukogu 19. novembri 2008. aasta direktiivi 2008/99/EÜ keskkonna kaitsmise kohta kriminaalõiguse kaudu1 muudetakse alates käesoleva määruse kohaldamise kuupäevast järgmiselt:\n1. Artiklile 3 lisatakse järgmine punkt:\n(i a) ebaseaduslikult ülestöötatud puidu või puidutoodete turul kättesaadavaks tegemine.\n2. A lisasse lisatakse järgmine taane:\n„– Euroopa Parlamendi ja nõukogu [...] määrus, milles sätestatakse puitu ja sellest saadud tooteid turule viivate ettevõtjate kohustused.”\n1 ELT L 328, 6.12.2008, lk 28.\nArtikkel 14 b (uus)\nArtikkel 14 b\nKolm aastat pärast käesoleva määruse vastuvõtmist ning seejärel iga viie aasta tagant viib komisjon läbi käesoleva määruse toimimise läbivaatamise seoses selle objekti ja eesmärgiga ning esitab Euroopa Parlamendile aruande oma järelduste kohta ning sellest tulenevad muudatusettepanekud.\n- säästva metsanduse valdkonna teadus- ja arendustöö üksikasjalik ja põhjalik analüüs;\n- käesoleva määruse mõju ühisturule, viidates eelkõige konkurentsi olukorrale ja uute osalejate võimele end turul kehtestada;\n- VKEde olukord turul ja kuidas käesolev määrus on mõjutanud nende tegevust.\nArtikkel 15 – teine lõik\nSeda kohaldatakse alates […]1\n1 Väljaannete talitus: kaks aastat pärast käesoleva määruse jõustumise kuupäeva.\n1 Väljaannete talitus: üks aasta pärast käesoleva määruse jõustumise kuupäeva.\nÕigusakti kontseptsioon, mis näeb ette puidu ja puidutoodete seaduslikkuse ja säästvusega tegelemise, on olnud arutlusel palju aastaid ja käesolev määrus on ühe 2003. aastal alanud protsessi tulemus. Tööstusharu olulistel osadel on juba kehtestatud süsteemid, mis täidaksid käesoleva määruse nõudeid, andes teistele materjali ja kogemusi, millele tugineda. Edasilükkamine veel kaheks aastaks enne käesoleva määruse jõustumist ei peegelda selliste probleemide, nagu kliimamuutused ja bioloogilise mitmekesisuse kadu, kiireloomulisust, millega tegelemine on käesoleva määruse selgesõnaline eesmärk.\nLisa – punkt 2\n2. kombineeritud nomenklatuuri peatükkides 47 ja 48 osutatud tselluloos ja paber, välja arvatud bambusest ja teisesest toorainest (jäätmed ja jäägid) valmistatud tooted;\n2. kombineeritud nomenklatuuri peatükkides 47, 48 ja 49 osutatud tselluloos ja paber, välja arvatud bambusest ja teisesest toorainest (jäätmed ja jäägid) valmistatud tooted;\nKogu puit ja sellest saadud tooted, olenemata nende lõppkasutusest, peavad kuuluma käesoleva määruse reguleerimisalasse.\nLisa – punkt 12 a (uus)\n12 a. kombineeritud nomenklatuuri kategooriates 94 ja 95 sisalduvad teised puidutooted, sealhulgas puidust mänguasjad, sporditarvikud jne.\nMetsade hävitamine, mis toimub suurusjärgus 13 miljonit hektarit aastas, põhjustab ligikaudu 20 % süsinikdioksiidi heitest kogu maailmas ja on bioloogilise mitmekesisuse vähenemise peamisi põhjusi. See tekitab ka tõsiseid inimõiguste alaseid probleeme, kuna paljudes riikides on metsadel nendest sõltuvate inimeste ja põlisrahvaste jaoks suur kultuuriline ja sotsiaalne tähendus.\nEbaseaduslik metsaraie aitab metsade hävimisele oluliselt kaasa. Ebaseaduslikku päritolu tööstusliku puidu mahuks hinnatakse 350–650 miljonit m3 aastas, mis moodustab 20–40 % ülemaailmsest tööstusliku puidu toodangust(1). See lööb alla puidu hinnad, vähendab loodusvarasid ja maksutulusid ning suurendab metsast sõltuvate inimeste vaesust.