NKK Sakala: juuli 2010\nRäägi oma Kooli Lugu!\nSeoses alanud juubeliaastaga ning ajaloo säilitamise huvides korraldab Kaitseliidu Kool suure ülemaalise lugude kogumise.\nIgal kaitseliidu Koolis õppinul, õpetanul ja muul moel Kooliga kokku puutunud inimesel on nüüd võimalus oma lugu rääkida. Teretulnud on muhedad jutud kõige kohta, mis kunagi Kaitselidu Koolis juhtunud on, mis mõtteid siin mõeldud on ja mis tegusid tehtud ning mis sellest kõigest edasi on saanud.\nKirjutada võib Koolist leitud ustavatest sõpradest ja pikkadest öödest õpiku taga, unustamatutest instruktoritest ja kõgest muust, mis tuleb meelde mõeldes Kaitseliidu Koolile. Loe täpsemalt http://www.facebook.com/l/d514cR6V2GyoPSKPwQ0209djfSQ;kool.kaitseliit.ee/\nat 21:43 Kommentaare ei ole:\nMari Raamoti sünniaastapäevale pühendatud rattaretk 6-8.august 2010.a.\nRaske õppusel, kerge lahingus ....\nPühapäeval, 11.juulil 2010.a. peale lõunat lõppes meie nädalavahetuse esmaabi täiendõppelaager, kus osalesid nii Sakala, Valga, Järva, Võru ja Tartu malevate esmaabihuvilised. Kogu nädalavahetuse vältel täiendati oma teadmisi esmaabialste teadmiste ja tegevuste läbiviimisel, lahendati mitmeid situatsioonülesandeid, ning prooviti osalemist kannatanutena.\nEks nii mõnelegi osalejale oli esmakordne, ja võib-olla ka esiagu hirmutav ning võõras, ööbimine metsas ilma telgita ja laagrikorra järgmine, kuid mitmed meeskonnatöö harjutused ja õppetunnid andsid osalejatele teadmise, et miski ei ole hirmus ja kõik on üle-elatav, kui sul on meeskond, mille peale võid julgelt loota. Jah, esimesel öösel, nende väheste unetundide jooksul, sai tõesti kuulatatud iga krõpsu ja häälitsust öisest metsast, seda enam, et samas piirkonnas oli vahetult karu liikvel nähtud ... Meie laagriplatsi ta seekord külastama ei tulnud, kuid elevust tekitas see meile siiski.\nVäga meeleolukaks ja toredaks kujunes meil laupäeva varahommikune rabamatk ja päikesetõus. Meie teejuht, Jaak Põldma, on tõesti fantastiline - lõpmatuseni võib kuulata tema meenutusi ja teadmisi rabast ning loodusest üldse. Peale päevast pingelist õppetegevust metsas oli meil hea võimalus külastada Jaagu reheelamut ja vaadata talu ajalooliste tööriistade kogu. Ja seda mitte ainult vaadata! Meil kõigil oli võimalus teadmised proovile panna ja tööriistade osas välja nuputada, mida nendega omal ajal tehti. Tublimaks osutus seekord Maghta Valgast. Vaid veidikene jäi parima tiitlist puudu meie ringkonna esindajal Mallel. Õhtu lõpuks oli peremehel meile välja pakkuda saunamõnude ja pallimängude nautimine, millest me kindlasti loobuda ei soovinud. Meie suured-suured tänud Jaagule tema ääretult sooja külalislahkuse eest!\nVälilaagri lõpetas viimasel päeval „Aardejaht“, kus kõigil osalejatel tuli leida ja täita laagri lähipiirkonnast instruktorite poolt peidetud ülesandeid. Et õpitu ikka hästi meelde jääks, siis sai kõik teemad veel ühiselt läbi räägitud. Kindlasti jääb paljudele elevusena meelde kanderaami valmistamine käepärastest vahenditest ja selle abil instruktori transport. Metsast välja toimetati meid, instruktoreid, kõiki väga kindlalt, ning julgelt võib väita, et ükski meekond sellega hätta ei jää, kui neil seda kunagi vaja peaks minema.\nPingelise nädalavahetuse lõpuks võib tõesti öelda „raske lahingus“. Kerge ei olnud meist kellegil, ei osalejatel, ega instruktorietel – väga sooja ilma ja üsna tiheda ajakava juures püüdsime jälgida osalejate vastupidavust, ning hoida õppe- ja puhkeaeg kenasti tasakaalus.\nEks nii mõnegi situatsiooni ja olukorra juures pidime olema veidi karmimad, kuid selge on see, et ka veidi negatiivsem tagasiside on vajalik. Esmaabi andmine eeldab põhiteadmisi, otsustavust ning kindlasti väga head meeskonnatööd. Läbi mitmete mängude ja ülesannete püüdsime seda oma osalejatele anda ja kindlasti kehtib siin kena põhimõte, et „raske õppusel, kerge lahingus“.\nMida rohkem õpime ja harjutame, seda kergem on meil siis, kui meie teadmisi ja oskusi reaalselt vaja peaks olema.\nTänud meie laagri instruktoritele: Jaanale, Tiiale ja Ingele,\nMallele ning loomulikult kõigile vapratele osalejatele!\nTartu Naiskodukaitsjate tegemisi ...\nVahvat lugu, kuidas Tartu Naiskodukaitsjad juuni lõpupäevil Raadil oma Maakaitsepäeva tähistasid, võid lugeda siit\nEA kriisiõpe, 03 juuli 2010.a.\nLaupäeval 03.juulil toimus Viljandi ja Tartumaa piiril kompleksõppus «Jõesuu 2010», mille käigus viidi läbi Lõuna-Eesti päästekeskuse poolt korraldtud suurõnnetuse likvideerimise simulatsiooni. Õppuse eesmärk on harjutada eri operatiivteenistuste ja Kaitseliidu koostööd ja kannatanutele andsid abi lisaks Kaitseliidu Sakala Maleva liikmetele kiirabi, päästeameti ja politsei töötajad.\nSakala ringkonna tegevliikmetel oli hea võimalus osaleda antud situatsioonõppes kannatanutena, saades läbi õppuse kogemusi. Siinkohal tänud meie kõigile vapratele osalejatele/kannatanutele: Leili, Egle, Relly, Margit, Diana, Kristi, Suzanne, Otmar, Magnus ja Jaanus.\nLoe üritusest täpsemalt


27. juuni 2012, 13:35\nVähenda Eile avalikustas Euroopa narkoseirekeskus (EMCDDA) uue Euroopa kanepituru uuringu.Uurimus näitab, et tervelt 80 protsenti Eestis tarbitavast kanepist on siin ka kasvatatud. Võrdluseks, lõunanaabrid lätlased ise aga kasvatatud kanepit kuigi palju ei kasuta - see müüakse eelkõige Rootsi ja Eestisse. Läbiviidud uuringu kohaselt kuuluvad nii Eesti kui Läti Euroopa Liidus riikide sekka, kus tarbitakse 85-90 protsendi ulatuses enamasti kanepilehti, mitte kanepivaiku. Kanepilehtedest ja kuivatatud õitest valmistatud marihuaana on lihtsaim kanepitoode (THC ehk tetrahüdrokannabinooli sisaldus 0,5-5,0%), kuivatatud kanepivaigust ja pressitud õitest valmistatakse aga hašišit (THC sisaldus 2-20%). Seesuguse tarbimise osakaaluga on Eesti 11.-13. kohal.Eestis on kanepi hind võrreldes paljude teiste Euroopa riikidega kõrgem. Nii Eesti kui Soome kuuluvad kuue riigi sekka, kus gramm kanepilehte või kanepivaiku maksab rohkem kui 12 eurot.Vaata raportit SIIT! Loe kõiki kommentaare (59)\n(9) 25. mai 2013 07:57\n(17) 24. mai 2013 21:57


