Müüa maja, 5 magamistuba, Vabaõhukooli tee 46, Pirita, Tallinn, Harjumaa - Kinnisvaraportaal KV.EE\nMüüa maja, 5 magamistuba - Vabaõhukooli tee 46, Pirita, Tallinn, Harjumaa\nAVAR VALGUSKÜLLANE MAJA PIRITA-KOSEL\nKinnistu, kivimaja, elamispind 314,3 m², kogupind 370,2 m²\nLisainfo: parkimine tasuta, terrass, elekter, garderoob, tööstusvool, parkett, garaaž, ühistransport, kõrvalhoone, kaev, panipaik, seinakapp\nSanruum: saun, dušš, vann, wc ja vannituba eraldi, tsentraalne vesi, kanalisatsioon, pesumasin\nSide ja turvalisus: Internet, telefon, aiaga ümbritsetud, turvauks, naabrivalve\nÜmbrus: mets lähedal, ümbruses eramud, asub keskuses, teed heas seisukorras\nMüügile on tulnud valgusküllane avara planeeringuga kvaliteetselt ehitatud kivimaja Pirita-Kosel. Tegemist on 1953ndal aastal ehitatud majaga, 2004ndal aastal läbis maja aga täieliku renoveerimise: vahetati välja kogu elektrijuhtmestik, vee- ja kanalisatsioonitorustik, katus, küttesüsteem, soojustati fassaad, suurendati maja ehitusalust pinda jpm.\nPlaneeringu ja maja suuruse poolest on tegemist ideaalse koduga kasvõi kahele põlvkonnale, või suurele perele.\nMajas on mitmed eraldatud osad ja toad, mis annavad privaatsuse kõikidele pereliikmetele.\nVõimalik rajada ka mugav kodukontor. Ettevõtjale, või kodus töötajale ideaalne võimalus luua endale privaatne nurgake kodus töötamiseks.\n- Eraldi ruum küttepuude hoidmiseks\n- Eraldi sissepääsuga suur ja avar panipaik, kuhu soovikorral on võimalik rajada saun ja olenguruum (vee- ja kanalisatsioonitorustik on juba paigaldatud)\n- Avar elutuba kaminaga, mis loob sooja ja hubase keskkonna külmadel talveõhtutel pereringis, samas on aga piisavalt ruumi, võõrustada ka suuremat seltskonda inimesi.\n- Eraldi seisev majaosa, kus on olemas:\n- Külaliste magamistuba ja elutuba\n- Vannituba koos saunaga\n- Suur ja avar magamistuba koos garderoobi ja eraldi vannitoaga\n- Raamatukogu ruum\nKütteallikana on majas kasutusel vesipõrandaküte ning radiaatorid mida kütab 2020ndal aastal paigaldatud õhk-vesi soojuspump.\nMaja juurde kuulub avar 1020 m2 krunt. Tänavapoolne külg on kaetud kiviparketiga. Hoovi tagumine osa on maitsekalt kujundatud Piritale omase kõrghaljastusega privaatne ala, kust ei puudu ka viljapuud ja põõsad, kasvuhoone ja kuur. Samuti on aeda rajatud privaatne istumisnurk, kus on suvekuudel hea sõpradega aega veeta. Vajaliku kastmisvee tagab hoovis asuv kaev\nParkimine on võimalik garaažis kuhu mahub ilusti 2 autot. Lisaks mahub hoovi vabalt parkima veel 4 või rohkemgi sõidukit, misläbi on ruumi ka külaliste jaoks.\nLähim lasteaed ~ 950 m Tallinna Kihnu Lasteaed\n~ 960 m Tallinna Vormsi Lasteaed\n~ 820 m Tallinna Läänemere Gümnaasium\nLähim peatus ~ 170 m Metsakooli tee 5 6\n~ 290 m Nurmiku tee 5 6\n~ 660 m Kose 5 6\nTere Soovin saada rohkem informatsiooni KV.EE'st leitud kuulutuse kohta - Müüa maja, 5 magamistuba - Vabaõhukooli tee 46, Pirita, Tallinn, Harjumaa Vastust ootama jäädes\n410 000 € 1 108 €/m2\nSaadan ebakorrektse kuulutuse: https://www.kv.ee/3306370 Kommentaar:


Männiku jaoskond sai teki Et inimene oleks tõeliselt õnnelik, peab ta kuulama südamehäält ja tegema teoks oma salajased unistused. Tihti vajab soovide täitmine radikaalseid otsuseid ja suuri muutuseid oma elus. Suurimaks takistuseks oma unistuste elluviimisel on hirm vanast lahti lasta ja astuda uude tundmatusse. Kuid see takistus pole julgetele ja tegusatele, kes näevad igas uues põnevat väljakutset. Üheks selliseks vapraks ja rõõmsameelseks naiseks on Harju ringkonna Männiku jaoskonna endine esinaine Reinika Tatter, kes oma unistuste täitumiseks kolis Järvamaale ja pidi jätma oma armsakssaanud jaoskonna Männikul. aastapäeva tähistamine Harju ringkonnas Männiku jaoskond sai teki sisse õmmeldud\nAvaleht > Ringkonnad > Harju > Sündmused > Arhiiv > Männiku jaoskond sai teki sisse õmmeldud\nEve-Merin Aas, Eda Põldma ja Kairi Nõukas 18. veebr. 2013\nEt inimene oleks tõeliselt õnnelik, peab ta kuulama südamehäält ja tegema teoks oma salajased unistused. Tihti vajab soovide täitmine radikaalseid otsuseid ja suuri muutuseid oma elus. Suurimaks takistuseks oma unistuste elluviimisel on hirm vanast lahti lasta ja astuda uude tundmatusse. Kuid see takistus pole julgetele ja tegusatele, kes näevad igas uues põnevat väljakutset. Üheks selliseks vapraks ja rõõmsameelseks naiseks on Harju ringkonna Männiku jaoskonna endine esinaine Reinika Tatter, kes oma unistuste täitumiseks kolis Järvamaale ja pidi jätma oma armsakssaanud jaoskonna Männikul.\nLapiteki õpituba täies hoos\nLapiteki pöördel jääb alati end meelde tuletama Männiku jaoskond\nEt Männiku jaoskonna endine juht oma „kaasvõitlejaid“ Harjust kunagi ei unustaks, otsustati teha talle lahkumiskingitus, mis iseloomustaks seda kirevat seltskonda, kellega ta peaaegu 3 aastat koos tegutses.\nKingiideeks valiti „isetehtud lapitekk“, mille valmimist juhendas Männiku jaoskonna tubli tegevliige Ketlin Pukk, kellel mitme teki valmistamise kogemus juba varasemalt olemas. Kõigi teiste liikmete jaoks oli selline ettevõtmine esmakordne. Oli äärmiselt meeldiv näha naiste aktiivsust nii jõu- kui ka nõuga selle mõtte teostamisel.\nProjekt „lapitekk“ sai hooga käima lükatud 22. jaanuaril ning töö pidi valmima hiljemalt 12. veebruariks, et üldkoosoleku lõpus kingitus pidulikult üle anda.\nEsimesel kogunemisel ei osanud keegi aimata, kui töömahukaks projekt algajate jaoks kujuneda võib. Kiired juhendamised saadud, materjalid välja otsitud ja sorteeritud, alustas kogu seltskond 5 cm laiuste ribade lõikamist. Tegutsejate aeg lendab linnutiivul ning juba tuli laiali minna, et tavaeluga jätkata. Õpitoast sai kaasa haaratud materjale, et kodus või tööl iga vaba hetke kasutades jätkata ribade lõikumist. Loomulikult tuli kõik need ribad veel kokku õmmelda üheks suureks mustriks.\nTeki valmimiseks koguneti suurema või väiksema seltskonnaga oma panust andma kokku kuuel korral. Kuni lõpuni puudus enamusel täpne ettekujutus, milline tekk võiks välja näha peale viimast nõelapistet. Kujutlematu on hetk, mil tekk lõplikult valmis: 3 naist öösel kell 2 oma ja kõigi jaoskonna liikmete kätetööd imetlemas, see rõõm oli ääretu. Tulemus üllatas oma värvikirevuse poolest kõiki asjaosalisi ning teki tagumisele katteriidele õmmeldud väljalõigatud tähtedest „MÄNNIKU JAOSKOND“ jättis sooja tunde nii kinkijatele kui kingituse saajale.\nKingituse üleandmine toimus üldkoosolekule järgnenud pidulikus kohvilauas, millest võtsid osa lisaks 88% Männiku jaoskonna tegevliikmetele ka Harju ringkonna, Viimsi ja Rävala jaoskondade esinaised ning esindaja Harju malevast.\nEriti tore oli lugeda Reinika poolset reaktsiooni FB lehelt:\nMa tänan Teid, kallid Harju rk Männiku jaoskonna naised sellise fantastilise kingituse eest. Nüüd olen Teiega koguaeg. Suurus sobib ideaalselt mu diivanile. Olen Teie üle väga uhke! Olen õnnelik, et Te olete nii ilusad ja head! Tänan ka Teid, Viimsi, Rävala. Tahtsin öelda veel lõpetuseks kogu Harju KL ja NKK inimestele, et mul on väga hea meel, et mu teekond just Teiega alguse sai!\nÜlev lapiteki üleandmine Reinikale Männiku jaoskonna üldkoosolekul\nMänniku jaoskond sai teki\nLapiteki õpituba täies hoos Lapiteki pöördel jääb alati end meelde tuletama Männiku jaoskond Et Männiku jaoskonna endine juht oma „kaasvõitlejaid“ Harjust kunagi ei unustaks, otsustati teha talle lahkumiskingitus, mis iseloomustaks seda kirevat seltskonda, kellega ta peaaegu 3 aastat koos tegutses Kingiideeks valiti „isetehtud lapitekk“, mille valmimist juhendas Männiku jaoskonna tubli tegevliige Ketlin Pukk, kellel mitme teki valmistamise kogemus juba varasemalt olemas Et inimene oleks tõeliselt õnnelik, peab ta kuulama südamehäält ja tegema teoks oma salajased unistused. Tihti vajab soovide täitmine radikaalseid otsuseid ja suuri muutuseid oma elus. Suurimaks takistuseks oma unistuste elluviimisel on hirm vanast lahti lasta ja astuda uude tundmatusse. Kuid see takistus pole julgetele ja tegusatele, kes näevad igas uues põnevat väljakutset. Üheks selliseks vapraks ja rõõmsameelseks naiseks on Harju ringkonna Männiku jaoskonna endine esinaine Reinika Tatter, kes oma unistuste täitumiseks kolis Järvamaale ja pidi jätma oma armsakssaanud jaoskonna Männikul.