\nPuidu ja sellest saadud toodete suure tarbijana on ELil kohustus võtta tõhusaid meetmeid metsade hävitamise ja ebaseadusliku metsaraie vastu, mis peavad selgelt hõlmama ebaseadusliku puidu ja sellest saadud toodete turustamisvõimaluste kaotamist. ELil on see muude ebaseaduslike toodete puhul õnnestunud – ta võttis hiljuti vastu määruse ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi kohta. Nüüd on aeg sarnase õigusakti vastuvõtmiseks ebaseadusliku puidu ja sellest saadud toodete vastu võitlemiseks, et anda teada:\n– tarbijatele, et nende ostetud tooted ei ole ebaseaduslikku päritolu;\n– vastutavatele ettevõtetele, et kahjulikke tavasid kasutavad tegutsejad ei õõnesta enam nende tegevust;\n– vastutustundetutele ettevõtetele, et nad ei leia enam siin turuvõimalusi;\n– rahvusvahelisele kogukonnale, et EL võtab oma kohustusi kliimamuutuste, bioloogilise mitmekesisuse ja inimõiguste alal tõsiselt.\nVabatahtlike partnerluslepingute lähenemisviis, mille EL võttis kasutusele 2003. aasta metsandusõiguse rakendamise, metsahalduse ja puidukaubanduse (FLEGT) alase tegevuskavaga, ei ole piisav ebaseadusliku raiega tegelemiseks. Kuigi vabatahtlikel partnerluslepingutel on võime ajendada väga positiivseid muutusi, on praeguseni sõlmitud vaid üks leping ning nende vabatahtlik iseloom tähendab, et kõrvalehoidumise ja rahapesu riskid on suured. Nagu järeldati komisjoni läbiviidud konsulteerimise tulemusel vabatahtlike partnerluslepingute lähenemisviisi täiendavate meetmete küsimuses, on vaja kindlat õigusakti tagamaks, et ELi turult kaotatakse ebaseaduslikult ülestöötatud puit ja sellest saadud tooted.\nRaportöör tervitab seega kavandatud määrust, avaldades samas kahetsust, et ettepanek tuleb peaaegu viis aastat pärast FLEGTi tegevuskava jõustumist. Pealegi on raportöör seisukohal, et komisjoni ettepanekut tuleb mitmes suhtes tugevdada ja viimistleda.\nMis kõige põhilisem, kavandatud määrus ei keelusta tegelikult ebaseaduslikult langetatud metsa importimist ja müüki – seega ebaõnnestub katse tegeleda asjaoluga, et „ebaseaduslikult ülestöötatud puiduga kauplemise vältimiseks kehtestatud eeskirjad on puudulikud”(2), mida ettepanekus nimetatakse kui lähtepunkti, miks ebaseaduslik metsaraie nii sügavalt juurdunud on. 2008. aasta mais Ameerika Ühendriikides vastu võetud muudetud Lacey õigusaktiga jõustati selline keeld, nii et pretsedent on loodud. Ei ole ühtegi head põhjust, miks EL ei saa seda järele teha ja minna isegi kaugemale.\nRaportöör teeb seega ettepaneku selgesõnaliselt sätestada nõue, et ettevõtjad teevad turul kättesaadavaks üksnes seaduslikult ülestöötatud puidu ja sellest saadud tooted, mis kehtiks kõigi tarneahelas osalevate ettevõtjate suhtes.\nNõuetekohase hoolsuse ulatus ja seaduslikkuse nõuded\nUuendusena eristab raportöör ettevõtjaid, kes puidu ja sellest saadud tooted „turule viivad” (st teevad turul esimest korda kättesaadavaks), ja neid, kes need „turul kättesaadavaks teevad” (st kõik ettevõtjad tarneahelas).\nNõue rakendada nõuetekohast hoolsust edendab head tava ning ideaalis rakendavad kõik tarneahelas osalevad ettevõtjad täielikult nõuetekohase hoolsuse süsteemi. Raportöör tunnistab siiski, et väikeettevõtjate jaoks võib see olla ebarealistlik, ning kehtestab täieliku nõude, nagu ettepanekus on öeldud, tooteid esmakordselt turule viivatele ettevõtjatele, kellel on selgelt suurim mõju sellele, mis ELi turule siseneb, ja kes kannavad seega suurimat vastutust.