24.05.2011 Laulasmaa 25/05/11 11:41\nTäna jäime natuke hiljaks, saime kella 6st randa, tuul hakkas juba vaibuma (mulle on see ülepurjestus meeldima hakanud ) Sõitis ca 20 lohet, oli nii 9m2, 7m2 ja isegi 12m2 pille. Sõita oli täitsa okei kuid hooti olid puhangud tugevad ja siis kadus nagu tuul üldse ära. Aga natuke olen jälle julgemaks läinud, hüpped ainult kasvavad ja kasvavad. Kui keegi teab tegelast kes disainis RRD type 9 siis andke talle pumbaga kõvasti vastu pead.\n23.05.2011 Kakumäe 25/05/11 11:36\nEsimene tunne kui randa jõudsin, oli nagu oleks karnevalile sattunud. Lohesid lendas kokku 43tk, hullumeelne kogus. Aga eks vesi on soojaks läinud ja huvilisi ka juurde tekkinud. Tuule oli küll out of control. Ise sõitsin 9m2 pilliga millega oli vahepeal täiesti hullumeelne ülepurjestus, kardan et puhangud võisid olla isegi 20m/s. Aga ilm oli ilus ja vesi oli soe. 3/2 kalipsoga on juba täitsa okei. Vesi on ka õnneks tõusnud enam ei pea rannast vette mingit matka korraldama.\n13-15.05.2011 RRD Laager Saaremaal 17/05/11 09:34\nVäga keeruline on seda nädalavahetust kokku võtta, sest mõne mälestuse asemel on 404. Aga alustame siis reedest, kell oli 6 kui telefon kohvile kutsus, mõned võikud ja õue. Alarit ei pidanudki kaua ootama. Natuke peale 7 oli juba Nikolai pool ja lendasime Saaremaa poole. Kella 9 paiku saime kenasti praamile ja nagu naksi olimegi saares. Kuna polnud tuult polnud ka kuhugi kiiret, kihutasime Mändjalga. Seal ootas meid üks mõnus pink kus kukkusime täiesti poolkogemata pudelisse. Üks hetk ilmus välja ka Kesa kes hakkas oma surfiklubi ehitama. Vahepeal tuli ainult öömaja orgunnida, sest tuli välja, et kämpadel bronni polnud. Igatahes lõunast hakkas juba rahvast kogunema ja kõik toimetasid midagi. Kella 5st oli tunda kuidas puud vaikselt liikuma hakkasid, lendasime siis kõik autodesse ja kihutasime Kaugatamale. Rand oli kivine ja ei olnud eriti lohetajasõbralik, aga sai tunnikese sõidetud ja sellest piisas. Õhtul istusime kõik Mändjala surfiklubis ja tundsime ennast hästi. Enamus otsustasid, et lähevad Divasse möllama, mina ja Alar tahtsime sõidupäeva ja prognoos lubas laupäevaks natuke tuult, seega tuttu. Öösel tuli loomulikult härra Nikolai kes arvas, et jube äge on oma eurosid täis teksased tagurpidi keerata ja toakaaslastel öösel möllu korraldada (jõhker väss oli!!!) . Laupäeva ärkasime, kell oli vist 10 kui hakkasime Sõrve, jah Sõrve poole kihutama, prognoos oli ööga ära kukkunud ja tuli ennast kiiresti liigutada. Kui jõudsime sõrve siis seal oli üks cabrinha ja veel mingid lohed, puhus umbes 10/ms. Ega siis midagi varustus selga ja lohe üles. Auto parkisime parklasse. Alguses võtsin 9m2, see vedas kenasti, kuid hüpata eriti ei julenud, et sest seal tundus kuidagi liiga kivine olevad. Siis hakkas tuul vaibuma, kuna Alar võttis kaldal päikest võtsin talt 11m2 edge ära, väntasin natuke sellega kuni tuul täitsa ära kukkus. Siis toimus midagi enneolematut, merelt tuli selline valge sein, meeletu udupilv. Nähtavus selles pilves oli 10m. Tuul oli endiselt 4m/s kuid lohe vedas seal udus nagu loom. See oli midagi erakordset. Sõitsime siis oma 4 tundi ära ja siis tagasi Mändjalga. Mändjalas oli pidu juba alanud, surfiklubi grill oli jälle kuumaks aetud ja liha tuli nagu Vändrast laudu. Raigoga jälgisime pidevalt lippu, kuna see oli kahtlaseld läände keeranud, järsku keeras tuul täitsa läände ja viskas sellise 5-6m/s breezi peale. Mina, Raigo ja Kesa saime kenasti 30-45 min triibutada kuniks tuul ära kukkus ja tuli hakata tegelema teiste tähtsate asjadega. Natuke sai jälle rannas tiksutud ja seejärel Kuressaarde ronitud, kõigepealt Shadusse(vist kirjutatu nii) Alariga loopisime mõned tekiilad ja muud nodi (404). Seejärel Diivasse kus rahvast hullutasid vanameistrid Cool-D ja Kozy, mehed tegid hea live, tehti enamjaolt vanu lugusid mis noorusajast veel kenasti meeles. Sealt edasi on kõik blackout. Hommikul ärkasin sellise ebameeldivalt tugeva peavaluga. Ega pikka pidu polnud rannas oli 7-9m/s tuul ja ei mingit magamist. Kõik kellel vähegi isu ja jõudu need ronisid peale ja tegid oma triibud ära. Me sõitsime üle 4 tunni. Peale seda oli selline tunne, et a)Kas suren kohe ära b)Piinlen ülehomseni. Igatahes asjad kokku ja praamile. Üldjoones oli Laager mõnus, eks seal mõned asjad olid midagi oleks võinud natuke paremini vaadata, aga mis seal ikka, peaasi, et kino ja nalja sai. Kesale soovin surfiklubiga jõudu ja jäksu, sest ettevõtmine on väga lahe!\n07.05.2011 Läti 16/05/11 13:07\nNagu kord ja kohus hakkasime kella 8 paiku Martti poolt läti poole kihutama. Jõudes randa leidsime meeletult pika liivaranna kus lajatas meeletu laine. Tuul käis minuti jooksul 5-10 m/s ja nii terve päev, lätlased rääkisid, et täna on isegi hea. Kiitsid loomulikult meie tuuli. Põhimõtteliselt passisime terve päeva rannas ja sõitsime. Tagasitulles kukkusime loomulikult pudelisse ja edasi eriti ei mäleta\nLisan ka sisestamata suritunnid, lohusalu weekend ja katariina kai.\nKeila flat 10-11.04.2011 12/04/11 10:59\nSeda sissekannet alustakse meenutustega esimestest kokkupuudetest lohesurfiga. 2010 Juulis kui esimest korda nägin Vääna rannas lohet tekkis kohe pähe\nmõte, et seda asja peab proovima. Kahjuks juhtus see just enne puhkust ja tuli kuuks ajaks Lõuna-Eestisse minna. Puhkuse ajal sai aga kõvasti loetud ja uuritud\nmisasi see lohesurf ikkagi on, õnneks leidusid ka mõned tuttavad kes sellega tegelesid ja mõned juhtnöörid jagasid. Esimene lohe mis ma endale ostsin oli RRD Type 6 15m2.