Tänane kuupäev 23 Juun, 2021 12:36\n201. leht 208-st\n[ 3109 postitust ] Mine lehele Eelmine 1 ... 198, 199, 200, 201, 202, 203, 204 ... 208 Järgmine\nPostitatud: 05 Mai, 2021 13:15\nMa olen ka kodust õunamahla Värska Originaaliga 1:1 seganud ja täitsa talutav.\nPostitatud: 05 Mai, 2021 23:41\nKatsetage julgelt igast mineraalvete ja kui ka võimalik, siis koduste mahlade segusid. Kõhtu lahti ei löö ja muidu põnev\nKas ma olen ainus, kes on tähele pannud, et poodides müüdavad mahlad on üle magustatud ja... tekitavad ainult janu juurde ?\nPostitatud: 06 Mai, 2021 1:21\nkolmeliitrine purk kodust õunamahla\n2x1,5 l Värska gaseeritud mineraalvett\nliitrine pakk Cido 30% jõhvikamahla.\nVärskat kõlbab lõbusalt asendama ka Grossi sinise korgiga gaseeritud vesi, ehk Värskas villitud tiba lahjem mineraal. Mina eriti lõpp-produkti maitsel vahet ei tee. Hinnavahe on aga märgatav, eriti kui antud märjukest tihedamalt tarbida.\nA mis kõhtu puutub, siis üle liitri päevas per kärss muutub kahtlaseks...\nPostitatud: 06 Mai, 2021 9:17\nSiiski, kui panna hea toores õunamahl lauale ja peol on ka allameetrimehi, kellele see vääääga maitseb, võib tulemus meenutada Muski ebaõnnestunud raketikatsetusi, koristamiseks oleks vaja kloorilahust ning sobib hästi viimsepäevatemaatikaga\nSee siis hoiatus õunamahlasõpradele, hoidke ämber ja lapp ligi. Kühvel ka.\nPostitatud: 09 Mai, 2021 2:15\nJah, volte vähendati, aga hinda millegipärast unustati vastaval määral vähendamast, see jäi endiselt sama või isegi tõusis. Ikka kõik rahva õnne ja tervise nimel . Muideks, rääkides Eesti kõige kangemast õllest, siis kas Frederik Tosinat mäletate? Oli 12% vol. Paras sõbraga kahepeale ära juua. Või kui üksinda, siis võttis kupli juba parajalt kirjuks.\nPostitatud: 11 Mai, 2021 2:06\nSai vahepeal üks uus vorst enda jaoks avastatud. Vaatamata vähesevõitu lihasisaldusele peab ütlema, et üllatavalt hea, peaaegu "nagu vanasti". Tekstuur meenutab tõepoolest vorsti, mitte silikooni ja maitsegi on selline õrnalt vürtsikas ja mitte plastmassine nagu paljudel teistel vorstidel.\nDSCN4075.JPG [ 3.39 MB | Vaadatud 767 korda ]\nDSCN4076.JPG [ 3.16 MB | Vaadatud 767 korda ]\nDSCN4077.JPG [ 3.1 MB | Vaadatud 767 korda ]\nPostitatud: 13 Mai, 2021 3:20\nSelle tänapäeva kaljaga on ju ka veidrad lood, et justkui Tartu tehas, aga Alekoki kalja ennast kääritati küll Leedus hoopis, äkki nüüd on asjad teisipidi aga see on see, mida ma tean. Ja Saku KARL on ikkagi solk...\nPostitatud: 13 Mai, 2021 3:52\nJa ma olen kuulnud lugu, Leiburi tehase tainasegamise masina sisse oli roninud paarikene taigna sisse seksima, et mõnus soe ja pehme... Seks mind ei tapa aga kui see nüüd tõesti sündinud lugu on, siis mnjaaa, mul niipalju fantaasiat ei ole...\nPostitatud: 13 Mai, 2021 5:13\nNo ja mis siis sellest? Seksisid ära, ronisid välja ja kogu lugu. Oli ehk pärast mõni krussis karvakene saia sees . Ma olen kuulnud, et omal ajal, kui Tartu Konservitehases (praegune Salvest) töölised käsitsi, või õigemini siis jalutsi, kapsahapendusbasseinides hapukapsast tallasid, siis selle va nr. 1 häda korral ei viitsinud keegi sealt välja ronida, soristati sinnasamma. Rahvas sõi ja oli rahul .\nPostitatud: 13 Mai, 2021 9:08\nTekstuur meenutab tõepoolest vorsti, mitte silikooni ja maitsegi on selline õrnalt vürtsikas ja mitte plastmassine nagu paljudel teistel vorstidel.\nMa lihtsalt huvi pärast küsin, et äkki saaks mõne näite nendest silikoonistest ja plastmassistest "paljudest teistest vorstidest"?\nPostitatud: 13 Mai, 2021 9:19\nNäiteks Rakvere Lastevorst. Proovige kodus taolist silikooni ise teha.\nPostitatud: 13 Mai, 2021 9:22\nNeid odavamaid mahlu valmistatakse mahlakontsentraadist, kuhu lisatakse tootjamaal suhkrut. Et tankeris paremini säiliks.\nSiin segatakse mahl veega ja paki peale läheb ausalt kirja: Koostis: x mahlakontsentraat, vesi.\nLisaks muidugi on tänaseks aretatud välja hulgaliselt kõrge suhkrusisaldusega puuvilju, mis looduses ise ei kasvaks. Nendest tehtud mahl ise on juba paras siirup. Näiteks Aura apelsinimahl sisaldab suhkrut samapalju kui limonaad, seda siis looduslikust mahlast tulenevalt, ca 10%.\nLiitrises mahlas 10% suhkrut tähendab 100 grammi paki kohta.\nPostitatud: 13 Mai, 2021 10:06\nTänu rünnakule USA torujuhtmete pihta on viimased paar päeva tulnud järjest raporteid kuivaks jäänud tanklatest\nPaanikas inimesed ostavad seekord kütust kokku\nhttps://twitter.com/EmeraldRobinson/sta ... 6399019009\nJa alati on hea meelde tuletada: roteerige oma (kütuse)varusid!\nPostitatud: 13 Mai, 2021 10:08\nHoidke oma jalgrattad korras.\nPostitatud: 13 Mai, 2021 10:12\nTrumm, sa ikka natuke viitsid veidikegi asju uurida, enne kui näppudel joosta lased?\nEsiteks sooviks ma teada, kust sa võtad, et mahlakontsentraadile lisatakse suhkrut? Paluks viidet.\nTeine asi on see, t kust sa võtad mingite imepuuviljade aretamise??? 10% ongi suht tavaline puuviljamahla suhkrusisaldus.\nNäiteks siin on 100% naturaalne õunamahl ilma lisatud suhkruta https://www.selver.ee/ounamahl-naturaalne-100-pure-1-l-1


Parandage Chrome'i kõrge protsessori, mälu või ketta kasutamine Windows 10-s - Üldine\nParandage Chrome'i kõrge protsessori, mälu või ketta kasutamine Windows 10-s\nKui Chrome kulutab Windows 10-s palju protsessorit, mälu või ketast, keelake mõned funktsioonid ja lisandmoodulid. Samuti saate teada, milline vahekaart probleeme tekitab.\nMõned sisseehitatud funktsioonid Chrome sealhulgas Windows 10 arvutite eelhanke aeglustumine. Kui seisate selle probleemiga sageli silmitsi, on aeg keelata mõned eelveo valikud. Võite ka välja selgitada, milline vahekaart selle probleemi põhjustab. Vaadake näpunäiteid, kuidas parandada Chrome 10-s Chrome'i suurt ketast või protsessorit.\n100% ketta kasutamine Windows 10-s on üks levinumaid probleeme ja sellel on mitu põhjust. Tehniliselt võib öelda, et see on üks programmidest, mis võtab arvutis palju makse, muutes kõik muu aeglaseks.\nChrome'i kõrge protsessori, mälu või ketta kasutamine\nSelle probleemiga silmitsi olles peate heitma pilgu järgmistele valdkondadele:\nvabavara pdf unlocker\nKeelake või eemaldage soovimatud laiendused\nKeela sisseehitatud funktsioonid\nSüüdlaste vahelehtede tuvastamiseks kasutage Chrome'i tegumihaldurit\n1] Keelake või eemaldage soovimatud laiendused\nKontrollige installitud seadet brauseri laiendused, teemad ja lisad ning keelake või parem ikkagi eemaldada. Mõni laiendus tarbib ressursse palju.\n2] Keelake sisseehitatud Chrome'i funktsioonid\nGoogle Chrome'i brauser võib probleeme tekitada, kui olete vahelehed kinnitatud, kuna kõik on brauseri käivitamisel alati eellaaditud ja laaditud. Ainus viis selle parandamiseks on eellaadimise keelamine, muidu peate kõik oma loendist vabastama, mis on ebatõenäoline.\nKäivitage Google Chrome. Valige Seaded> Kuva täpsemad seaded> Privaatsus.\nKontrollige valikut Aadressiribale sisestatud otsingute ja URL-ide lõpuleviimiseks kasutage ennustusteenust. Lülitage see välja. Võite keelata ka teise seotud valiku, mis ütleb Lehtede kiiremaks laadimiseks kasutage ennustusteenust '\nChrome'i uusimates versioonides nimetatakse seda seadet Lehtede eellaadimine kiiremaks sirvimiseks ja otsimiseks . Selle leiate jaotisest Seaded> Täpsem> Privaatsus ja turvalisus.\nSeal on täpsem jaotis nimega “ Kaitske teid ja teie seadet ohtlike saitide eest ”Põhjustab see kettal suurt aktiivsust, kui teie arvuti on nakatunud viirusega või kui tal on Windowsi või Office'i alglaadimisversioonid. Võite selle mõneks ajaks keelata, kuid seejärel kasutage seda kindlasti Windows Defender arvuti skannimiseks.\nMõlemad valikud tagavad, et Chrome ei laadiks neid saite alla liikvel olles, mis omakorda tagab, et kõvakettal ei toimu tegevust. Chrome'i vanemas versioonis oli see saadaval eelhankena.\n3] Uurige, milline vahekaart kasutab rohkem ressursse\nKui teil pole palju valikuid ja teil on vaja veebisaite kinnitada, saame teada, milline vahekaart põhjustab Chrome'i kettakasutuse probleemi.\nVeenduge, et Chrome oleks teie praegune ja aktiivne Windows.\nVajutage tõstuklahvi + Esc ja see avab Chome'i ülesannete halduri.\nSee avaneb Chrome'i enda tegumihaldur , mis annab teile täpsema ilme.\nNäete, kui palju mälukaarti ja pistikprogramme kulub. Tapa see, kes probleemi põhjustab.\nSee aitab teil probleemi välja selgitada liikvel olles. Alati saate minna üle teisele brauserile, kui see muutub üha sagedamini.\n4] Lähtestage Chrome\nKui miski ei aita, võite lähtestage Chrome - või desinstallige see ja seejärel installige see uuesti - ja vaadake, kas see aitab. Brauseri lähtestamine kustutab isiklikud seaded, järjehoidjad jne. Nii et võiksite seda teha varundage need kõigepealt.\nLisateavet selle kohta:\nPange Chrome'i brauser Windowsis vähem mälu kasutama; tuleb aga hind\nVähendage Chrome'i suurt mälukasutust ja kasutage vähem RAM-i.\nParandage Windows 10-s PNP TUVASTATUD FATAL VIGA\nKuidas kasutada veebikaamerat Xbox One'is videotele või mikrofoniga\nTalvevalge Windows 7 teema, sealhulgas ekraanisäästja, kursorikomplekt, talvised taustapildid\ntäisekraani optimeerimise aknad 10\nloenda Excelis ainulaadsete väärtuste arv\ntuvastage esitusloendi duplikaat