\nSamal ajal peaks kõigi tarneahelas osalevate ettevõtjate suhtes kehtima üleüldine keeld ebaseaduslikku päritolu puitu ja sellest saadud tooteid turul kättesaadavaks teha ning nad peaksid selles osas rakendama nõuetekohast hoolsust. Nii nagu nõue rakendada nõuetekohast hoolsust kohustab puitu ja sellest saadud tooteid turule viivaid ettevõtjaid „toimima mõistlikult ja otsusekindlalt ning võtma meetmeid tarneahelasse jõudva puidu ja sellest saadud toodete seaduslikkuse kindlakstegemisel”(3) ning soosima „puidu ja sellest saadud toodete hankimist usaldusväärse metsamajandamise tavaga allikatest”(4), soosib kõikide tarneahelas osalevate ettevõtjate suhtes kohaldatav ebaseadusliku puiduga kauplemise eest vastutusele võtmise võimalus puidu hankimist usaldusväärsetelt ja mainekatelt turuleviijatelt – st neilt, kes teostavad nõuetekohase hoolsuse nõudeid kõige tõhusamalt. See jaotab ka vastutuskohustuse ettevõtjate vahel võrdsemalt ära.\nJälgitavusele kaasa aitamiseks peaksid raportööri arvates kõik ettevõtjad registreerima tooted, nende päritolu ja nende toodete ostjad, ning andma selle kohta põhiteavet.\nFLEGTi tegevuskavas märgitakse, et ELi laiem eesmärk on edendada säästvat metsamajandamist(5), ning EL võtab endale kohustuse tegeleda integreeritud viisil ebaseadusliku metsaraie probleemiga. Lisaks ebaseadusliku metsaraie käsitlemisele otse turu seisukohast peab käesolev määrus kui vahend põhiküsimuste käsitlemiseks aitama kaasa säästva arengu laiemale eesmärgile.\nKohaldatavate õigusaktide reguleerimisala laiendamine nii, et selle taustal tuuakse sisse seaduslikkuse määratlus, aitaks seda saavutada. Mitmete rahvusvaheliste ja piirkondlike kokkulepete osapoolena on EL ja liikmesriigid õiguslikult ja poliitiliselt pühendunud loodusvarade säilitamisele ja säästvale kasutamisele, vaesuse vähendamisele ning põlisrahvaste metsast sõltuvate kogukondade õiguste kaitsele. Määrus võib olla vahend, mille abil saab aidata kaasa nende kokkulepete sätete rakendamisele.\nNõuetekohase hoolsuse süsteem\nEttepanekus on vähe üksikasju selle kohta, mida nõuetekohase hoolsuse süsteem või selles sisalduv riskijuhtimise süsteem peaksid hõlmama, riskides tekitada suuri erinevusi liikmesriikide ja ettevõtjate vahel, millel võivad olla tagajärjed nii haldusalasele keerukusele (mitmes riigis töötavate ettevõtjate jaoks) kui ka kontseptsiooni lõplikule tõhususele. Raportöör arendab seega edasi keskseid elemente. Eelkõige on oluline teha selgeks, et puidu ja sellest saadud toodete kohta nõutavat teavet toetaksid dokumendid ning et riskijuhtimise süsteem toimiks nende juhtumite hindamise vahendina, millele tuleb erilist tähelepanu osutada – kohaldades vajaduse korral lisameetmeid, et rakendada nõuetekohast hoolsust ja vähendada ohtu, et ebaseaduslikku puitu turule viiakse.\nJärelevalveorganisatsioonid ja nende akrediteerimine\nSelleks et kogu ELis kehtiksid nõuetekohase hoolsuse süsteemide üle järelevalvet teostavate organisatsioonide suhtes ühtlustatud standardid, teeb raportöör ettepaneku otsustada järelevalveorganisatsioonide tunnustamise üle pigem ELi kui liikmesriikide tasandil. Raportöör laiendab kriteeriume, mida organisatsioonid peaksid täitma, ning teavet, mida nad koos enda tunnustamise taotlemisega peavad esitama. Tsentraliseeritud akrediteerimine ja selged kriteeriumid määruses aitavad vältida nõrku lülisid järelevalvesüsteemis ning vähendavad haldusalast keerukust rohkem kui ühes liikmesriigis tegutsevate organisatsioonide jaoks.