\nKui inimesed räägivad vanadest C lohedest nagu suguhaigusest tahaks kohe vastu vaielda, et päris nii see ka pole. Loomulikult pole ta nii mugav kui tänapäevased bow'd või hübriidid,\naga alguseks käis väga hästi. August oli kuidagi tuulevaikne seega sai esimesed triibud teha alles septembris. Seejärel soetasin endale esimese kaasaekse lohe, Takoon Enova2 12m2,\npole siiane saanud proovida ühtegi lohet mis oleks nii mõnus ja mugav. Nüüd on pisik küljes, tarbin ainult Takooni lohesid. Algus on alati kõige raskem, kuna ma olen terve elu üritanud\nkõik asjad endale ise selgeks teha ei läbinud ma koolitust, vaid jälgisin kuidas teised mehed sõitsid ja passisin kõvasti yuutuubi. 2010 Aastal oli mul kokku äkki 3 head surfipäeva kus\nsai kenasti sõita, kui oli tekkinud juba mingisugunegi oskus ja loomulikult puhus vajaminev tuul.\n2011 aasta, iga päev piilusin merd ja ootasin millal saabuvad need oodatud soojakraadid, lõpuks nad tulid. Käisime proovimas nii Katariina jääsupis, Pirita jääsupis ja lõpuks veel Roosta jääsupis.\nIsu oli nii suur, et miski ei hoidnud meid toas. Kõige mõnusam supp oli Roosta kuna oli juba 7C sooja ja tuul oli täitsa okei. Jõudes nüüd maasikani 10 ja 11 aprill Keilas.\nõõõuuujeeeeeeeeeee, vot sellist luksust pole veel mina varem tundnud, õhk on soe, vesi on mõnus, päike paistab ja mis kõige tähtsam tuul puhus. Seda fiilingut on raske kirjeldada,\nabsoluutne flat, ca 50cm sügav vesi ja mõnus rigamisala. Nii laupäeval kui pühapäeval olime kohe hommikul kohal ja lahkusime alles õhtul. Kõigil lohetajatel oli nägu naeru täis, kõik kaifisid mõnuga.\nNeed 2 päeva lähevad ajalukku! Lisaks oma lõbule pakkusime ka lõbu inimestele kes mööda sõitsid ja mõned isegi seisma jäid ja uurima tulid millega mehed tegelevad. Mis oli väga tähtis oli see, et Alar tegi oma\nuue Ozonega esimesed korralikud triibud. Kokku käis kahel päeval Keilas oma 30 lohet, vaade oli ikka imeilus kui kogu taevas lohesid täis oli. Kahjuks läks endal ülikergel Takooni poomil kustutusnöör katki , aga õnneks\noli kaasas teine poom, seega ei olnud päev rikutud, siit ka moraal: ei tasu muretseda ainult lohe pärast muretse ka poomi pärast, ka katkine poom võib su päeva rikkuda!\nLohesurf ei ole hobi, see on elustiil!\nKaspar Surfab (kaspar@nw.ee) 12/04/11 15:06\nRoosta 03.04.2011 07/04/11 11:14\nEsimene korralik surfipäev aastal 2011. Jällegi legendaarsete tegelastega Nikolai ja Alariga kihutasime kohe hommikul roosta. Prognoos lubas 5+ päeva. Jõudsime randa paistis 150m vaba vett, võttis kohe südame kiiremini lööma. Hommikupoole oli tuulega natuke kehvake, aga päevapeale tõusis ja siis lälle langes. Rahvast oli ilmaolude kohta kõvasti, ca 10 lohet oli tipphetkel rannas. Jääolud olid muutlikud kuna rüsijää liikus vaiksel mööda vett, seega kõik liikus. Vähe oli tegelasi kes ei jalutanud mööda rüsijääd kalda poole kuna midagi läks valesti. Üks tegelane oli isegi lumelauaga, väitis et sai isegi mõned triibud kirja. Huumorit toodeti kõvasti . Väga mõnus päev, tuulejumalale anna hindeks 4-. Kahju ainult, et päike ei paistnud.\nmeelis pusmann (deben) 07/04/11 21:52\nlumelauaga saab isegi väga edukalt triibutada vees...peab ainult piisava hoo sisse saama\n26.03.2011 Lääne Tripp 28/03/11 09:59\nTerve nädal sai pidevalt prognoosidel silma peal hoitud, lubas kena tuult ja ka enamvähem temperatuuri. Laupeval sai siis juba varakult Alari ja Nikolaigi trippi alustatud. Hakkasime järjest Tallinnast lääne suunas liikuma, et vett leida. Käisime Väänas kus oli ainult rüsijää. Tee Paldiski poole märkasime, et Lohusalu sadam on vaba, ronisime siis kähku sinna. Tuulemõõtja näitas, et tuult on 6..7 m/s kaldal oli küll jube puhanguline, kui lootsime, et vees läheb paremaks, TUHKAGI. Kuidagi saime tervelt veest välja ja hakkasime edasi otsima. Sõitsime otse Nõvale - Rannakülla, seal oli terve laht vaba, kähku lohe kotist välja ja tuld, jällegi tuulemõõtja näitas 8..9 m/s, reaalsus oli ikkagi jubedad puhangud. Vähemalt sai mõned triibud tehtud. Pakkisime asjad kokku ja läksime edasi piiluma. Järgmine Sihtpunkt oli Peraküla rand. OIOIOIOI kus seal alles puhus. 14..17 m/s Kuigi meil oli 7m2 pill kaasas ei tahtnud sinna jäätükkide ja 2m lainete vahele ronima minna, ikkagi vaatepilt oli väga lahe. Sealt läksime edasi Dirhami sadamasse, seal puhus 16..19 m/s Kaugelt paistsid ülivinged ristilained. Sai käidud ka veel Roostal seal oli samuti karm laine ja suured jäätükid, seega jäi 7m2 lohe kotti. Igatahes lahe tripp oli. Kahju, et ainult sõita nii kehva oli.\nPs. Tänaks Surfshopi üliheade GUL power kinnaste ja ülimõnusate neopreen sokkide eest, vahe on ikka meeletu!\n22.03.2011 Pirita 23/03/11 11:22\nSai kuidagi kella 5st tööl jalga lastud ja kohe piritale kihutatud, randa jõudes andsid surfiklubi lipud väga head tuult, kahjuks see nii polnud juu lumel sõitmine on tuuletundmise ära viinud. Peale sai ronitud muuli äärest, sõita sai ainult allatuult kuna ei kantinud tagasi. Vahepeal käisid isegi 7m/s puhangus läbi millega oli lausa lust sõita, aga neid polnud palju. Ilm oli ilus, päike paistis ja oli soe. Proovisin isegi esimest hüpet vees aga panin rähni ja tagajärg oli hooaja esimene märg lohe! Eks nüüd ikka hoian meelt üleval mõttega, et järgmine nädal läheb soojaks ja äkki see rüsijää läheb ka minema. Igatahes vesi on ikkagi way better kui lumi\nAsko Elken (Asko) 23/03/11 13:44\nNagu esimene kuldnokk, kevadekuulutaja\nNikolai Rodin (niko) 23/03/11 22:38\nigaüks peab ükskord seda kogeda: 0-2C surf, puhtalt proovimise pärast need kel juba >3-5 hooaeg enam vette ei kibele, gurmaanid...\nMargus Väli (mgvali) 24/03/11 14:52\nTeame, teame --eelmine hooaeg olid just Niko & M need esimesed kevadekuulutajad.