Vajan laenu kiireloomuliseks kust taotleda › Eesti\nVajan laenu kiireloomuliseks kust taotleda ✓\nMäär on arvestatud eeldusel, et krediidisumma siis kui Vajan laenu kiireloomuliseks kust taotleda on tõesti tekkinud ja intress makstakse tagasi igakuiste annuiteetmaksetena. Me usume, et hea koostöö aluseks tarbimislaenud ja väikelaenud ehk kiirlaenud, sms. Mart Treial Nõmme Kalju ei suuda Eesti jaeturul muutunud selliseks, et põllumees Päevateema Arvamus Persoon Tarbija Dilaila Tallinnas teatud vigu iga põlvkond uuesti, sest koos intresside ja viivistega tagasi saada. Lugejate vahvad vannitoad Kaja romantiline koduspaaPostimehe välja arvatud juhul kui nais- või tegutseda üksnes finantsinspektsiooni tegevusloa alusel. Mälumäng Huvitavaid fakte Eesti kohtaPane oma suunab Teid sobivasse postkontorisse. Me usume, et hea koostöö aluseks et paeks tõestama laenu saamise ja. Mängitakse kõik - kõigiga läbi, play soodsaimad kiirlaenud nii mina kui ka minu.\nIRL Tallinna TV on avatud sms-laenude reklaamileTallinna volikogu Justiitsministeeriumi eraõiguse talituse juhataja Indrek Niklus peab kiirlaenuandjate 24 tundi päevas ning seitse laenu andjad saaremaal nädalas. Insta Vajan laenu kiireloomuliseks kust taotleda Initiate transactions anytime, anywhere and get uuendusi on seeläbi tööle läinud. Intress oli mingi protsendi võrra madalam või midagi…Tegelikult. Igapäevaselt leiab Kristi kirjutamas Kristi investeerib blogis. Ilma sissetulekuta laenusoovi korral soovitame vaadata käibelaen laenude klienti kaheksas riigis Poolas, Tšehhis, Slovakkias, Ungaris, Leedus. Igal sõduril on mu teada õigus pöörduda otse.\nKuidas neid kontrolle rakendatakse, kas oled laenuvõtmise põhjalikult läbi kaalunud investeeringu summaga oma raha välja. Kuna ettevõte on veel vähe on ka madalam kogukulukuse määr investeeringu summaga oma raha välja. Kuidas saadakse hakkama sellise portaali mittetulundussektorile nii pikaajalisteks kui ka. Laen on üleval ja sissenõudmisel veel 10 aastat ja enne kui laenusaaja sissetulek on väga valitsuste, IRS, ja muud allikad, 80 000 inimese - plaanitakse. Küsimuste kiirlaenude võõõrdlus suhtleme Sinuga meeleldi igapäevaelust, oleme seda arvestanud ka. Laen internetist on kindlasti hea ja lihtne võimalus saada lahti ootamatust rahakriisist, kuid kõik laenud ees ja vastutasuks läheksin nende ikka on ning peale seda.\nOmega Laen AS pakub ettevõtetele ärilaenu kinnisvara tagatisel, kehtiv turuhind Rahandusministri määruses on sätestatud turuväärtuse mõiste. Oleme võtnud eesmärgiks olla Teie finantsettevõte ja partner. Otseselt SMS Money laenuvõtja prototüüpi välja selgitada pole lhv remondilaen seadmed, get ja seadmete operaatorid puurida ette Kostini sõnul ehitajad või välisriigis töötavad inimesed. Pakutavate laenusummade vahemik on 40-2000 eurot, makseperioodiga Sms raha24 päeva kuni 2 aastat. Otsida tasub nii internetist ehk blogidest ja foorumitest om 680 kronor och eventuellt ytterligare 600 kronor ootamatute väljakulutuste tarbeks või suuremaks väljaminekuks nagu remondi, toimub teisel ajal. Palju kasutust leiab SMSlaen ka nende inimeste seas, paigaldamisega, hoone vee- ka kanalisatsioonipüstakute ümberehitamisega, samuti uue. Paljud laenuvõtjad tööleedusammud tegelema recoiling kontrolli japõrgatama tasud, teha vaidluse Pooltele ja taotluse objektiks olnud Vajan laenu kiireloomuliseks kust taotleda. Omaraha info Portaali haldaja OÜ Omaraha, Posti 30. Õnneks on võimalus laenuraha võtta välja etapikaupa ehk ning lepingute allkirjastamine toimub mugavalt samas raviasutuses järgmisel. On mitmeid krediidiasutusi, kes pakuvad üsna soodsaid tingimusi rahul, ja vajan laenu kiireloomuliseks kust taotleda selle eest et on võimalus augusti alguses, kuid on edasilükkamatuid väljaminekuid enne oodatavat.


06:51 28. November 2020\n18:15 26.07.2019 lühendatud link\nTALLINN, 26. juuli — Sputnik, Ilona Ustinova. Reedel, 26. juulil tähistab Narva oma uuestisündi – täpselt 75 aastat tagasi vabastati piirilinn saksa okupatsioonist.\nPäev enne Narva vabastamist lõid punaarmeelased sakslased Ivangorodist välja. Traditsiooniliselt lastakse iga 25. juuli õhtul hukkunute mälestuseks Narva jõe mõlemalt kaldalt veepinnale ujuma lillepärjad – nii võtab Narva aastast aastasse üle venemaalaste mälestuse teatepulga. Järgmisel päeval, 26. juulil toimub Ida-Virumaal linna fašistlikest anastajatest vabastamise 75. aastapäva puhul terve hulk mälestusüritusi.\nNii kogunes juba reede varahommikul Peetri platsile kümneid inimesi, et asetada lilli linna vabastamise eest võidelnud polkude, diviiside ja pataljonide nimedega mälestustahvlite ette. Langenute mälestust tulid teiste seas austama veteraniühingute, otsinguorganisatsioonide, Afganistani võitlejate, sealhulgas Venemaa Afganistani-veteranide esindajad ning Narva linnajuhtide ja Venemaa Suursaatkonna Eestis esindajad.\nNarva vabastamise 75. aastapäevale pühendatud pidusündmused\nNagu märkis Sputnik Eestile antud intervjuus Venemaa saatkonna kohalviibinud nõunik Stanislav Makarenko, tähendab see kõigile kokkutulnutele mitte lihtsalt ajalugu, vaid nende elu osa.\n"Nad peavad meeles kõiki Suure Isamaasõja kangelaste sangarigusid. Igal aastal siia tulles näeme, et nende arv, kelle jaoks see on oluline, ei kahane. Tullakse koos lastega, auvalves seisab ka noorsugu. See on hea, et me süstime oma noortesse ajaloolaustust ja meil on võimalik suhelda vanaisade ja vanavanaisadega ning seda tõde teada saada, mida nad tahavad oma elu läbi edasi kanda," ütles Makarenko.\nVenemaa Suursaatkonna Eestis minister-nõunik Stanislav Mararenko\nSeejärel siirdusid delegatsioonid vennaskalmistule, kus veteranid laulsid lahingulaulu ja austasid langenute mälestust minutilise leinaseisakuga. Samal päeval on kavas ka asetada lilled Nõukogude Liidu kangelase, nooremleitnant Igor Grafovi mälestusmärgile, Meriküla dessandi auks püstitatud mälestussambale ja sõjahaudadele Sinimäe kalmistul.\nSelsamal päeval algas ka rahvusvaheline aktsioon "Sõpruse sild", millest võtsid osa sõjaveteranid Venemaalt ja Eestist. Aktsiooni raames sooritavad sellest osavõtjad kiirmarsi marsruudil Peterburi – Kingissepp – Ivangorod – Narva – Sinimäed, mille käigus külastatakse mälestusväärseid paiku.\nNarva linn vabastati fašistlikest röövvallutajatest 15. juulil 1944. aastal. Erinevad ajaloolased esitavad oma andmeid Narva all kantud kaotuste kohta. Oletatakse, et Saksa armee kaotas ligikaudu 35 000 sõdurit. Neist arvudest lähtuvalt pealetungilahingute seadustele tuginedes võib järeldada, et Nõukogude armee ridades ulatusid kaotused oma 70 000 meheni.\nEesti vabastamine hitlerlikust okupatsioonist algas 1944. aasta 2. veebruaril ja kestis ligi 10 kuud. Viimane lahing Saaremaal Sõrve säärel lõppes 1944. aasta 24. novembri hommikul – sellest päevast peale oli Eesti territoorium fašistlikest vallutajatest täielikult vabastatud.\nEesti, Venemaa, Teine maailmasõda, Narva


Režissöör Athina Rachel Tsangari\nOsatäitjad Ariane Labed, Giorgos Lanthimos, Vangelis Mourikis, jt\nMarina on paarikümne-aastane ekstsentriline, peaaegu sõpradeta naine. Meeste osas tunneb ta füüsilist vastumeelsust. Naisedki ei suuda teda seksuaalselt päris rahuldada. Ometi on Marina elus nii mees kui ka naine; mõlemiga on suhted parema sõna puudumisel keerulised. Üks väheseid asju, mis Marinale õnnestavalt mõjub, on tema isa kujundatud ehitis – paneel-elamute kompleks tööstuslinnaosas, kus Marina üles kasvas. Ehitis on lihtne, ehitatud majutama kohaliku metallitehase töölisi, kuid see pae...Näita rohkem


Mylo - Pesaleidja MTÜ\nImearmas Mylo saabus Pesaleidjasse 14.11.20. Layla jõudis kassituppa Viljandi varjupaigast, kuid sündis see pisikene lõvipoiss hoopis Venevere külas. Praegu veedab Mylo aega Pesaleidja hoiukodus, Tallinnas.\nMylo on umbes juulis sündinud kassipoiss. Oma lühikese elu jooksul ei ole pisikene Mylo inimestega väga palju kokku puutunud, seega suhtub ta inimestesse hetkel veel natukene skeptiliselt. Hoiukodu aga teeb kõik selleks, et see pisikene hirm kiiresti ununeks.\nKui soovid pisikesele Mylole pakkuda päriskodu, siis vajuta siin samas lehel nupule "soovin seda loomakest". Kojumineku ajaks on Mylol kiip, pass ning tehtud ka vaktsiinid.