\nPädevate asutuste tehtavad kontrollimised\nKuigi raportöör teeb ettepaneku akrediteerida järelevalveorganisatsioone ELi tasandil, on liikmesriikide määratud pädevatel asutustel oluline roll süsteemi valvamisel. See tähendab nii kontrollimist, et järelevalveasutused täidavad määruses kehtestatud nõudeid, kui ka tarneahela kontrollimist. Raportöör usub, et mõlema tasandi kontrolli peaks saama algatada nii kolmanda isiku väljendatud põhjendatud kahtluste alusel kui ka eelnevalt kavandatud korras. Ta teeb ettepaneku, mida kontrollimine võiks sisaldada, sealhulgas mõlemal juhul kohapealsed auditid.\nKuna ebaseaduslik metsaraie tekitab tohutut keskkonnakahju, peaksid pädevad asutused olema volitatud kohaldama koheseid parandusmeetmeid, sealhulgas ebaseadusliku puidu / sellest saadud toodete konfiskeerimine ja ärilise tegevuse kohene peatamine – kui seda peetakse vajalikuks, et peatada kõnealuste toodete ebaseaduslikust ülestöötamisest põhjustatud kahju nii kiiresti kui võimalik (selle asemel et oodata täieliku menetluse läbiviimist vastutusele võtmiseks). Puidu päritolu jälgimist peaks aitama asjaolu, et kõik tarneahelas osalevad ettevõtjad on kohustatud teadma, kellelt nad puidu ja sellest saadud tooted said ning kellele nad on neid tarninud.\nBiomassi käsitlev erand\nRaportöör on seisukohal, et energiapuidule ja biomassile erandi tegemine selle alusel, et nende suhtes kohaldatakse tulevasi kohustuslikke ELi säästvuskriteeriume, tuleks ära jätta. Käesolev määrus peaks hõlmama kõiki tooteid, mis võivad sisaldada ebaseaduslikku päritolu puitu. Selliste toodete, mille suhtes kohaldatakse nn säästvuskriteeriume, vabastamine seadusliku päritolu tõendamise nõudest tähendab, et seaduslikkus ja säästvus võivad olla teineteist vastastikku välistavad, samas kui seaduslikkus peab olema säästvuse peamine eeldus.\nUNECE/FAO 2007: 2006.–2007. aasta metsasaaduste turuülevaade.\nEttepanek võtta vastu määrus, milles sätestatakse puitu ja sellest saadud tooteid turule viivate ettevõtjate kohustused (KOM(2008) 644/3) lk 2.\nELi FLEGTi tegevuskava (KOM(2003)251).\nrahvusvahelise kaubanduse komisjonI ARVAMUS (26.1.2009)\nArvamuse koostaja: Glyn Ford\nRahvusvaheline puidu- ja puidutoodete kaubandus kasvab suureneva ülemaailmse nõudluse tõttu kiiresti. Sellega seoses on paljude puitu tootvate riikide puidukaubanduses märkimisväärselt suur osakaal ebaseaduslikust metsaraiest saadaval puidul. Niisugune tegevus tekitab tuntavat kahju eelkõige arengumaade keskkonnale, ühiskonnale ja majandusele. Euroopa Liit peab võitlema ebaseadusliku metsaraie vastu ja soodustama seaduslikku metsalangetamist.\nEuroopa Liidu metsaõigusnormide täitmise järelevalvet, metsahaldust ja puidukaubandust käsitlevas Euroopa komisjoni tegevuskavas (FLEGT) on esildatud meetmete pakett selle probleemiga tegelemiseks. Ühendus on pidanud puitu tootvate riikidega läbirääkimisi vabatahtlike partnerluslepingute üle, millega pooltele kehtestatakse õiguslikult siduv kohustus rakendada litsentsisüsteemi ja reguleerida kauplemist asjaomastes lepingutes kindlaksmääratud puidu ja puidutoodetega. Euroopa Liit algatab ja toetab jätkuvalt ka asjakohaseid rahvusvahelisi algatusi ning osaleb kõnealuse probleemi