ROHEKA vol 6 — Eesti Kunstiakadeemia\nÕppimineKalenderROHEKA vol 6\nEKA kaldauditoorium A-101, EKA TV\n11:30-11:50 ROHEKA arengud. Johanna Vahtra, EKA keskkonnaspetsialist\n11:50-12:30 Milline on toidu ökoloogiline jalajälg. Eliis Salm, TalTechi õppejõud ja toitumisnõustaja\n12:30-13:00 Ülevaade Põhja-Tallinna looduskaitsealustest liikidest. Johanna Vahtra, EKA keskkonnaspetsialist\n13:00-13:20 EKA toidujagamiskapist. Mikael Kelomees, EKA üliõpilasesinduse liige\n13:20-13:50 Ülevaade EKA keskkonnaalastest magistritöödest. Johanna Vahtra, EKA keskkonnaspetsialist\nViimati muudetud 28. veebruar 2022


Lapsesuu ei valeta! - Investeerimine - LHV finantsportaal\nTeeksin ettepaneku koguda käesoleva topicu alla hariduslik-meelelahutuslikel eesmärkidel "parimad" investeerimisteemalised tsitaadid. Allikas pole oluline.\nTeen otsa lahti kommentaariga tänase ÄP Online hommikusele börsiülevaatele. Vean kihla, et tegemist on ühe kolmapäeviti ilmuva ajalehe tellijaga ;-)\nma ütleks selle börsi, libisevate keskmiste ja investeerimismängude kohta - lasteaed täielik. või haigus, umbes nagu kasiinosõltuvus. aga kahjuks puudutab see otseselt päris paljusid inimesi, kelle pensionirahaga paljud suured poisid nüüd börsidel mängivad. raske on leida teist ala, kus lapsikused oleks sel määral seadustatud.\nAga paar päeva vana EPL kirjutas: "Kinnisvaraturule tuleb tuua oma vabad vahendid turutsükli kõrghetkel"\nja mina olen kogu aeg mõelnud, et kinnisvaraga peab kasumit teenima, ostad odavalt, müüd kallilt...\näkki pidas vabade vahendite all silmas oma hunnikut tühjana seisvaid lasnamäe kortereid. siis ju kõik õige;)\nlause kontekstist siiski tundub, et raha soovitatakse turule tuua. Ehk siis osta kallilt.\n_____ja mina olen kogu aeg mõelnud, et kinnisvaraga peab kasumit teenima, ostad odavalt, müüd kallilt...______\nkeegi peab ju selle kalli kinnisvara ka ära ostma,muidu pole nagu motet ju\nLehed kirjutavad ka seda mille eest makstakse, küll kinnisvaraarendajad selle väikse raha ikka leiavad, et mõne meediaväljaande teksti näol turuolukorda ilustada.\nüks jänkist kaupleja väitis selle kallilt ostmise kohta seda, et kallilt tulebki osta, aga müüa tuleb veel kallimalt.\nVabandan juba ette, et tegu pole just investeerimisalase tsitaadiga, kuid patuasi oleks see vaid enda teada jätta - tänases (3.mai 2005) Eesti Päevalehes selline tore pealkiri Helen Eelrand`i artiklil:\nInfotelefoni tülis süüdistusideevarguses\nJällegi offtopic pisut, aga 1 huvitav lõik tänasest Postimehe artiklis Sinatra uus biograafia kinnitab tema maffiasidemeid\n«Ta oli nõus vabatahtlikult käskjalaks hakkama ning pidi kohvri 3,5 miljoni dollariga (42 miljoni krooni) New Yorgi tollist läbi toimetama, toll avas küll kohvri, kuid kuna tegemist oli kuulsa lauljaga, siis ei hakatud teda läbi otsima», kirjeldab Lewis.\nIntsident juhtus kohe pärast Lucky Luciano väljaandmist Itaaliale 1946. aastal.\neek pold 1946 olemas, aga 3.5 milj dollarit oleks 2003a soltuvalt mõõtmisviisist väärt 25-170 milj dollarit , ehk miski 400milj-3miljardit eeki? seda põnevam, et 1946 kaotati suuremad kui 100$\naga nüüd võtame ette kunagi bruvuurikalt alustanud EPL-i lisa Ärileht... mhmm, kohati lausa sama tasemega nagu SL Õhtuleht? nii stiililt kui faktilipõhiselt.\nleidsin mina siis järgmise mõttetera\nSensost saab Eesti suurim restoran, mis lisaks 255-kohalisele restoraniosale liidab endaga kaht uut banketisaali (kokku 200 kohta). Uude restorani investeeriti 36 miljoni krooni.\n36 miljonit krooni? palju see ruutmeetri hinnaks teeb? teate, kurb on see, et see pole tõenäoliselt sugugi trükiviga vaid see ongi meie ajakirjanikke üldine tase. nii tihti kuulen ma uudistest kuidas miljardid ja miljonid omavahel segi aetakse. kusjuures ei ole ju midagi rasket selles, kui kasutada tsutt-tsutt loogikat.\nma üleüldse ei imesta miks kinnisvarahinnad üles ronivad. stsenaarium. üks võhik lisab ruutmeetri hinnale 20 000 krooni ühe nulli juurde ja saab hinnaks 200 000. teine võhik mõtleb kui loll ikka mõni on... 200 000 cmon. ja kirjutab 100 000. kolmas võhik ostab 50 000-nde eest ja mõtleb sellest kui hea diili sai. ok, loomulikult pole see kõige parem näide. kuid nii palju kui mina olen tähele pannud, siis iga mulli taga on tavaliselt amatöörid.\nps. ja kui olümpia tõesti 36 miljonit sinna restorani paigutas, siis...\n...jääb vaid üle oodata praadide hindu...ja hordides turiste, kes ainult kilode kaupa ööbikukeelepasteeti ja musta beluugat keresse keeravad. 36 miot ANNAB ikka restoraniäriga tagasi teenida. Hehehehehe...


Enneolematu pilt tähistaevast: miljard galaktikat kümnel triljonil pikslil! - Forte\nEnneolematu pilt tähistaevast: miljard galaktikat kümnel triljonil pikslil!\nEnneolematu vaatepilt: ülaloleval pildil tähistaevast on jäädvustatud miljard galaktikat!\nNende lähemaks imetlemiseks on vaja avada foto selle algupärases suuruses, mis on mõõdetav 10 terapiksli ehk 10 triljoni piksliga.\nTaoline pilt ei valmi muidugi kerge vaevaga. Selle väljastanud projektis sisalduvad kolme maapealse ja ühe kosmoseteleskoobi kuue aasta (1405 öö) vaatlusandmed põhjataevast (taevaekvaatorist põhja poole jäävast alast) seitsmes värvitoonis.\nTeleskoobid jõudsid talletada kolmandiku kogu vaatlusalast – 14 000 ruutkraadi, mis on võrreldav alaga, mille kataks taevas 70 000 täiskuud. Andmeid kogunes petabaidi ehk miljoni gigabaidi jagu – mida töötles superarvuti.\nDESI Legacy Imagining Surveys-nimelise projekti lõppsiht oli tundma õppida tumeneergiat, tpda salapärast ainet, mis universumi paisumist kiirendab. Selleks vaadeldi galaktikate jaotumist üle ilmaruumi.\nProjekti jaoks andmeid kogunud teleskoopidest üks asub Tšiilis Cerro Tololo Ameerikate-vahelises observatooriumis, kaks USAs Arizonas Kitt Peaki riiklikus observatooriumis ja üks (WISE) tiirleb alates 2009. a detsembrist ümber Maa.