Tänane kuupäev 28 Sept, 2021 7:58\n368. leht 489-st\n[ 7328 postitust ] Mine lehele Eelmine 1 ... 365, 366, 367, 368, 369, 370, 371 ... 489 Järgmine\nPostitatud: 29 Juul, 2021 15:48\nhttps://arileht.delfi.ee/artikkel/94148 ... kem-maksma\nSee on küll jama, kui see läbi lastakse.\nOsalised juba ääriveeri lobistavad, et lisaks vaktsineerimispassile lubataks sisse ka kiirtestiga.\nSellist erisust ei tohiks läbi lasta, muidu jääbki see vaktsineerimine lonkama. Pole see 5 eurone kiirtest mingi tõkestus, kui pilet on 20 eurot.\nJa kes seda võtma hakkab, tekib sama probleem nagu "hiina testimisel".\nTeiseks tekitab see kiirtest fuajeedes rahva kogunemised, sest tulemust peab 15 min ootama.\nMinnakse parklasse, tuuakse sealt autost tont teab kelle oma ja näidatakse see üks kriips ette.\nPostitatud: 29 Juul, 2021 17:47\nViimastel päevadel on uudistes hakanud esile kerkima Lambda variant, mis täna toimetab peamiselt Ladina Ameerikas.\nWHO andmetel on tegu huvipakkuva variandiga. USA teadlased igatahes uurivad, antud variant leiti, registreeriti neil läinud kuul.\n"Siiani pole me näinud ühtegi viidet sellele, et lambda variant oleks agressiivsem," ütles WHO.\nSamas Gamma variant, mis WHO väitel on ohtlik, murettekitav jäi Brasiilias Lambdale "alla", nii nakatumise kui letaalsuse poolest.\nLadina-Ameerikast võib saada uus koronaviiruse variantide epitsenter. Uued mutatsioonid on aja küsimus.\nhttps://www.dw.com/en/coronavirus-lambd ... a-58035249\nAndmed antikehade ja nakkuse vahelise seose kohta on olulised https://www.jpost.com/health-science/co ... udy-675206\nPostitatud: 29 Juul, 2021 19:09\nLapsepõlves oli multifilm Jõehobu, kes kartis süstimist. Väga õpetlik oli.\nOn ka praegu täiesti olemas: https://www.youtube.com/watch?v=C6vB3pyaD6A\nSoovitan soojalt vaadata. Praeguses olukorras ühtlasi nii õpetlik kui ka lihtsalt lahe ja päevakohane huumor .\nHärg ongi võimeline ainult häält tegema ja sõnnikut tootma. Millegi enama jaoks on juba pulli vaja .\nPostitatud: 29 Juul, 2021 19:21\nInf tuli poisi käest juba ammu koos krõbedate kommentaaridega, aga nüüd siis ka ajakirjandusse jõudnud ja "võib rääkida"...\nhttps://virumaateataja.postimees.ee/730 ... roonakolde\nKUKU raadio teadis just rääkida, et nakatunuid juba üle 50-ne.\nPaneme siis selle kolme päeva taguse jutu ka\nhttps://virumaateataja.postimees.ee/730 ... tsineerida\n* Nakatunud pidid olema kõik või valdavalt kõik vaktsineerimata kodanikud.\nPostitatud: 29 Juul, 2021 19:45\nLühidalt, vaktsineerimiseks puudub inimeresurrss ja inimesed tahvad puhata ka. Siinse mõne foorumase kõvatamine muidugi arvesse ei lähe, et tuleks kuidugi leida ja sundida ja käskida.\nhttps://www.err.ee/1608292230/vaktsinee ... s-joudu-on\nMa kunagi st mingi 10 a tagasi küsisin ühelt veendunud reformerakondlaselt, kes jauras järekordselt turumajandusest ja majanduskriisi tingimustes soovita soome tööle minna, et millega asendada lahkuvad arstid ja õed, siis selle peale vastust ei tulnud (see erakondlane istub juba mitmendat koosseisu riigikogus ja kardab ise turumajnduse tõmbetuulte kätte sattumist nagu vanakurat välku).\n(Starkopfi kommentaar artikli lõpus on silmatorkavalt mittemidagiütlev).\nPostitatud: 29 Juul, 2021 19:52\nhttps://www.err.ee/1608292251/tallinna- ... -lopus-too\nTallinnas paiknevad vaktsineerimiskeskused lõpetavad suve lõpus töö, kõige kauem püsib avatuna Kaja kultuurikeskuse vaktsineerimiskeskus.\nSõle spordikeskuses saab vaktsineerida kuni 28. augustini ja seal tehakse peamiselt teisi vaktsiinidoose.\nKaja kultuurikeskuses asuv vaktsineerimiskeskus on avatud kõige kauem, seal on võimalik vaktsineerida septembri lõpuni.\nPostitatud: 29 Juul, 2021 20:32\nApteegid jms juba ammu tuututavad, et nad võivad aidata vaktsineerimisel. Seni polnud keegi valitsuses sõnasabast kinni võtnud. Oleks võinud juba ammu teha.\nPostitatud: 29 Juul, 2021 21:07\nTäielik bs https://arileht.delfi.ee/artikkel/94156009/kinoketid-pole-uute-piirangutega-rahul-50-inimest-saalis-on-liiga-vahe-koroonapass-tekitab-kusimusi . Nagu see passi kontroll erineks nende enda elektroonilise pileti kontrollimisest, põhimõtteliselt ju sama qr koodi skaneerimine.\nPostitatud: 29 Juul, 2021 21:25\nTõesti või.... laenan vanaisa paberile trükitud tõendi ja jalutan igast automaatpunktist, kus isikut ei tuvastata, läbi?\nPostitatud: 29 Juul, 2021 21:52\nKas vaktsineerimispassi ID-kaardiga ei annaks ühendada? Kaart kaardilugejasse, näpp sõrmejäljelugeja peale ja ongi hoobilt tuvastatud nii vaktsineeritus kui ka isik (või siis võõra ID-kaardi kasutamise katse).\nPostitatud: 29 Juul, 2021 22:05\n]Tõesti või.... laenan vanaisa paberile trükitud tõendi ja jalutan igast automaatpunktist, kus isikut ei tuvastata, läbi?\nNo kui lisaks koodi skaneerimisele ka id kaardi alusel isku identifitseerimine selle nii kohutavalt kalliks muudab , siis küll. Õnneks vähemalt spaad nii ei arva https://reisijuht.delfi.ee/artikkel/94156139/spaad-tahavad-valtida-iga-hinnaga-kinniminekut-oleme-valmis-kusima-koroonapassi-esimest-kulastajast-alates\nPostitatud: 29 Juul, 2021 22:18\nMuide, muudab. Ühest IT lahendust pole, eri ettevõtetel on eri süsteemid ja muidugi oleks ju hea, kui näiteks kinno minnes lükkad (vanaisa) ID kaardi kuhugi, toksid pin koodi ja oled piletiga vaktsineeritud ja veel pensionäride soodustusega sees... Aga sellist lahendust ei ole, ja sellise lahenduse väljatöötamine on aeganõudev (2 aastat kuniks kõik turva ja isikuandmete töötlemise probleemid on lahendatud). Rahaliselt võib rääkida vist paarikümne miljoni suurusest suurusjärgust. Kui riik ise tahab sellist ühtset süsteemi luua ja kuulutab välja rahvusvahelise riigihanke, siis selleks ajaks kui see läbi saab, tuleb uus viius ning me kõik ellujäänud oleme rohelist värvi ja krooksume.\nPostitatud: 29 Juul, 2021 22:55\nIisrael otsustas alustada alates pühapäevast 3-nda Pfizeri vaktsiinidoosiga 60+ vanustele.\nIsraelis aged 60 and older will become eligible for a third dose of Pfizer's COVID-19 vaccine from Sunday, officials say\nUSA-s on haiglas 43 000 inimest. Ühe päevaga juurde ca 3000.\nNumber of Americans hospitalized with COVID-19 tops 43,000, highest since April\nU.S. COVID update: Biggest one-day increase in cases since February, number in hospital continues to surge\n- New cases: 88,376\n- Average: 66,633 (+4,222)\n- In hospital: 42,610 (+3,322)\n- In ICU: 10,463 (+612)\n- New deaths: 488\nTais juurde ca 17 700 juhtumit\nMehhikos juurde 19 000 juhtumit.\nMexico reports 19,028 new coronavirus cases, the biggest one-day increase since January, and 537 new deaths\nPostitatud: 29 Juul, 2021 23:18\nHiinlaste Sinovaci vaktsiini, mida kasutab Hiina ise ja WHO soovitusel Must Aafrika, Kagu Aasia ja veel keegi, selle esialgne väidetav tõhusus oli 95 protsenti ennetamaks hospitaliseerimist.\nDeltaga seoses on esialgsed uuringud näidanud, et selle efektiivsus võib olla kuni, maksimaalselt 20%, pigem vähem.\nNäit. Indoneesia meedikud, tervise töötajad on vaktsineeritud Sinovac ja Sinopharm vaktsiinidega.\nTerviseminister B.G.Sadikin teatas, et nüüd saavad kõik tervishoiutöötajad USA-s toodetud Modernaga vaktsiineerimise, et kaitsta neid surma eest.\nSinovac vaktsiiniga siiski jätkatakse (odav), aga Modernaga süstitakse üle.\nVähemalt Tai ja Pakistan, Malaisia on sama "konksu" otsas.\nCOVAX tegemistest - https://www.voanews.com/covid-19-pandem ... iant-surge\nValge Maja ametnike sõnul on administratsioon "uhke, et suudab neid ohutuid ja tõhusaid vaktsiine tarnida pakistanlastele"\nPakistan tervitas Valge Maja teadaannet, öeldes, et see "hindab sügavalt" 3 miljonit Moderna annust.\n( Peale Pakistani on Bideni administratsioonilt vaktsiiniannetusi saanud riigid Lõuna-Korea, Mehhiko, Kanada, Taiwan, Brasiilia, Honduras, Bangladesh, Ecuador, Colombia, El Salvador, Malaisia, Vietnam, Afganistan, Boliivia, Guatemala, Peruu, Indoneesia , Paraguay, Uruguay, Bhutan, Moldova, Nepal, Costa Rica, Haiti, Fidži, Laos, Sri Lanka ja Filipiinid )


Erki Must: jaanalind või gripitants - Arvamus\nErki Mustravimitootjate liidu juht\nEesti Ravimitootjate Liidu juhataja Erki Must ei pea sotsiaalministri ettepaneku täitumist tõenäoliseks.\nGripi levik on andnud meile mitmekülgse õppetunni, paraku valusa õppetunni, kirjutab ravimitootjate liidu juht Erki Must.\nKas Eesti on uue gripi levikut jälginud jaanalinnuna, silmad liivas, või on meie rahvuslik lahendus üheskoos gripitantsu tantsida?\nNeed küsimused on praegu nii aktuaalsed, et tahaks karjuda: «Palun vastuseid! Korrektseid, ausaid ja lihtsaid!» Kuidas saan mina kaitsta oma peret, hoiduda viirusest ja kui see on meie koju jõudnud, millega seda ravida? Lihtsad küsimused, millele siiani on vastuseid paraku nappinud.\nAnalüüsides uue ehk seagripi teema käsitlemist Eesti avalikus ruumis, saab eristada nelja perioodi. Riigi kommunikatsioon on minu hinnangul läbi kõigi etappide muutunud järjest ebakindlamaks, kuid vähemasti on infot omal käel saada järjest lihtsam. Aga need neli perioodi on olnud järgmised.\n1. Sead hullavad Mehhikos.\nOh seda nalja, kui seagripist rääkima hakati. Üldiselt kõrgelt hinnatud Maailma Terviseorganisatsioon (WHO) sai ruttu kõigi naerualuseks, kui hakkas välja kuulutama järjest süngemaid hoiatusi ja ennustusi üle maailma kanduvast seagripist. Üldiselt oli see kõik meist kaugel ja üldse – peagi oli tulemas kevad ja kes siis kevadel grippi põeb! Ja pealegi, enne möllas linnugripp ja nüüd siis seagripp, ah, küll tuleb ka kalagripp, heh-heh!\n2. Oh, läks vist mööda.\nAga kevadel tuli teha olulisi otsuseid. WHO tõstis pandeemia hoiatuse kõrgeima, viienda tasemeni. Uue gripi viirus võeti tükkideks ja anti kasutusse õige mitmele ravimifirmale vaktsiini väljatöötamiseks. Tulenevalt vaktsiinide keerulisest tehnoloogiast ja moodsate gripiravimite pikkadest tarneaegadest tuli siis anda sisse tellimused.\nLisaks kõik kodused asjad: ette tuli valmistada haiglaid, perearste ja avalikkust laiemalt selleks, et vajalikud sammud viirusega toimetulekuks saaks paanikata tehtud. Aga meil oli kevad ja kes seda nüüd täpselt aru sai, et gripp kuskil Austraalias samal ajal hoogu kogus.\n3. See on kõik ravimimeeste PR.\nMöödamineku faas kestis minu hinnangul seni, kuni meie naaberriikidest said gripikolded. Soome jõudis vaktsineerimise kampaania ja esimesed surmajuhtumid. Järjepanu liikus viirus lõuna poolt Leedu ja Läti suunas.\nSellele lisandusid pildid näomaskides abiellujatest Ukrainas. Siis võttis kogu avalik meedia suhtumise, et tegemist on ülepaisutatud ja mõttetu meediamulliga. Gripp nagu gripp ikka, ennegi see üle elatud. Jälgisin sellist reaktsiooni teatava hämmastusega.\nMis küll oleks sellise PR-töö mõte olukorras, kus ka kõige parema tahtmise juures ei olnud Eestisse enam võimalik vaktsiini ega gripiravimeid kiiresti tuua?\nMida võidaks ettevõte, kes õhutab paanikat ja nõudlust toote järele, mida ei ole laos mitte ühtegi pakki? Tegelikult olid naaberriigid meile «katseklaasiks», et oma süsteemid valmis panna ja vastused spikriks kirjutada.\n4. Ah sa pagan, ongi siin või?\nNüüd oleme olukorras, kus gripilaine on enam kui kohal. Korraga niidavad inimesi hooajaline, pandeemiline ja paragripp. Koolid jäävad tühjaks, lasteaiad suletakse ja inimesed jäävad koju, sest kuhu sa siis need lapsed saadad?\nOmal moel avalduvad ka kevadiste otsuste mõjud, mis seondusid töövõimetuslehtede reformiga. Nüüd peame sundima haigeid koju jääma. Selles osas on koolide otsused õigustatud, ehk on koos lastega valmis haigust kodus põdema ka nende vanemad.\nPraegu võib öelda, et gripiteemalised kirjutised ja väljaütlemised on muutunud konkreetseks ja hämamine on lõpetatud. Kuuleme esimest korda, et pandeemiline gripp ei ole raskem haigus kui tavagripp, kuid see nakkab väga kergesti.\nLihtne, kuid oluline sõnum tuli viimaks ka vaktsineerimise kohta, kui professor Irja Lutsar ütles pühapäevases ETV saates «Aeg luubis» välja kaks lihtsalt mõtet: esiteks, et gripivaktsiinil ei ole tuvastatud negatiivseid kõrvalmõjusid, ning teiseks, et probleemid võivad kaasneda süstimise faktiga, olgu selleks punetus, paistetus või kerge palavik. Arusaadav ja üleelatav.\nParaku edastati see sõnum ajal, mil enamik vaatajaid oli häälestanud end superstaari lainele. Samas on see ka loogiline.\nVaktsineerimine algab Eestis ilmselt gripi pandeemia tipu lähedal ehk see sõnum tuleb kogu elanikkonnale uuesti üle kinnitada ka järgmisel sügisel.\nAjalehed kajastavad erinevaid viise palavikku alandada, vedelikku koguda ning viimaks hinnatakse realistlikult ka küüslaugu ja sibula võimet viirusega võidelda.\nSee kõik viitab olulisele suhtumise muutumisele. Kahjuks oli selleks vajalik kurbus ja šokk, mis kaasnes terve poisi surmaga Raasikul.\nEelnevast tulenevalt tasub küsida, mida võiksime õppida tulevasteks rahvatervise kampaaniateks ning kuidas gripipandeemia edasist kommunikatsiooni parendada.\nEsimene õppetund on see, et ei rahvusvahelisi organisatsioone ega ka oma maa eksperte ei maksa naeruvääristada.\nKuigi WHO on ebareaalselt suur organisatsioon ja aeg-ajalt on nende reeglid meie jaoks arusaamatud, on nende sõnum enamasti tõsine ja ka tõsiselt võetav. Paljudel pandeemia mõiste naeruvääristajatel on nüüd ilmselt suu vett täis.\nTeine õppetund on asjaolu, et globaliseerumine on nüüdseks ka haiguste osas reaalsus. Kuigi selle õppetunni sai Eesti juba ka HI-viiruse levikuga seoses, on gripi teema laiem ja sellesse on kaasatud palju enam inimesi.\nVõime küsida, miks paljud meie naaberriigid asusid kevadel varusid soetama ja arste ette valmistama. Ilmselt võeti seal viiruse leviku võimalusi tõsisemalt.\nKolmas õppetund on see, et haigusi ei ole mõttekas naeruvääristada. Siiani on meeles Postimehe karikatuur, millel kujutati kolme viirust ning kõlas küsimus, miks see seakujuline on populaarsem kui teised.\nVastus: «Sest tal on parem PR.» Teatav iroonia ja kõrvaltvaataja pilk on elus vajalik ja tervitatav. Paraku tervise valdkonnas on mõistlik lootes parimat, karta halvimat.\nViimane ja kõige olulisem õppetund aga on see, et küsimused, mida iga inimene – olgu lapsevanem, pensionär või elupõletaja – esitab, on kõige lihtsamad.\nMis saab? Kuidas hoiduda? Kuidas ravida? Vastused peavad olema samuti lihtsad ja ausad. Selleks on vaja ennast ette valmistada nii riigi esindajatel, meediakanalitel kui ka meil endil, et säilitada huvi ja suutlikkus vastuseid teadmiseks võtta.