arutamiseks kahe- ja mitmepoolsetes aruteludes kolmandate riikidega nii ÜRO metsafoorumil ja Rahvusvahelise Troopilise Puidu Organisatsiooni raamistikus kui ka kahepoolsetel läbirääkimistel peamiste puitu tarbivate riikidega (nt USA, Hiina, Venemaa ja Jaapan). Neil rahvusvahelistel foorumitel peab EL erilist rõhku panema turul osalevate ettevõtjate kohustustele ja vajadusele kasutada kõiki olemasolevaid vahendeid, sealhulgas uusimat tehnoloogiat, et avastada, uurida ja registreerida ebaseaduslikku metsaraiet ning selle vastu võidelda, teisalt aga soodustada seaduslikku metsalangetamist.\nKäesoleva määrusega astub EL lõpuks sammu edasi, rõhutades nende ettevõtjate kohustusi, kes on seotud puidu ELi turule toomisega. Euroopa Komisjoni ettepanek võtta vastu määrus on vajalik, et võidelda metsade hävitamise ning ebaseadusliku metsaraide vastu. Selles sätestatakse puidu ja puidutoodete seadusliku päritolu kohta kindlad normid, mis oleksid abiks metsade ja bioloogilise mitmekesisuse kaitsmisel, kliimamuutuste pehmendamisel ning metsakeskkonnast sõltuvate inimeste õiguste järgimisel.\nEt määrus kujuneks igati tõhusaks, tuleb aga eelnõud karmistada ja parandada. Tõeliselt hoiatava ja ärahoidva mõju saavutamiseks tuleb õigusrikkumise mõiste määruses esile tuua selliselt, et ühelgi ettevõtjal, kes impordib ebaseadusliku päritoluga puitu ja hoiab seda ELi territooriumil, ei tekiks tunnet, et tal ei ole tõsist karistust karta. Seda silmas pidades ei tohiks määruse teksti jääda n-ö auke, mida turul osalejad võiksid ära kasutada määruse täitmisest kõrvalehiilimiseks. Lisaks tuleb selgemini ja tõhusamalt määratleda määruse tekstis esitatud „hoolikusnõue”, seda eriti riskijuhtimise menetluste puhul. Et tagada määruse toimimine, peab rohkem tähelepanu pöörama sellele, kuidas ettevõtjad seda tegelikult rakendada saavad. Liikmesriikide pädevatele asutustele tuleks anda vajalikul määral tolliõiguslikke volitusi, et nad saaksid kontrollida rahvusvahelist puidukaubandust, sealhulgas üle vaadata kaubalaevade lasti, uurida kuritegusid ja arvatavaid rikkumisi, teavitada õigusrikkumistest prokuratuuri ja registreerida ebaseaduslikke tegusid.\nLõpuks mainitagu, et EL peaks arvesse võtma ka Ameerika Ühendriikide valitsuse rakendatud meetmeid, täpsemalt õigusakti Lacey Act, millega keelatakse kauplemine ebaseaduslikult saadud taimede ja neist valmistatud toodetega, sealhulgas puidu ja puidutoodetega. Komisjon peaks uurima võimalust kehtestada kindlad kohustused ka jaemüüjatele. Need oleksid täienduseks partnerriikidele ja importööridele pandud kohustustele.\nRahvusvahelise kaubanduse komisjon palub vastutaval keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjonil lisada oma raportisse järgmised muudatusettepanekud:\n(6 a) Ühendusel tuleks kahepoolsetel läbirääkimistel peamiste puitu tarbivate riikidega (Ameerika Ühendriigid, Hiina, Venemaa ja Jaapan) rõhuda ka sellele, et arutataks probleemi, kuidas jõuda ühtlustatud kohustusteni, mis kehtiksid puiduäris osalevatele ettevõtjatele nende oma turul, ning luua ebaseadusliku metsaraie sõltumatu ülemaailmne häiresüsteem ja register, millesse oleks kaasatud näiteks Interpol ja üks asjaomane ÜRO asutus ning milles kasutataks uusimaid satelliidiseiretehnoloogiaid.