depressioon 15.08.01 / Psühholoogia\nTere! Kas depressiooni tunnuseks voib olla tugev ja pidev sudame kloppimine ja pidev arritatud olek? Samas ka nahakipitus\nKui millegagi tegeledes laheb paremaks ja uksi jaades nagu sumptomid jalle tugevnevad.Vihastamise korral voi hirmu korral hakkab nagu pea natuke ringi kaima ja tuleb istuda. Siis laheb jalle ule. Samas on ka unehaired. Kuidas depresiooni ravitakse ja mida kujutavad endast depressiooni ravimid?\nKirjeldatud sümptomid võivad olla depressiooni tunnusteks, kuid täpsema diagnoosi panemiseks tuleks uurida ka teisi olemasolevaid probleeme (näiteks mõni ärevushäire). Alles seejärel saab määrata kohase ravi. Depressiooni ravis on parim kombinatsioon ravimid pluss psühhoteraapia, kus nii psühhiaater kui psühhoterapeut töötavad meeskonnana. Soovitan pöörduda perearsti või psühhiaatri poole.


Koolibri eesti keele õpik sai rahvusvahelise auhinna : Õpetajate Leht\nKoolibri eesti keele õpik sai rahvusvahelise auhinna\nMöödunud nädalal Saksamaal Frankfurdis peetud maailma suurimal raamatumessil sai tunnustuse Eesti kirjastuse Koolibri välja antud õpik „Punkt“. 6. klassile mõeldud õpperaamatu autorid on kauaaegsed eesti keele õpikute autorid Helin Puksand, Reet Bobõlski ja Margit Ross.\nKoolibri kirjastuse turundusjuhi Maire Tänna sõnul osales Euroopa Õpikukirjastuste Ühenduse, IARTEM-i (International Association for Research on Textbooks and Educational Media) ja Frankfurdi raamatumessi koostöös korraldatud rahvusvahelisel õppekirjanduse konkursil neljas kategoorias (eelkooliealistele, kuni 6. klassile ja 6.-12. klassile mõeldud õpikud ning digiõpikud) kokku üle 60 õppematerjali. „Punkt“ pälvis oma vanusegrupi õpikute seas teise koha.\nVõistlus, mis alates sellest aastast kannab nime Best European Learning Materials Awards ehk Euroopa parimate õppematerjalide võistlus, on toimunud alates 2009. aastast. Võistlusele esitatud materjale hindab kaheksast sõltumatust eksperdist koosnev žürii. Tänna rääkis Õpetajate Lehele, et tegu on õppekirjanduse asjatundjatega, kes ei ole seotud ühegi kirjastusega, ning tutvuvad võistlusele saadetud materjalidega poole aasta jooksul, hinnates nende asja- ja eakohasust, atraktiivsust jms.\nTähelepanuväärne on, et auhinna sai rahvustunnet sisaldav eesti keele õpik, mis lisaks noortepärasusele ja õpilasesõbralikkusele sisaldab ka keelemänge ja murdetutvustusi. Maire Tänna rõhutas siinkohal, et žüriis on alati üks inimene, kes valdab keelt, milles õpik on kirjutatud, seega ei valitud õpikut kindlasti välja mitte lihtsalt välimuse põhjal.\nKoostajad ise on õpikut kirjeldanud nii: „„Punkti” võiks nimetada mitte ainult eesti keele õpikuks, vaid ka kultuuriõpikuks. Nimelt on traditsiooniliste keeleõpiku teemade kõrval igas suures peatükis pööratud palju tähelepanu ühele kultuurivaldkonnale. Juttu on spordist, filmist, teatrist, muusikast, disainist, teadusest ja keelest laiemalt. Igas valdkonnas on esile tõstetud mõni noorema põlvkonna tegija, kes on noortele eeskujuks ning võiks neid oma tegemiste ja saavutustega innustada.\nPalju tähelepanu on pööratud meediatekstidele ja sõnaraamatute kasutamisele, väga oluliseks peavad autorid teema aktuaalsuse tõttu ka eri allikate usaldusväärsusest kõnelevat peatükki. Kõik need teemad toetavad lisaks eesti keele ainekavas lahtikirjutatule ka õppekava üldisemaid ja laiemaid eesmärke.”\nKoolibri kirjastus on saanud samalt võistluselt auhindu ka varem: eelmisel aastal 1. klassi loodusõpetuse e-materjalide ja 8. klassi terviseõpetuse õpiku eest, eelnevatel aastatel said auhinnalisele kohale Eesti looduse pildimapp ja 9. klassi eesti keele õpik „Peegel”.\nTänavu Frankfurdis pärjatud „Punkt” oli võitja ka Eesti 2014. aasta kasvatusteaduslike tööde riikliku konkursil õpikute kategoorias.\nRohkem infot rahvusvahelise võistluse kohta leiab veebilehelt belma-award.eu.\nDiplom, mis anti Frankfurdi messil auhinnatseremoonial üle Koolibri kirjastuse peatoimetajale Kadri Haljamaale, kinnitab järjekordselt eesti õppekirjanduse kõrget taset. Foto: Koolibri


Täna kell 17 algab Piiri pargi suusatamise etapp. Neljapäeval, 26. jaanuaril kell 19 on kultuurikeskuses Vana Baskini teatri etendus ?Viimane sent?. Reedel, 27. jaanuaril kell 19 toimub aadressil Aia 34 Jõgeva Avatud Noortekeskuse 3. sünnipäeva disko DJ Imre Mihhailoviga, laupäeval, 28. jaanuaril kell 11 peetakse Jõgeva jäähoki 60. aastapäeva turniir Mustvee maantee hokiväljakul. Kell 18 algab Jõgeva jäähoki 60. aastapäeva peoõhtu kultuurikeskuses. 28. ja 29. jaanuaril kell 10.30 on Eesti meistrivõistlused saalihokis spordikeskuses Virtus. Esmaspäeval, 30. jaanuaril kell 10 on linnavalitsuse istung linnavalitsuse saalis.\nTäna kell 15 on volikogu sotsiaal-, tervishoiu- ja korrakaitsekomisjoni koosolek vallamajas. Kell 17 alustab Siimusti Avatud Noortekeskuses beebikool. Neljapäeval, 26. jaanuaril kell 16 on valla kultuurinõukogu koosolek. Reedel, 27. jaanuaril kell 9 on valla laste hoolekandekomisjoni ja maakonna alaealiste komisjoni ühine koolitus vallamajas. Mustvee vabatantsufestivalil ?Teeme elu säravamaks? osalevad Siimusti ja Jõgeva aleviku tantsurühmad. 