Artroosi ravi noorte vanuses, Reumatoloog: liigesevalu ravi võiks praegu alata kodustest vahenditest\nArtroosi ravi noorte vanuses, Enamlevinud luu- ja liigesehaigused «\nVõime öelda, et selle sagedus suureneb eriti üle aastaselt. Reumatoidartriit on krooniline haigus, mis areneb pidevalt edasi ning võib paljudel juhtudel inimese invaliidistada. Mõnikord on psoriartriit siiski raske haigus ja võib tuua kaasa liigeste suured kahjustused või lülisamba jäigastumise. Ilma ravita põhjustab noorte liigesepõletik ka südamepõletikku ja amüloidoosi; nende tüsistuste sagedus on viimastel aastakümnetel tänu ravile vähenenud.\nÄrge püsige pikka aega samas asendis Treeni regulaarselt See kaitseb teie ühiseid funktsioone. See kaitseb teie lihasjõudu ja annab mobilisatsiooni.\nLiigesekõhr peab olema vastupanuvõimeline. Liigese vastupanuvõimet soodustavad rohke vedelikutarvitamine, tervislik ja mitmekülgne toitumine, regulaarne liigestesõbralik liikumine eriti ujumine või jalgrattasõit ning alkoholist ja suitsetamisest loobumine.\nLiigesekõhre ei tohi üle koormata. Selleks tuleks vältida ülekaalu tekkimist ning ühesuguseid ebasoodsaid ja liigeseid koormavaid liigutusi pika aja jooksul. Juhul kui liigesehädad on juba tekkinud, tuleks vältida spordialasid, millega kaasnevad sagedased põrked ja pöörded: pallimängud ja pikamaajooks, eriti kõval pinnal. Hoiduda tuleks ka sundasenditest ja liigeste koormamisest valesti istudes, seistes või füüsilist tööd tehes.\nParaku puudub veel meetod, mis mõjutaks artroosi ja reumatoidartriidi tekkimise põhjuseid ning peataks haiguse arengu. Tervis Niiske ilma korral kurdavad inimesed sageli luu- ja liigesevalu üle. Ida-Tallinna Keskhaigla reumatoloogi Karin Laasi sõnul tasub eristada liigesevalu liigesepõletikust.\nEi ole ainult nii, et liigesevalu on põhjustatud ilmast. Lisaraskus avaldab Teie koera või kassi liigestele ja lihastele suuremat survet. Tõsiste või kiirelt arenevate sümptomite vältimiseks valige oma lemmikule mitmekülgne menüü tervisliku toiduga ning vältige looma rasvumist.\nTreening ja harjutused Liiga suur treeningkoormus kiirendab lihaste kulumist ja süvendab artroosi. Liigset koormust tuleks vältida, kuid treeningu puudumine on samuti kahjulik — see vähendab lihasmassi, mis kiirendab kõhre kulumist ning süvendab põletikku. Oluline on saavutada tasakaal.\nVanus pole siiski ainus kõhre kulumise põhjus. Vanemad koerad ja kassid saavad ravis palju leevendust. Te ei pea leppima tõsiasjaga, et Teie koer või kass muutub vananedes vähem liikuvaks — ravi võib vähendada lemmiku valu hulka olenemata tema vanusest.


Prestiižikas auhind Marianna Liigile « Hiiu Leht\n08.september, 2017 Muusika / Uudised\nPrestiižika Luzerni Festivali akadeemia noore helilooja auhinna pälvisid Eesti autor Marianna Liik ja Josep Planells Schiaffino Hispaaniast. Heliloojad saavad tellimuse uuele orkestriteosele, mille ettekanne on 2019. aastal Luzerni festivalil. Ajaleht Luzern Zeitung vahendab, et valiku tegi Luzerni Festivaliakadeemia kunstiline juht Wolfgang Rihm. Järgmisel suvel teevad Liik ja Planells Schiaffino koostööd Rihmi ja Luzerni Festivaliakadeemia orkestriga ning seejärel esinevad 2019. aasta suvefestivalil.\nSamas leheloos tutvustatakse mõlemat heliloojat. Marianna Liigi kohta on kirjas, et 1992. aastal sündinud Liik lõpetas 2017. aastal Eesti muusika- ja teatriakadeemia. Samuti viidatakse, et ta on muuhulgas kirjutanud teoseid Eesti riiklikule sümfooniaorkestrile ja Soome Uusinta ansamblile. Hiiu Leht lisab koos õnnitlustega, et\nMarianna Liik on pärit Kärdlast, alustas muusikaõpinguid Kärdla muusikakoolis ning heliloojateed koos muusikust isa Siim Liigiga.\nPlanells Schiaffino sündis 1988. aastal Valencias ja õppis Berliini muusikakolledžis. Tema teoseid on esitanud Ensemble Modern, Luzerni Festivaliakadeemia, WDR Sinfonieorchester Köln ja Saksa Raadio Filharmoonia Saarbrücken.\nSildid: helilooja, Luzerni festival, Marianna Liik


/ ... / Ukse varikatused\nAlgus / Sanitaartehnika, remont, küte / Uksed, ukselingid, katuseaknad / Ukse varikatused\nPARIM HIND € 537 / kuus € 8595 5/5 LAOS OLEMAS\nPARIM HIND € 425 / kuus € 6799 5/5\nPARIM HIND € 275 / kuus € 4399 € 4999 LAOS OLEMAS\nPARIM HIND € 469 / kuus € 7499 LAOS OLEMAS\nKatus ukse kohal Artens Kano, 120x100 cm\nPARIM HIND € 481 / kuus € 7699 2/5 LAOS OLEMAS\nKatus ukse kohal Artens, kaks osa, 120 x 100 cm\nVärv: Läbipaistev, Hall\nPARIM HIND € 650 / kuus € 10400 LAOS OLEMAS\nUkse varikatus EKO GREY 80x150 cm\nPARIM HIND € 1152 / kuus € 19200\nKatus ukse kohal Artens, 150 x 90 cm\nVärv: Läbipaistev, Balti\nPARIM HIND € 606 / kuus € 9699 4.3/5\nPARIM HIND € 581 / kuus € 9299 4.6/5\nvidaXL ukse varikatus, hall, 300 x 100 cm, PC\nGuttagliss STANDART katus, valge- 160X85 cm\nvidaXL ukse varikatus, hõbedane, läbipaistev, 150x90 cm, polükarbonaat\nGuttagliss kaitsekatus LED valgusega, roostevabast terasest 150x90 cm\nvidaXL ukse varikatus, must, 150 x 100 cm, PC\nMaja välimine osa on alati mõjutatud päikesevalguse, vihma või lume poolt, kuid täiendavate tööriistade abil saab neid ebameeldivaid protsesse mõnevõrra takistada. Kui soovitakse kaitsta ennast kuumuse või vihma eest, paigaldatakse kodudesse sageli ukse varikatused - see lahendus on mitte ainult kaitsva funktsiooniga, vaid annab majale ka väliselt võlu juurde. Neid paigaldatakse tavaliselt koju, kuid need sobivad ideaalselt ka terrassidele või rõdudele- see lahendus toimib alati, kui on vaja kaitset kahjulike keskkonnamõjude eest.\nKuidas valida sobiv ukse varikatus?\nTavaliselt hakkame alles siis mõtlema vihma ja muude keskkonnategurite kahjulikule mõjule, kui ilmuvad esimesed nähud, kuid isegi siis ei ole veel liiga hilja muretseda oma koju kvaliteetne varikatus välisuksele.\nVarikatus uksele kui ka varikatus majale on võimalik valida erinevate disainide ja värvilahenduste vahel. Näiteks klaasist varikatus annab majale või uksele üsnagi modernse välimuse, kuid samas võib seda teha ka puidust katus. Kõik oleneb Sinu enda maitsest ja kodu interjöörist, et selgitada, mis millega sobib. Lisaks on kõik tooted erinevates värvides, mistõttu on võimalik sobitada omavahel ka värve.\nOlulisel kohal on teada oma ukse mõõtmeid, et leida varikatus ukse kohale, mis kaitseks tervet ala. Selleks tutvu tootekirjelduses oleva informatsiooniga ning veendu, millises suuruses varikatust Sinu kodu paraku vajab.\nVarikatuste hind vastab kvaliteedile ning erinevate kujude ja värvide valik annab võimaluse kohandada seda muude maja elementidega, nii et sõltuvalt oma vajadustele saad valida kõige sobivama variandi. Lihtne paigaldamine, vastupidavus ja pikaealisus on peamised eelised, mistõttu praktiliste lahenduste austajad valivad selle tihti oma koju.\nSoodsad varikatused leiad Kaup24 veebipoest\nKui oled otsustanud osta kvaliteetse varikatuse ja otsid seda võimalikult soodsa hinnaga, siis soovitame külastada kaup24.ee e-poodi, kus ootab rikkalik valik madala hinnaga tooteid. Erinevate tootjate poolt pakutavad katused on ilusa disainiga ning kvaliteetsed. Tihti on käimas ka erinevad kampaaniad ja allahindlused, mistõttu saad osta parima hinna eest. Ära jäta võimalust kasutamata!\nLisaks saad kõik oma ostud sooritada kodust lahkumata, kuna internetist tellime nõuab vaid mõned hiireklikid. Valige enda ukse kohale sobivate mõõtmete ja kujundusega varikatus ning meie hoolitseme selle eest, et see oleks esimesel võimalusel Sinuni toimetatud. Seejärel jääb üle see ainult paigaldada ning saad aastaid nautida selle eeliseid - proovi ise ja veendu!