\nRahvusvahelises ulatuses tähtsaimad puitu importivad ja eksportivad riigid kannavad vastutust selle eest, et ebaseadusliku metsalangetamise vastu peetavas võitluses tehtaks koostööd ja kasutataks kõiki poliitilisi, õiguslikke ja tehnoloogilisi võimalusi. Teistmoodi, vabatahtlikul alusel ja rahvusvahelise kooskõlastamiseta, oleks väga vähe riike valmis piirama oma puiduekspordi või -impordi võimalusi.\nMäärusesse ei tohiks jääda n-ö auke, mida võiks ära kasutada ebaseadusliku raiega saadud puidu sissetoomiseks.\n(-a) tagab jälgitavussüsteemi ja kolmanda osapoole kontrolli abil, et turule viiakse üksnes seaduslikult ülestöötatud puitu ja sellest saadud tooteid;\nb) sisaldab riskijuhtimise korda ja\n(b) sisaldab tõhusat ja selget riskijuhtimise korda, millega keskendutakse kontrollile ning ettevõtjate rahalistele vahenditele kõrgendatud riskiga seotud juhtudel, ja mis hõlmab järgmiseid elemente:\n(i) riskide süstemaatiline tuvastamine;\n(ii) kõigi vajalike meetmete rakendamine, et vähendada riske;\n(iii) menetluste ja registrite kasutusele võtmine, mida rakendatakse korrapäraselt, et kontrollida alapunktides i ja ii sätestatud meetmete tulemuslikkust ning et vajaduse korral neid läbi vaadata;\nSelle määrusega tuleb selgeks teha, mida oodatakse ettevõtjatelt riskijuhtimise menetlustes, ning võtta eeskätt välismaal kauplevate ettevõtete puhul arvesse kulusid, mis neil tekivad oma tarnijate häid tavasid kontrollides.\n2. Komisjon võtab vastu meetmeid käesoleva artikli rakendamiseks, et oleks tagatud reeglite ühesugune tõlgendamine ja tulemuslik järgimine ettevõtjate poolt. Komisjon kehtestab eelkõige kriteeriumid selle kindlaksmääramiseks, kas on oht, et ebaseaduslikult üles töötatud puit ja sellest saadud tooted viiakse turule.\nNn hoolikusnõudeid, mida ettevõtjad peavad järgima, saab tõhusalt rakendada vaid siis, kui ettevõtjad, eriti need, kes teevad kaupa kaugetes välisriikides asuvate tarnijatega, saavad oma kohustustest täpselt aru ning oskavad neid õigeaegselt ja praktiliselt täita.\n1 a. Liikmesriigid võtavad kohaseid meetmeid, et tagada sanktsioonide rakendamine käesoleva määruse rikkumiste korral.\n1 b. Pädevad asutused varustatakse usaldusväärse jälgitavussüsteemiga, mis võimaldab jälgida puidutoodete liikumist rahvusvahelises kaubanduses, ning avalike järelevalvesüsteemidega, millega saab hinnata ettevõtjate tegevuse tulemuslikkust oma kohustuste täitmisel ning aidata ettevõtjatel tuvastada riskiohtlikke puidu- ja puidutoodete tarnijaid.\nMääruses ei seata kriteeriume, mis võimaldaksid riikide asjaomastel asutustel iga ettevõtja suhtes tõhusalt täita kontrollinõudeid. Nende asutuste kontrolli- ja järelevalvevõimalusi tuleb täiustada.\n1. Iga liikmesriik määrab kindlaks käesoleva direktiivi kohaldamise eest vastutava pädeva asutuse või pädevad asutused. Nendele asutustele tuleb anda piisavalt volitusi käesoleva määruse täitmiseks – selle rakendamise üle järelevalve teostamiseks, arvatavate rikkumiste uurimiseks koostöös tolliga ning rikkumiste õigeaegseks teatavaks tegemiseks prokuratuurile.\nPuitu ja sellest saadud tooteid turule viivate ettevõtjate kohustused\nKOM(2008)0644 – C6-0373/2008 – 2008/0198(COD)