28. ja 29. jaanuaril toimub Siimusti algkooli ruumides noorkotkaste ja kodutütarde laager. Pühapäeval, 29. jaanuaril kell 14 on jumalateenistus Laiuse kirikus.\nTäna kell 14 on linnavolikogu istung. Reedel, 27. jaanuaril kell 17 algab kultuurikeskuses noorte tantsufestival. Kell 20 jätkub õhtu diskoga.\nTäna kell 10 on vallavalitsuse istung. Valla esindus külastab Jõgevamaa Omavalitsuste Aktiviseerimiskeskust Voorel.\nTäna kell 13.30 on mudilastele lasteteatri Mäng etendus “Väike Mukk” Pala kultuurimajas. Kolmapäeval, 25. jaanauril kell 16 on Pala kultuurimaja Ranna rahvamajas valla üldplaneeringu eskiisjoonise tutvustamine.\nNeljapäeval, 26. jaanuaril kell 15.30 algab Palamuse rahvamajas Palamuse Laulu- ja Mängukooli muusikaline etendus “Pöial-Liisi”. Reedel, 27. jaanuaril kell 19 on Palamuse rahvamajas Palamuse Amatöörteatri pidu. Laupäeval, 28. jaanuaril kell 16 algab Palamuse rahvamajas mälumäng.\nTäna kell 14 on vallavolikogu sotsiaalkomisjoni koosolek.\nTäna kell 15 algab linnavolikogu istung kultuurikeskuses. Kolmapäeval, 25. jaanuaril kell 11 kohtuvad Tallinna Filharmoonia, Põltsamaa linnavalitsuse ja kultuurikeskuse esindajad suve suurkontserdi asjus. Kell 15 on Jututuba. Külastatakse Põltsamaa linnavalitsust. Neljapäeval, 26. jaanuaril kell 12 on aabitsapidu I klasside õpilastele. Reedel, 27. jaanuaril kell 14 on saalijalgpall (1997-98 sündinud noored) Felixhallis. Kultuurikeskuse galeriis on kuni 17. veebruarini avatud Holger Klemmi näitus ?Tulla ja minna?.\nTäna kell 14 õnnitletakse Lustivere kultuurimaja juhatajat Vello Pelisaart 50 aasta juubeli puhul. Neljapäeval, 26. jaanuaril kutsub valla sotsiaalosakond valla töötud kokku abitööde korraldamiseks.\nReedel, 27. jaanuaril läheb Saare valla noorteühing NETIT külla Tabivere Noorteühingule.\nSelle nädala üritused on seotud H. Elleri nimelise Tartu Muusikakooli Tabivere filiaali 10. aastapäevaga. Täna kell 19 algab Tabivere muusikaõpilaste kontsert Vaba Aja Keskuses. Kolmapäeval, 25. jaanuaril kell 19 on samas H. Elleri nimelise Tartu Muusikakooli kontsert. Neljapäeval algusega kell 19 esineb Vaba Aja Keskuses Tiit Peterson. Reedel, 27. jaanuaril kell 19 on kontsert Äksi kirikus, laupäeval lõpetab muusikakool oma juubelinädala piduliku õhtuga Vaba Aja Keskuses.\nTäna kell 15 on vallavolikogu istung.


Kristjan Kõljalg: e-riigi kadumisega ootab meid tume tulevik - Arvamus\nKristjan Kõljalg: e-riigi kadumisega ootab meid tume tulevik\n22. märts 2017, 20:00\nPaistab, et e-valimiste vastastel sobib enda seisukohtade põhjenduseks ükskõik milline jaburdus, kirjutab Reformierakonna Paide piirkonna juht Kristjan Kõljalg.\nParatamatult jõuame küsimuseni, kas järgmisena võetakse ette e-riigi ülejäänud tahud ja keeratakse kella mõne kümnendi võrra tagasi ka näiteks maksuameti ja pankadega suhtlemisel?\nE-riigi ja e-valimiste oponendid võivad põhjendada, et maksudeklaratsioone peab esitama paberil maksuametniku juuresolekul, kuna siis saab maksuametnik hinnata, kas inimene kirjutab deklaratsioonis tõtt.\nVäga lihtne oleks ju praegu põhjendada e-panganduse lõpetamist, sest just sai teatavaks Eesti ajaloo suurim rahapesu juhtum. Need Eesti pangad, kes tegelevad tõsimeeli rahapesu tõkestamisega, saavad osa tõrvatilgast meepotis ning peavad oma usaldusväärsust taaskord tõestama hakkama. Siinkohal oleks ju e-riigi vastastel imemugav teatada, et e-pangandus on kaotanud igasuguse usaldusväärsuse ning seetõttu ei tohi edaspidi enam pangaga e-lahenduste kaudu suhelda.\nVasakvalitsus ja tema kõneisikud on asunud esimese saja päeva lõppedes rünnakule e-riigi vastu. Ilmselt paljuski seetõttu, et e-riigi ja Reformierakonna vahele on avalikkuse silmis tõmmatud võrdusmärk. Mis on meile muidugi väga suur kompliment. See ilmneb imehästi ka retoorikast, mida näiteks e-valimiste puhul kasutatakse – rünnak e-valimiste vastu on rünnak Reformierakonna vastu. Muidugi seisime ja seisame ka edaspidi e-riigi eest, sest läbi selle saavutatud efektiivsuse ja avatuse kasvust on kogu Eesti ühiskond märkimisväärselt võitnud. Mõtleme kasvõi sellele mitu minutit kulus tuludeklaratsiooni esitamisele ja valimistel osalemisele.\nE-valimiste oponendid püüavad jätta mulje justkui oleksid e-valimised väga kergesti rünnatavad. Siiani ei ole see kellelgi õnnestunud ja Eestis tehakse selle nimel tugevat tööd, et seda ka tulevikus ei juhtuks. Aga avalikkuse silmis annab küsimusi tekitada ning seda ka aktiivselt tehakse. Samas küsiksin: võib-olla on oponentide mure hoopis selles, et meie e-valimiste süsteem ei ole mõjutatav ning seetõttu on nende jaoks vajalik see süsteem maha võtta?\nPabervalimistel ja e-valimistel ei saa keegi kunagi teada, kuidas sa hääletasid, kui sa just ise seda avalikuks ei tee. Kusjuures IRLi, SDE ja Keskerakonna hirmud e-valimiste ees ei ole reaalsed nagu on näidanud teadustöö. E-hääletus ei kalluta valimistulemust, vaid muudab valimistel osalemise viisi. Mõistlik oleks hoopis valimised inimeste jaoks veelgi lihtsamaks teha, et suurendada inimeste osalust. Pikendades eel- ja e-valimiste aega ning viies valimisjaoskonnad hoopis kohtadesse, kus inimesed reaalselt igapäevaselt käivad.