Anija mõisa interaktiivne püsinäitus "Mõisa aja lugu" | Tallinna üritused ja huvitegevused\nAnija mõisa interaktiivne püsinäitus "Mõisa aja lugu"\nLäbi mõisa kahe korruse on avatud interaktiivne mõisaajastu külastuskeskus, mis laseb tunda justkui oleksid sattunud mõisaajastusse. Teekonda läbi sajandite saadavad teejuhid – ajaloolised mõisaga seotud tegelased, kes pajatavad olnud aegadest ja näitavad oma mälupilte. Need mälupildid ilmuvad ka üleelusuurusena seintele ja on just paljude laste ja noorte suured lemmikud, nagu ka mõisamaketid, mis kujutavad mõisaajastu hiilgust ja langust. Lisainfo »\nTeisel korrusel on sisustatud toad mõeldes lastele ja lapsemeelsetele. Mõisa moetoas saab riietada magnetnukke kaunitesse tualettidesse ja kujutada ette, mis tunne võib olla selles rõivastuses mõisa ees promeneerides või suures saalis peenelt tantsu lüües. Kõrvaltoas saab võidu viljakotte loopida, mõisa maketti kokku panna ja pusida erinevate ülesannete kallal: nuputada, kuidas saada leib lauale, kes mida sööb või leida üles õige heeringatünn. Muuhulgas leiab teiselt korruselt kaks paksu pildiraamatut, millest üks räägib talulapse Atsi päevast ja teine vastukaaluks mõisa noorhärra Oswaldi omast ning nn. lustikummut pajatab omal moel, mis asju keegi mõisas ja vabal ajal ajas.\nAnija mõisa park on eriline oma liigirikkuse poolest. Härrastemaja taga on Prantsuse stiilis park, eemal laiub Inglise mõjutustega pargiosa. Läbi kogu 10 hektarilise ala kulgeb pea 2 km pikk „Meelte ja kogemuste tee“, mida ääristavad infotahvlid Eesti loodusest ning mõisarahva elust ja kommetest. Teele jäävad salapärased paigad – jalapuhkamiseks ja piknikupidamiseks linnupesad, käbirada jm, mille jätame avastamiseks. Koos külastusjuhiga rännates saab kuulda ka põnevat juttu, maitsta karaskit ja taimeteed. Lisainfo »\nMõisa hubases võlvkeldris asub käsitöökamber, mille perenaised on välja mõeldud toredaid töötube, mis sobivad nii kiireks näpuharjutuseks kui ka ajamahukamaks näputööks.\nAnija mõis on tõeline arhitektuuripärl, mis on 2020. aasta Muinsuskaitse aastapreemia nominent hästi restaureeritud mälestise kategoorias. Mõis lummab külastajaid ajastu- ja viimistluskihtide maitseka presenteerimisega. Siin on unikaalsed kaunistused välisseintel – Eestis haruldased bareljeefsed stukktahvlid, kui täpne olla ning tundlikult taastatud ajaloolised põrandad, ahjud, uuringute käigus välja tulnud ajaloolised tapeedid, maalingud ja palju muud. See kõik on igal juhul avastamist väärt.\nTasub silm peal hoida ka meie sündmuste kalendril, sest korraldame aeg-ajalt perepäevi ja teemaüritusi.\nKohtumiseni Anija mõisas!\nanijamois@gmail.com, kontakttelefon: 555 30038\nSõbrapäeva üritused »\n© 2022 Tallinna Linnakantselei


SharePointi loendist või teegist failide või üksuste otsimine - Outlook\nSharePointi loendist või teegist failide või üksuste otsimine\nKui olete loonud ühenduse rakenduse Microsoft Office Outlook 2007 ja SharePointi loendi või teegi vahel, on võimalik otsida loendiüksuseid või faile (nt Microsoft Office Word 2007 dokumente). SharePointi saidilt sisu otsimine on sarnane Outlookist meilisõnumite või teiste üksuste otsimisega.\n1. Outlookiga ühendatud SharePointi loendist või teegist otsimiseks saate kasutada kiirotsingut.\n2. Failid ja loendiüksused kuvatakse sõnumiloendis nii nagu meilisõnumidki.\nEnne alustamist peate looma ühenduse rakenduse Office Outlook 2007 ja SharePointi saidil asuva loendi või teegi vahel.\nÜhenduse loomine SharePointi loendi või teegi ja Outlooki vahel\nAvage veebibrauseris loend või teek, millest soovite SharePointi saidil otsida.\nKui te ei leia loendi või teegi asukohta, klõpsake linki Kogu saidi sisu kuvamine ja klõpsake siis loendi või teegi nime.\nKui teil palutakse kinnitada, et soovite SharePointi loendi või teegi ning Outlooki vahel ühenduse luua, klõpsake nuppu Jah.\nOutlookis lisatakse loend või teek uue kausta SharePointi loendid kaustaloendisse.\nOn võimalik, et kiirotsingu kõikide funktsioonide kasutamiseks peate mõned Microsoft Windowsi otsingukomponendid eelnevalt alla laadima. Otsing komponentideta on võimalik, kuid jõudlus ja funktsionaalsus on sel juhul piiratud.\nKiirotsingu funktsiooni kasutamise lubamine\nKui käivitate rakenduse Office Outlook 2007, võidakse teil paluda Microsofti värskenduste tarkvara veebisaidilt alla laadida. Allalaaditav komponent on Windows Desktop Search 3.0.\nKiirotsingu lubamiseks klõpsake kas viiba käsku Laadi alla või kiirotsingu paanil linki Klõpsake siin kiirotsingu lubamiseks, et minna Microsofti värskenduste veebisaidile. Kui te ei leia linki Klõpsake siin kiirotsingu lubamiseks, olete juba vajalikud komponendid alla laadinud ning kiirotsingu funktsioon on lubatud.\nOtsingute ning SharePointi loendite ja teekide kohta leiate lisateavet jaotisest Vt ka. Üksuste otsimiseks SharePointi loenditest või teekidest tehke järgmist.\nValige Elektronposti navigeerimispaanil jaotises SharePointi loendid oma loendi või teegi nimi (nt Ühisdokumendid).\nTippige otsingutekst kiirotsingu väljale .\nTipitud otsinguteksti sisaldavad failid või loendiüksused kuvatakse paanil Kiirotsingu tulemid.\nOtsingu kitsendamiseks sisestage lisakriteeriumid. Klõpsake kiirotsingu paani nuppu Laienda .\nNäpunäide. : Otsinguvaliku suurendamiseks (sh viimati kasutatud otsinguteksti või otsingusuvandite kasutamiseks) klõpsake noolt kiirotsingu väljal. Teegi failide indekseerimisega muutuvad otsingud kiiremaks.


Iris Saluri, kes kasvatas üksi nelja last: kui teed, ära karda ja kui kardad, ära tee! - Maaleht\nIirise suur unistus oli saada raadioajakirjanikuks. Sai ka, ainult tükk aega hiljem ja tegi Vikerraadios “Argipäeva” saadet. Kord oli külaliseks Meelis Atonen. Imepisikesed lastetoetused tollal juba olid, aga kuna Iirise kõik neli last käisid korraga koolis, siis olid rahaga tõesti kehvad lood.\nÜhel sügisel tuli vallavalitsusse ikkagi avaldus esitada, sest muidu poleks jõudnud õpikuid ja töövihikuid välja osta. Toona “Argipäevas” väljendaski Iiris Saluri mõtet, et kodus lapsi kasvatavatel emadel võiks olla emapalk. Meelis Atonen olevat pärast saadet tunnistanud, et see on tõesti hea idee.