Riik võib Vichmannile nõutud 31,5 miljonit krooni broneerida - Äripäev\nAgnes Ojala 12. märts 2008, 17:21\nValitsus arutab homsel istungil raha\neraldamist keskkonnaministeeriumile, et maksta ärimees Marcel Vichmannile tagasi\nRävala 8 oksjonil osalemise tasu.\nEelnõu kohaselt eraldatakse keskkonnaministeeriumile riigieelarve kassareservist Tallinnas Rävala pst 8 asuva kinnistu müügiga seotud kohtuvaidlustega kaasnenud kulude katteks 36 239 437 krooni.\nKeskkonnaminister Villu Reiljan otsustas 21. märtsil 2006 müüa eelläbirääkimistega pakkumisel Rävala pst 8 asuva kinnistu koos lisatingimusega, et ostja võtaks üle kinnistut teenindavad ja koormavad lepingud. Tagatisraha suuruseks oli 31,5 miljonit krooni (10 % alghinnast).\nÜheks pakkujaks oli OÜ RealWAY, kelle pakkumine tunnistati parimaks 12. juulil 2006. Kuid keskkonnaministri 2. augusti 2006 käskkirjaga nr 889 otsustati leping sõlmida paremuselt teise pakkujaga ASiga Wipestrex Grupp. Tallinna ringkonnakohtus tühistas 22. oktoobril 2007 tehtud otsusega nimetatud käskkirja, kuna selle andmiseks puudus õiguslik alus ja oli vastuolus kehtivate õigusaktidega.\nRiigikohus keskkonnaministeeriumi kassatsiooni menetlusse ei võtnud, seega on senises kohtumenetluses lõplikult tuvastatud, et keskkonnaministri 2. augusti 2006 käskkirjaga nr 889 rikuti OÜ RealWAY õigusi. Rikkumisega tekitatud kahju hüvitamiseks esitas OÜ RealWAY Harju maakohtusse tagatisraha tagastamise nõude ning viivisenõude.\nHarju maakohtu 15. veebruari 2008 otsusega mõisteti riigilt välja osaühingu tasutud tagatisraha ja viivise protsendina põhinõudest ehk 31,5 miljonit krooni põhivõlg ning viivis põhinõude täitmiseni, mis on ligi 10 000 krooni päevas.\nHarju maakohus tugineb kohtuotsuses ringkonnakohtu eelnimetatud otsuses tuvastatud asjaoludele, mille kohaselt keskkonnaministeeriumi otsus tagatisraha sissenõudmiseks on ringkonnakohtu poolt tühistatud, seega puudub riigil õiguslik alus tagatisraha tagasimaksmisest keeldumiseks.\nVichmann jääb rahast ilma? 2


Kott-tool Play Sideway - Pehme ja kuninglik\nKott-tool Play Sideway\nKott-Tool Play Sideway Bronze\nMõõdud:\tlaius: 75 cm,\tpikkus: 70 cm,\tkõrgus: 70 cm,\tmahtuvus: 250 l\nSobilik nii lastele kui täiskasvanutele. Kas lastetoas või elutoas, pehme on ta igal pool.\nPlay kott-toolil on mugav käepide, millega saab kott-tooli mugavalt mööda tuba liigutada.\nTootele annab trükkida või tikkida omale sobiva nime, logo või sümboolika.\nGraanulid võtavad kehakuju järgi vormi ja see teeb istumise eriti mugavaks.\nIdeaalne kott-tool teleka- või arvutimängude mängimiseks.\nKõige populaarsem mudel, millele tikitakse või trükitakse lapsele sünnipäevaks temale meeldiv lemmikkangelane või sünnipäevalapse nimi. Suurepärane kingitus poisile või tüdrukule.\nPlay on mõnus ka välikohvikutes või rannas.\nVäike seljatugi annab lisamugavust ja toestab selja alaosa.\nKott-tooli vastu on lausa lust oma varbaid ära lüüa, see on ju nii pehme!\nPlay on käsitsi valmistatud kott-tool, mis on mõeldud nii lastele kui ka täiskasvanutele. Sellel kompaktsel kott-toolil on lisakäepide, mis võimaldab teda toas väga mugavalt ümber paigutada; graanulid kohanduvad keha kujuga. Pehmet tugitooli Play kasutatakse tihti reklaamiesemena: kott-toolile trükitakse või tikitakse oma logosid. See kerge mööbliese meeldib eriti noorteorganisatsioonidele ja ettevõtetele, kus on puhkenurgad.\n(A) Laius: 75 cm\n(B) Pikkus: 70 cm\n(C) Kõrgus: 70 cm\nMahtuvus: 250 l\nKott-Tool Seat Sideway Silver € 145 Lisa ostukorvi\nKott-Tool Tube XL Sideway Bronze € 235 Lisa ostukorvi\nKott-Tool Tube Sideway Mint € 175 Lisa ostukorvi\nKott-Tool Sofa Seat Sideway Bronze € 249 Lisa ostukorvi