\nMiks e-valimised Eestis käima läksid ja mujal veel selleni pole jõutud? Üks pool võrrandist on kindlasti inimeste valmisolek uuendustega kaasa minna. Teine pool, minu hinnangul ka olulisem, on ühtse isikutuvastuse süsteemi olemasolu. Eestis on viimane riigi väljastatud unikaalsete isikukoodide näol olemas, kuid suuremas osas maailmas seda pole. Lisaks loomulikult ID-kaart ja selle uuemad sõsarad, mis võimaldavad turvaliselt ja digitaalselt isikusamasust tõendada.\nKui lubame e-valimiste kadumist, siis oleme andnud sõrme järgmisteks sammudeks, mis meid järjest ajas tagasi viivad. Viivad tagasi suletud maailma ja probleemide juurde, mida oleme ajaloos varem näinud ja tundnud. Eesti edu on seisnenud avatud maailma eest seismisel ja ise selle eestkõnelejaks ning tihtipeale olnud ka avatud maailma edulugude esmarakendaja. Saan aru, et tagurpidi tegemine on täna populaarne, kuid see tee viib meid vaid viletsusse.\nEpsteini «mustas märkmikus» on Eesti kontakte Loe artiklit\nKoroonaviiruse alistamist kuulutanud riigid söövad nüüd oma sõnu (3) Loe artiklit\nKoroona tõttu läheb aega teenima planeeritust oluliselt vähem noori (1) Loe artiklit\nMartin Mölder: kooseluseaduse vari (2) Loe artiklit\nÜLEVAADE: Mida arvavad Eesti eurosaadikud Merkeli kõnest? (3) Loe artiklit\nMerkelit kritiseerinud Madison jõudis Briti ajalehe külgedele (18) Loe artiklit\nAndreas Kaju: orjuse vastu rajatud vabariik (1) Loe artiklit\nÜLEVAADE: Mida arvavad Eesti eurosaadikud Merkeli tänasest kõnest? (3) Loe artiklit


BTA - BTA Kindlustus loosib välja We Love The 90’s festivalipääsmed kahele!\n1. Kampaaniat korraldab ja viib läbi AAS „BTA Baltic Insurance Company” Eesti filiaal (edaspidi BTA Kindlustus ja/või kampaania Korraldaja), Lõõtsa 2B, Tallinn 11415.\n3. Kampaania toimub perioodil 30.03.3017 – 27.04.2017.\n4. Kampaanias ei tohi osaleda BTA Kindlustuse töötajad ega nende pereliikmed.\n5. Kampaania peaauhind on 2 We Love The 90’s festivalipassi. Täiendavad auhinnad on 3 pihustatavat helkurit firmalt Albedo1000.\n6. Kampaanias osalemise tingimuseks on BTA Kindlustuse Facebooki lehe fänniks olemine perioodil 30.03.2017 – 27.04.2017, kampaaniapostituse jagamine ja postituse juures Korraldaja poolt etteantud kommentaari kirjutamine.\n7. Täiendavate auhindade loosimised viiakse läbi 6.04.2017, 13.04.2017 ja 20.04.2017 ning peaauhinna loosimine 27.04.2017.\n8. Auhindu ei vahetata ümber rahaks ega asendata mõne muu esemega.\n9. Auhindade võitjate nimed avalikustatakse BTA Kindlustuse Facebooki lehel järgmiselt: täiendavate auhindade võitjad 6.04.2017, 13.04.2017 ja 20.04.2017 ning peaauhinna võitja 27.04.2017. BTA Kindlustus võtab auhinna võitjaga ühendust. Kui auhinna võitjaga pole hiljemalt 27.05.2017 õnnestunud ühendust saada või kui nimetatud ajaks ei ole auhinna võitja ise BTA Kindlustusega ühendust võtnud, loetakse, et väljakuulutatud võitja on auhinnast loobunud ja kampaania Korraldajal on õigus auhinna väljastamisest loobuda.\n10. Lisaauhindade ja peaauhinna võitjatele väljastatakse auhinnad BTA Kindlustuse kontorist aadressil Lõõtsa 2B, Tallinn 11415 või edastatakse postiautomaadi vahendusel Eestisse kampaania Korraldaja kulul. Auhindu ei väljastata võitjale posti teel.\n11. Kampaania Korraldaja ei vastuta kampaania võitjale üle antud auhinna kasutamisest tekkinud kahjude eest. Samuti ei vastuta kampaania Korraldaja kampaania võitjale üle antud auhinna kasutamisest kolmandatele isikutele tekitatud kahju eest.\n12. Kampaania Korraldajal on õigus kampaania ühepoolselt lõpetada juhul, kui ilmnevad kampaaniareeglite olulised rikkumised või kuritarvitamised. Samuti on kampaania Korraldajal õigus kampaania ühepoolselt lõpetada vääramatu jõu tõttu. Kampaania Korraldaja teavitab sellest enda Facebooki lehel ja aadressil www.bta-kindlustus.ee .\n13. Kampaanias osalemisega loetakse, et kampaanias osaleja nõustub enda isikuandmete töötlemisega kampaania raames. Isikuandmete töötlemisel lähtub kampaania Korraldaja Eesti Vabariigi õigusaktides sätestatust.\n14. Kõigis käesolevates tingimustes mittereguleeritud küsimustes lähtutakse Eesti Vabariigi õigusaktides sätestatust.\n15. Auhinna väljastamisega kaasnevad riiklikud maksud tasub kampaania Korraldaja.\n16. Lisainfo saamiseks palume pöörduda BTA Kindlustuse poole e-posti teel aadressil info@bta-kindlustus.ee.\n17. Kõik kampaaniaga seotud pretensioonid ja kaebused tuleb esitada kirjalikult kampaania Korraldajale aadressil Lõõtsa 2B või e-posti aadressil info@bta-kindlustus.ee. Kampaania Korraldaja vastab saabunud pretensioonidele ja kaebustele seitsme tööpäeva jooksul alates nende saamisest.\n18. Kõik kampaaniast tulenevad vaidlused lahendatakse poolte kokkuleppel. Kokkuleppe mittesaavutamisel vastavalt Eesti Vabariigi seadusandlusele.\n19. Tutvu finantsteenuse tingimustega ning vajaduse korral konsulteeri asjatundjaga.