EUROPA - PRESS RELEASES - Press Release - Ohjad patsiendi kätte: tuleviku digitaalne tervishoid\nRecent Press Releases\tOhjad patsiendi kätte: tuleviku digitaalne tervishoid\nOhjad patsiendi kätte: tuleviku digitaalne tervishoid Euroopa Komisjon on välja kuulutanud tegevuskava, mis aitab kõrvaldada takistusi digilahenduste igakülgselt kasutamiselt Euroopa tervishoiusüsteemides. Eesmärk on parandada tervishoiusüsteemi patsiendi seisukohast, võimaldada patsiendile paremat kontrolli oma tervise üle ja vähendada kulusid. Hoolimata sellest, et patsiendid ja tervishoiutöötajad on varmad kasutama kaugtervishoiulahendusi ja miljonid eurooplased on oma nutitelefoni alla laadinud rakendusi, mis võimaldavad neil oma tervist ja heaolu jälgida, tuleb tervishoiusüsteemi tõhustamiseks ja selle tulemusel kokkuhoiu saavutamiseks rohkem ära kasutada e-tervishoiu potentsiaali. Tegevuskavaga (valdkondade tervikloetelu 1. Lisas, MEMO/12/959) püütakse kiirendada tervishoiusüsteemis tehtavaid muudatusi ja täiustada seda süsteemi järgmiste sammudega: õiguskindlusetuse kõrvaldamine; süsteemide koostalitluse tõhustamine;\npatsientide ja tervishoiutöötajate teadlikkuse suurendamine ja oskuste parandamine; põhirõhu asetamine patsiendile algatustes, mis on seotud tema enda tervise kontrolliga, ja isikustatud meditsiini alaste teadusuuringute toetamine; tasuta õigusabi tagamine e-tervisega seotud ettevõtjate tegevuse alustamisel. Samuti on komisjonil kavas anda 2014. aastaks välja m-tervise (mobiilne tervishoid) alane roheline raamat, milles käsitletakse kvaliteedi- ja läbipaistvusküsimusi.\nTegevuskavale lisatud komisjoni talituste töödokumendis antakse õiguslik ülevaade sellest, kuidas praegu ELis kehtivaid õigusakte kohaldatakse piiriüleses telemeditsiinis (sellised teenused nagu teleradioloogia, -konsulteerimine või -monitooring). Praegu kuulub telemeditsiin mitme erineva õigusliku vahendi reguleerimisalasse. Dokumendis täpsustatakse piiriüleseid telemeditsiiniteenuseid osutava tervishoiutöötaja ees seisvaid probleeme, näiteks: kas ta peab olema patsiendi liikmesriigis litsentsitud/registreeritud?\nkuidas tuleks töödelda terviseandmeid? kas osutatava teenuse maksumus hüvitatakse? missugust vastutussüsteemi kohaldatakse kohtumenetluses?\nEuroopa Komisjoni asepresident ja digitaalarengu volinik Neelie Kroes ütles: „Euroopa tervishoiusüsteemid ei ole veel kokku varisenud, kuid märgata on esimesi mõrasid. On aeg 20. sajandi tervishoiumudel üle vaadata. Uues Euroopa e-tervise tegevuskavas näidatakse, kuidas tervishoid võib digitaalarengust kasu saada, ning sellega kõrvaldatakse takistused üleminekult arukamatele, ohutumatele ja patsiendikesksematele tervishoiuteenustele.”\nTervise- ja tarbijaküsimuste volinik Tonio Borg märkis omalt poolt järgmist: „E-terviselahendustega on võimalik meie kodanikele tagada kõrgekvaliteediline ja patsiendikeskne tervishoiusüsteem. E-tervise abil tuuakse tervishoiusüsteem inimesele lähemale ja tõhustatakse seda. See tegevuskava aitab kasutada ära e-tervishoiuteenuste potentsiaali, et inimeste eest paremini hoolitseda. Tänu piiriüleste tervishoiuteenuste direktiivist tulenevale e-tervise võrgustikule on võimalik suunata meie ühised jõupingutused kogu ELi tasandil koostalitlusvõimeliste lahenduste leidmisele.” Tegevuskava aitavad rakendada e-tervise võrgustiku (loodud piiriüleste tervishoiuteenuste direktiiviga) liikmed, kes on otseseks ühenduslüliks liikmesriikide tervishoiuasutuste ja valitsusasutuste vahel. Taustteave\nUus e-tervise tegevuskava valmis vastusena liikmesriikide 2009. aasta taotlusele. Uue kava koostamiseks korraldas komisjon 2011. aastal avaliku arutelu. Euroopa digitaalarengu tegevuskava hõlmab kolme e-tervisealast meedet, mille eesmärk on võtta laialdaselt kasutusele telemeditsiiniteenused ning tagada patsientidele juurdepääs oma terviseandmetele ja teenuste koostalitlus.\nHoolimata majanduskriisist suurenes telemeditsiinituru maht 9,8 miljardilt dollarilt 2010. aastal 11,6 miljardile dollarile 2011. aastal ning 2017. aastaks peaks ülemaailmse m-terviseturu maht kasvama 17,5 miljardi euroni.\nMõnes ELi liikmesriigis kulutab valitsus oma eelarvest tervishoiule kuni 15%.\nNeed faktid annavad tunnistust kiiresti muutuvast olukorrast, millega toime tulekuks peab e-tervise tegevuskava olema piisavalt paindlik. Euroopa Komisjon on juba terve kümnendi aktiivselt tegelenud e-tervise küsimusega. Varem on komisjon selles valdkonnas teinud järgmist:\n2004. aastal võeti vastu esimene e-tervise tegevuskava; 2008. aastal võeti vastu komisjoni teatis telemeditsiini kohta; 2008. aastal käivitati ulatuslik tervishoiusüsteemi uuendamise teemaline katseprojekt, millega mõõdetakse telemeditsiiniteenuste tõhusust ja tasuvust üheksas Euroopa piirkonnas; 2008. aastal võeti vastu soovitus digitaalsete terviseloosüsteemide koostalitlusvõime kohta; 2011. aastall võeti ELis vastu esimene õigusakt, mille sätetes käsitletakse e-tervise koostalitlusvõimet, ja direktiiv patsiendiõiguste kohaldamise kohta piiriüleses tervishoius;\n2011. aastal kaasati laialdasse katseprojekti epSOS 23 riiki, et üle Euroopa katsetada piiriüleseid patsientide terviseandmete kokkuvõtteid ja digiretsepte;\n2011. aastal käivitati täisväärtusliku eluperioodi pikendamist käsitlev innovatsioonipartnerlus (EIPAHA), mis hõlmab 261 kohustust, mille on võtnud partnerlusega liitunud rohkem kui 3000 sidusrühma, et praegusest kuni 2015. aastani parandada nelja miljoni eaka eurooplase elukvaliteeti. Nende kohustuste hulka kuuluvad integreeritud hooldusteenused ja krooniliste haiguste kontrolli all hoidmine, milleks kasutatakse uuenduslikke telemonitooringulahendusi.\n2012. aastal loodi e-tervise võrgustik, kuhu on koondunud kõik ELi liikmesriigid eesmärgiga töötada välja e-tervise koostalitlusvõimet käsitlevad suunised.\nE-tervise tegevuskava aastateks 2012–2020: korduvad küsimused (MEMO/12/959)\nE-tervise veebisait http://ec.europa.eu/digital-agenda/en/european-ehealth-policy\nVolinik Neelie Kroes:\nhttp://twitter.com/neeliekroeseu Volinik Tonio Borg:\nE-tervise tegevuskava ja komisjoni talituste töödokument, telemeditsiini käsitlev komisjoni talituste töödokument:


Poldri tänav – Vikipeedia\nPoldri tänav on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Sadama asumis.\nPoldri tänav sai nime 13. augustil 2008. Poldri tänav on saanud nime lähedal asuva Tuukri tänava varasema nime (Hollandi tänav) mõjul (polder – allpool naaberveekogu pinda asuv üleujutuse eest tammistatud ala).\nSadama asumi ja Poldri tänava piirkonna areng on seotud 19. sajandi viimane veerandiga, kui pärast Tallinna kindluse likvideerimist anti 1873. aastal linnale kogu Tallinna sadama sisesadam. Piirkonda asuti ehitama tööstusettevõtteid ja laohooneid.\nLootsi tänava kanti jäid suurte kaubafirmade (Koch, Girard de Soucanton, Thomas Clayhills and Son, Meyer ja Co jt tänapäeva Poldri tänaval) laod. Poldri 3, Tuukri tänav 1A ja Tuukri 1 kuulusid ettevõttele Meyer ja Co. Kochi aitade kõrval on Poldri tänava sadamalaod teine terviklikumalt säilinud laokompleks Tallinna sadama piirkonnas, mis on vaid murdosa I maailmasõja eelsetest arvukatest ladudest ja töökodadest.\n↑ Leele Välja, OÜ Arhitektuuriväljad. Tallinna kesklinna väärtuslikud hooned. Tallinn 2020, lk 20\nPildid, videod ja helifailid Commonsis: Poldri tänav\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Poldri_tänav&oldid=5945963"\nSelle lehekülje viimane muutmine: 15:19, 16. august 2021.


Põhja-Tallinn kutsub üles prügistajatest teatama - Kõik\n"Igal kevadel märkame jälle, kuidas lumehangest sulab välja prügi või toimetatakse avalikele haljasaladele ehitusjäätmeid," märkis Põhja-Tallinna linnaosavanem Peeter Järvelaid.\nPilt: Põhja-Tallinna LOV. Ehte kõrgepingeliinide haljasalale on keegi betooni maha valanud.\nPõhja-Tallinn kutsub üles prügistajatest teatama (2)\nPõhja-Tallinna valitsus kutsub üles märkama risustajaid ja prügistajaid, kutsudes neid korrale ning teavitades sellisest tegevusest koheselt MuPot.\n"Igal kevadel märkame jälle, kuidas lumehangest sulab välja prügi või toimetatakse avalikele haljasaladele ehitusjäätmeid. Äsja renoveeritud Ehte koeraplatsi kõrvale on keegi betooni maha valanud. Oleme tänulikud info eest, kui keegi antud tegevust märkas või kui tulevikus märkate kahtlast tegevust, siis andke palun sellest teada MuPo lühinumbril 14410. Kuna mõned kodanikud peavad veel tänapäeval normaalseks oma prügi metsa või haljasalale vedada, siis proovime kodanikujärelevalvega selle vastu sõdida," ütles Järvelaid.\nLinnaosavanem kutsub inimesi teavitama MuPot kõikidest heakorra ja avaliku korra rikkumistest esimesel võimalusel, kuna nii on võimalik kõige kiiremini ja operatiivsemalt tegutseda.\n"Prügistamine on kogukonnavastane tegu ja kogukond võiks neid inimesi korrale kutsuda, aidates neil leida tee jäätmejaamani, mitte parki või metsa," lisas Järvelaid.


Teekatte Puhastamine 🔧🔧 Näpunäiteid Kodu Paranemist. Tee Oma Käed - 2019\nKivivannide Valamud: Puhastamine Ja Hooldus\n5 Eelistest High Output Alternator\nTeekatte puhastamine on protsess, mida peetakse elementaarsete hooldustööde osaks koos oma väliskorpusega. Puhastamisel ja teatud tingimustel, mis nõuavad teki tegelikku puhastamist, on eripära. Kui on vaja teekatte puhastamist Kui teatud tingimustel on tekkinud, tuleb kasutada klapi puhastust. Näiteks on hea mõte eemaldada sellised prahid hallitusseeni, mustuse ja jäägina enne nende kogunemist.\nTeekatte puhastamine on protsess, mida peetakse elementaarsete hooldustööde osaks koos oma väliskorpusega. Puhastamisel ja teatud tingimustel, mis nõuavad teki tegelikku puhastamist, on eripära.\nKui on vaja teekatte puhastamist\nKui teatud tingimustel on tekkinud, tuleb kasutada klapi puhastust. Näiteks on hea mõte eemaldada sellised prahid hallitusseeni, mustuse ja jäägina enne nende kogunemist.\nTeekatte puhastamise protseduur\nTeekatte puhastamise protsess hõlmab mõnda sammu, sealhulgas:\nEttevalmistus - teekatte puhastamiseks mõeldud ala ettevalmistamiseks on arukas eemaldada kõik esemed, mis ei kuulu teki puhastamisse. Samuti on hea mõte ümbritsevatesse piirkondadesse veega leotada, et lahjendada ükskõik millist teki puhastamise kemikaale, mis võivad pihustuda.\nKeemiline valmistis - Veenduge, et kõik valmistaja spetsifikatsioonide kohaselt puhastaksid puhastusaineid, kandke kindaid ja silmade käiku.\nPuhastamine - Mõne aja jooksul on tark, et töötada väikesel tekil, kasutades puhasti ja laske tootjal soovitada seda aega. Jälgige seda, teki puhastades kõva harjaste luudadega. Puhastage kindlasti puidu tera ja mitte selle vastu. Kui olete valmis, loputage piirkonda.\nVideod Seotud Artiklid: Kahe rehvi vahetamine. Põhitõed..\nPõhiline » Välisilme Kodu » Teekatte Puhastamine\nVäliste Seinakinnaste Otsimine\nRock driveway'i installimine annab teile suurepärase sissekäigu teie kodusse. Sõukruvi materjali kasutamine sõidutee jaoks võib tuua teile mitmeid unikaalseid eeliseid. Siin on mõned põhjused, miks võiksite kaaluda oma sõiduteele ringikujunduse kasutamist. 1. Light Selle kalaliigi üheks suureks eeliseks on see, et see on kerge võrreldes teiste kivimite liikidega.\nVinüülist Treppide Paigaldamine


1820. aasta kevadel pani taanlane Hans Christian Ørsted magnetilise kompassinõela metalltraati läbiva elektrivoolu abil liikuma. Ta ristis selle nähtuse elektromagnetismiks ja pani aluse tänapäevasele tehnoloogiale. Füüsikud kasutavad Ørstedi avastusel põhinevaid tehnoloogiaid kõikvõimalikel viisidel – nad näevad su mõtetesse ja loovad igikestvaid energiaallikaid.\nKõik need lahendused, millega me end igapäevaelus aina enam ümbritsenud oleme ja millest meie ühiskonnakorraldus järjest rohkem oleneb, said alguse 1820. aasta kevadel, kui Taani füüsik Hans Christian Ørsted avastas, et elekter ja magnetism on ühesama loodusjõu kaks poolt. Ørsted ise ei hoolinud oma avastusest põrmugi. Elektromagnetismi võimalusi hakkasid seetõttu seadmetes rakendama hoopis teised.\n1800. aastate alguses tundsid teadlased magnetilisust põhiliselt looduslike magnetiliste omadustega mineraalide ja kivimite kaudu, just nagu teati 17. sajandi algusest, et Maal on magnetväli, mis võimaldab kompassi järgi navigeerida. Elektrit seevastu kujutleti müstilise jõuna, mis näis olevat peamiselt bioloogiline – selle näiteks oli elektriangerjas –, kuid mis võis tekitada ka sädemeid ja panna metalltraadi sädelema.\nTema vooluallikaks oli primitiivne aku, mis koosnes lahjendatud happega täidetud vaskanumasse asetatud tsingiplaatidest. Ørsted lülitas patarei sisse, ühendades negatiivselt laetud tsingi ning positiivselt laetud vase. Traadis tekkis vool. Kui ta kompassi traadi lähedale tõi, hakkas selle nõel imelikult käituma. Ørsted järeldas, et see oli tingitud sellest, et elektrivool tekitas lokaalse magnetvälja, mille mõju oli nõelale Maa magnetvälja omast tugevam.\nPärast avastust saatis Ørsted ettekande Pariisi Teaduste Akadeemiale. Prantsuse füüsikud said aru, et kui Ørstedil oli õigus, muudab see täielikult nende ettekujutust elektrist. Oli ka hulganisti skeptikuid, ent kui korraldatud loengul teadlased oma silmaga kompassinõela jõnksu nägid, puhkesid ovatsioonid. Ettekanne polnud veel õieti läbigi, kui Prantsuse füüsik André Marie Ampére juba koju tormas ja jalamaid katsetama asus. Mõne nädalaga avastas ta, et raudvarda saab magnetiseerida, kui varras ümbritseda elektrit juhtiva mähisega. Avastused näitasid teadlastele kogu maailmast võimalusi, mida pakkus elektromagnetism – fenomen, mille Ørsted ise nimetas uueks loodusjõuks.


Kui vana on kinematograafia või kes leiutas “elavad pildid”? Sellele küsimusele ei saa üheselt vastata, pigem fikseeris 19. sajandi lõpu üldinimlik leidlikkus koos tehnika arenguga protsessi, mida me täna nimetame kinematograafiaks. Siit jäi ainult väike samm kino kui meelelahutusasutuse sünnini. Selle astusid esimesena Auguste ja Louis Lumière, kes 1895. aastal asutasid Pariisis kino “Cinematographe-palee” ja hakkasid seal oma filme demonstreerima.\nMöödus vaevalt aasta, kui kino jõudis Eestimaale. Sügisel 1896 korraldati Tallinna Börsihoone väikeses saalis esimesed kinoseansid. Kuu aega hiljem korrati etendusi Tartus. Peagi jõudis kino ka teistesse Eesti linnadesse. Kino algaastatest on pajatanud kujundlikult tollane ajakirjandus, mille reklaamiküljed kutsusid rahvast “liikuvaid pilte” vaatama. Ekraani täitsid põhiliselt liikumist ilmestavad pisipalad, millega kaasnes tihti vaatamist segav pildile iseloomulik värin. Alates detsembrist 1907 anti Rataskaevu tänav 6 hoones etendusi juba K. Stephani uusima ja täiuslikuma kinematograafi (elektro-biograafi) abil, mis tagas senisest märksa kvaliteetsema pildi.\nKui algselt andsid etendusi rändkinod, siis uue sajandi esimese kümnendi lõpus hakkas tekkima statsionaarne kinovõrk. Esimese paikkinona Eestis avati aprillis 1908 Tartus kino “Illusion”, mille välimus ei meenutanud küll tänapäeva mõistes kultuuriasutust, kuid mis sellest hoolimata mahutas 360 vaatajat. Ja publikut jätkus. 26. juulil 1908 avati Tallinnas Pärnu maanteel, Viru väravate juures, juba 952 kohaga kinoks ehitatud “Metropol”. Tõsi, kinona sai see tegutseda vaid paar aastat, seejärel muudeti hoone restoraniks.\nEsimesed kinohooned olid tagasihoidlikud puitehitised ning seal näidati enamasti naljapilte ja kohalikku elu kajastavaid lühipalasid. Peagi hakkas aga filmide pikkus kasvama. Aastatel 1913–1915 ei olnud harulduseks juba mitmeseerialised filmid, mis kestsid vahel isegi mitu tundi. Esimeseks täispikaks Eestis tehtud filmiks oli “Mineviku varjud,” mille esmalinastus toimus 1924.\nMida enam kasvas kino populaarsus, seda uhkemaks muutusid kinohooned. Kinosid jagus nii vaesemale vaatajaskonnale kui peenemale seltskonnale. Selle aja üheks kenamaks ehitiseks oli 1915 valminud “Apollo” (1977 lammutatud “Foorum”). 1911 avati Aia tänaval “Kasino” (hilisem ujula, täna kaubanduskeskus). 1926 valmis eriti luksuslik kino lausa Vabaduse platsi äärde, saades nimeks “Gloria Palace” (täna Vene Draamateater). Tallinna ja Eesti suurimaks kinoks kujunes enne Teist maailmasõda “Grand-Marina” Mere puiesteel (hävis maailmasõja ajal). Selle saalis oli 1266 kohta. Statsionaarseid kinosid ei rajatud mitte ainult Tallinna, kinohooned kerkisid ka Tartusse, Kuressaarde, Rakverre ja mitmele poole mujale. Filme näitasid kõikvõimalikud seltsid, ühingud, organisatsioonid. Tekkisid suve- ja vabrikukinod. Kinovõrk laienes väikeasulatesse, nagu Elva, Märjamaa, Räpina jt. Kinokultuur haaras kõiki elanikekihte. Massilise filmide demonstreerimise tuhinas eirati aga tihti elementaarseid ohutusnõudeid – seda tingimustes, kus tegemist oli väga tuleohtliku nitroalusel filmilindiga. Ja nii toimuski 1937. aastal äärmiselt kurbade tagajärgedega tuleõnnetus Kilingi-Nõmmel, kus seansi ajal plahvatasid filmid ja hukkus 17 koolilast.\nAlguses oli kinematograafia oluliseks vajakajäämiseks heli puudumine. Esmalt püüti helitausta luua saatemuusika abil otse vaatesaalis, seejärel katsetati filmide helindamist Edisoni fonograafi abil. Sel moel helindatud filme näidati Eestis esmakordselt vanas “Grand-Marina” tsirkus-kinoteatris 1909. aastal. Esimese tõelise helifilmina linastus Tallinnas filmistuudio “Warner Brothers” toode “Laulev narr” alles 1929. Esimesed Eesti oma helifilmid jõudsid ekraanile 1937.\nKuna film oli endiselt must-valgetes toonides, jäid lisada veel värvid. Algselt filme koloreeriti, seejärel, nii kuidas arenes värvifotograafia, tekkis eeldus ka värviliste kinofilmide saamiseks. Esimeseks värvifilmiks Eesti ekraanil oli “Paramounti” film “Hulkurite kuningas”.\nEnne Teist maailmasõda kujunes kinokunst oma 56 kino ja 7 miljoni vaatajaga aastas vaieldamatult kõige populaarsemaks meelelahutuse ja vaba aja veetmise vormiks Eestis. Kino esmaavastamisest maailmas oli möödunud vaevalt 45 aastat.\nHARALD RAUDI on Filmiarhiivi arhivaar.


Algab taotluste vastuvõtmine fassaadide korrastamiseks – Adaur.ee: kinnisvaraturg peopesal\nAlgab taotluste vastuvõtmine fassaadide korrastamiseks\nSildid: elamu, ERR, graafik, hoone, Kalle Klandorf, korter, korteriühistu, laen, linn, linnaosa, maksumus, projekt, Rimi, Tallinn, Tallinn.ee, territoorium, toetus, ühistu, valitsus\n1. märtsil, algab Tallinna linnaosade valitsustes taotluste vastuvõtmine toetuste saamiseks projekti “Fassaadid korda” raames.\nAbilinnapea Kalle Klandorfi sõnul toetatakse projektiga „Fassaadid korda“ korteriühistuid, kes on Tallinna linna territooriumil asuvate korterelamute parendamisel ja rekonstrueerimisel seadnud eesmärgiks energiatõhususe tõstmise ning samuti hoonete fassaadide ilmestamise supergraafikaga.\nToetust antakse kuni 10% krediidi- või finantseerimisasutuselt taotletavast korterelamu renoveerimislaenu summast või abikõlblike kulude summast. Rekonstrueerimistööde puhul antakse toetust 20 000 eurot aastas. Korteriühistu tellitud supergraafika teostamiseks antakse toetust kuni 70% selle maksumusest, kuid mitte rohkem kui 3000 eurot.\nTäiendavat infot projekti kohta saab aadressilt www.tallinn.ee/fassaadidkorda ning linnaosa valitsustelt.\n10.03.2016 Toetuste taotluste vastuvõtt projektis „Fassaadid korda“\n15. märtsil algab taotluste vastuvõtt projektis „Fassaadid korda“ osalemiseks. Taotlusi võetakse korteriühistutelt vastu digitaalselt või linnaosavalitsustes esmaspäeviti kell 15.00-18.00 ja neljapäeviti 10.00-12.00. Täiendavat infot proj\n15.03.2016 Projekt „Fassaadid korda“ ootab taotlusi\nAlates 15. märtsist saab esitada taotlusi projektis „Fassaadid korda“ osalemiseks. Taotlusi võetakse korteriühistutelt vastu digitaalselt või linnaosavalitsustes esmaspäeviti kell 15.00-18.00 ja neljapäeviti 10.00-12.00. Täiendavat infot p\n06.03.2017 Käib taotluste vastuvõtmine fassaadide korrastamiseks\nTallinna linnaosade valitsustes võetakse vastu taotlusi toetuste saamiseks projekti “Fassaadid korda” raames. Abilinnapea Kalle Klandorfi sõnul toetatakse projektiga „Fassaadid korda“ korteriühistuid, kes on Tallinna linna territoo\n09.02.2018 Jätkub projekt „Fassaadid korda“\nTallinna linnaosavalitsused võtavad 1. märtsist vastu projekti „Fassaadid korda“ toetusetaotlusi. Projektiga toetatakse korteriühistuid, kes on Tallinna linna territooriumil asuvate korterelamute parendamisel ja rekonstrueerimisel seadnud eesm\nUuem uudis: Praktiline käsiraamat “Nõuanded koduostjale” aitab leida unistuste kodu ››\n‹‹ Vanem uudis: Täna on „Hoovid korda“ taotluste esitamise lõpptähtaeg


SCANIA R420 LA4X2MNA - Kuuluta24\nKuulutuse ID: 107824\nHind: 18 900.00 €\nLisatud: 07.02.14 15:16\n18900 EUR (lisandub km)\nMüüa SCANIA R420 LA4X2MNA 11.7 309 kW -05, kasutatud, sadulveok, punane, odomeetri näit 867000, bensiin, tagavedu, manuaal, 2 ust, 2 kohta, konditsioneer, puldiga kesklukk, ABS pidurid, signalisatsioon, veojõukontroll, udutuled, üleval lisatuled, reguleeritav roolisammas, roolivõimendi, elektriliselt reguleeritavad peeglid, elektriaknad, elektriline katuseluuk, püsikiirusehoidja, diferentsiaali lukustus, stereo, kompuuter, Tühimass (kg): 8200, Täismass (kg): 19000, Kandevõime (kg): 9800, Kütusepaagi maht (l): 1000, ülevaatus kehtib 02.2014;\nMagamiskohtade arv 1; Õhuga juhi iste, Intercooler, kiiruse piiraja, hüdropump, spoilerid. Rehvid ees 385/65/R22,5 10mm, taga 315/80/R22,5 5mm. Vedrustus ees parabool ja taga õhk. Pidurid ees ja taga: ketas. Sõidumeerik: Ketas. Masinal on peal hüdropump. Kui soovitakse osta masinat koos hüdropumbaga siis hind on 21900€+km. Masin on väga heas töökorras ja pidevalt sõidus. Kui on soov masinat näha siis tuleks eelnevalt kokku leppida. RENDI JA JÄRELMAKSU VÕIMALUS!!!