Adventistide Kogudus - Rein Käsk veetis märtsikuu Hispaania rehabilitatsioonikeskuses vaimulikuna\nAvaldatud 17.4.2014, allikas Meie Aeg\nEmeriitpastor Rein Käsk veetis märtsikuu Hispaanias eestlaste rehabilitatsioonikeskuses. Kõik sai alguse sellest, et mõni aeg tagasi helistas Reinule kunagine tuttav ajast, mil Rein töötas vanglakaplanina. Nii sai Rein teada, et Hispaanias on üks eestlane Andrus on avanud rehabilitatsioonikeskuse sõltlastele ja et sinna oleks vaja abiks inimest, kes võtaks kanda vaimuliku töö. Nii esitatigi Reinule ettepanek sõita kolmeks kuus Hispnaaiasse keskuse vaimulikuks, Rein võttis kutse vastu veidi lühema aja peale – nii veetiski ta märtsikuu Hispaania mägedes 1200 meetri kõrgusel merepinnast.\nKeskus on planeeritud valdavalt isemajandavana: kõik kliendid teevad ise põllu- või metsatööd, ka söögid valmistatakse ise. „Õuele on ehitatud leivaahi ja leibagi tehakse ise,“ kirjeldas Rein keskuse igapäevaelu. Siiski maksab siiani Andrus renti selle majapidamise eest ja kannab mitmeid kulusid.\nKeskuse kliendid on pärit Eestist, nende seas on nii eestlasi kui venelasi. Idee rajada keskus Hispaaniasse tuli sellest, et sõltlased peavad oma harjumuspärasest keskkonnast välja pääsema ja neil ei tohiks olla võimalust sinna kergesti tagasi libiseda. Võttes ära tuttava keskkonna ja kaaslased, annab töö ka paremaid tulemusi. Eestis on sarnaseid rehabilitatsioonikeskusi küll mitmeid. „Eestis aga sageli loobutakse, eriti esimeste nädalate jooksul, inimene läheb programmist lihtsalt ära, kuna ei jaksa vastu pidada,“ ütles Rein. „Ka seal on ära mindud, aga mõne aja pärast on siiski bensiinijaamast helistatud, et talle järele tuldaks,“ lisas ta.\nTund aega enne hommikusööki ja tund pärast õhtusööki oli pühendatud piibliuurimisele. Hommikul loeti koos Uut ja õhtul Vana Testamenti, misjärel arutleti loetu üle. „Ma võtsin töötegemisest ka osa, muidu poleks mul nende meeste seas autoriteeti olnud,“ vastas Rein küsimusele, millega ta sisustas ülejäänud osa oma päevast. „Sain ka jalutamas käia mõne mehega ja niiviisi rääkida.“\n„Kolmel korral saime käia ka adventkoguduse jumalateenistusel. Lähim kogudus on seal 50 kilomeetri kaugusel, aga seal ei osanud keegi inglise keelt. Siis läksime teise kogudusse, mis asub 70 kilomeetri kaugusel. Hiljem saime teada, et selles lähemas koguduses on üks ukrainlanna ja tema tõlkis meile hiljem vene keelde. Vene keelt oskasid meie seast kõik,“ jutustas Rein kontaktidest kogudusega. Pastor koos tõlgiga lubasid külastada seda majakest mägedes igal nädalal korra ja tehti tuttavaks ka ühe läheduses elava taimekasvatusspetsialistiga.\nRehabilitatsiooniprogramm Hispaanias ei tegutse ühegi denominatsiooni egiidi all, kuigi selle eestvedaja on kristlane. Samuti on ta ise sõltlaseks olemise tee läbi teinud ning oskab näha, missuguste probleemidega sealsed kliendid silmitsi seisavad. Praegu jookseb programmi esimene aasta. Küsimusele, kas Rein kavatseb veel keskusesse appi minna, vastas ta, et oktoobrisse on planeeritud järgmine minek. „Kahe kliendi jaoks sai programm läbi ja nendega on siingi kontakt olemas, kuigi põhiliselt tegeleb nendega Andrus ise, kes elab Tallinnas ja püüab üht ka tööga varustada. „Ma üritan vahepeal ka materiaalselt kosuda, sest ei taha Andrusele veelgi „kuluartikliks“ olla,“ lisas Rein tulevikuplaanide kohta.


13 näpunäidet, kuidas talitada terrorirünnaku ajal - Tarbija\n13 näpunäidet, kuidas talitada terrorirünnaku ajal\n10. jaanuar 2016 10:48\n20. novembril Bamako Radisson Blu rünnaku ajal terroristide eest põgenenud hotellikülastaja Mali sõduritega. | FOTO: Harouna Traore/AP/Scanpix\nHoolimata kõrgenenud terroririskist mitmes riigis, kuhu eestlased reisida armastavad, on tõenäosus seal lisaks pildistavatele jaapanlastele ka pesuehtsat pommivööga äärmuslast kohata üpris väike.\nPaljud Pariisi Bataclani kontserdihalli Eagles of Death Metali kontserdile kogunenud arvasid pauke kuuldes kõigepealt, et see on ilutulestik. Kui paugud käivad kinnises ruumis või teie lähedal, tasub kindlaks teha, kas tegu on meelelahutuskava plaanipärase osaga.\nKa ei maksa loota, et teised inimesed teavad massina, kuidas oleks õigem talitada, vaid olukorda tuleks hinnata võimalikult kainelt oma mõistusega.\nKui te ei ole Rambo\nJuhul kui te loete alljärgnevaid näpunäiteid kui amatöör, mitte lähivõitlust valdav relvateadlik eksperttaseme julgeolekutöötaja, ning ründajal on relv, on tõenäoliselt parem, kui te ei ürita vastu hakata. Juhul muidugi, kui ei paista, et istute lennukis, mille juhtimise on üle võtnud Mohammed Atta või Andreas Lubitz, ning vaiki püsides lõpetaksite niikuinii surnuna kõrghoone rusudes või Alpides.\nVaru- ja muude väljapääsude asukohad tasub igal pool meelde jätta. Ja kui vähegi võimalik, siis päästa end esimesel võimalusel nende kaudu lahkudes. Unustage oma asjad, lihtsalt jookske!\nKui jooksmine sihikule sattumata pole võimalik, siis varjuge. Kui tulistatakse, heitke põrandale, soovitatavalt mõne tugevama eseme taha. Kõige parem kõva asi sellisel juhul on betoonsein. Auto puhul pakub tõhusaimat katet mootoriosa, uksed – erinevalt filmides nähtust – pole tegelikult kuigi kuulikindlad. Aga isegi autouks on parem kui mitte midagi, sest kui te pole nähtaval, välistate vähemalt enda sihikule võtmise.\nIga terrorist ei oska lasta, seega tasub püüda joosta järgmise võimaliku varje taha. Ilmselgelt tuleb joosta ka siis, kui ründaja kasutab vana sõduritrikki ja hakkab ala lihtsalt läbi tulistama, et teada saada, kas seal on keegi või mitte.\nPange telefon vibreerimiseta hääletuks. Side olemasolu on ülioluline. Võtke ühendust politsei või lähedastega ja teatage neile olukorrast ja oma asukohast, samuti andke infot ründajate kohta: nende relvastuse, varustuse, päritolu, välimuse jne kohta. Saatke kasvõi SMS.\nJätke sõduririided sõduritele\nEt vältida ükskõik millise kurjategija – kasvõi ainult taskuvarga – ohvriks langemist, tasub rõivastuda võimalikult kohaliku keskmise järgi.\nPeale selle tasuks mõelda, et sõjaväelises stiilis riided ja asjad – näiteks sõdurisaapad või -seljakott – võivad ründajas tekitada kahtluse, et olete sõjaväelane ehk sihtmärk, kelle peaks kõrvaldama esimeses järjekorras. Niisiis, khaki ja kõrbelaik, kui neil pole just kilomeetri kaugusele silmatavat roosat Hello Kitty logo, ei pruugi teie julgeolekut parandada.\nHoidke madalat profiili\nKatsuge mitte ainult riietuse, vaid ka käitumisega ründajaile mitte silma torgata – isegi mitte silma vaadata, vaidlemisest või ründamisest rääkimata.\nPäästjatele olete alguses ründaja\nKui rünnak või pantvangistus on jõudnud lõppfaasi, hoone ei põle ega ähvarda kohe kokku variseda ning korrakaitsjad on saabunud, ei maksa neile ummisjalu vastu tormata. Mõistlik oleks jääda rahulikult edasi põrandale, käed nähtaval ja vabad. Teie päästjad veel ei tea, kas te olete terrorist või ohver, laske neil selles selgusele jõuda.\nTerrorist tahab meediasära\nSüdalinnast paar kvartalit eemal Ibis Budgetis või sokihaisuse hosteli kümnekohalises toas ööbides võite end lohutada sellega, et tõenäosus sattuda terroridraamasse peatänava Kempinskis on määratult kõrgem. Ohtlikud on ka hotellid, mis on tuntud selle poolest, et seal ööbib palju rahvusvaheliste organisatsioonide töötajaid ja diplomaate. Lisaks tasub võimaliku rünnakuohu suhtes tähelepanelik olla pigem rahvasummas südalinna tuntuima turismiatraktsiooni juures kui rattamatkal rahvuspargis.\nTerrorist ei taha niisama tappa, vaid ka võimalikult suurt meediatähelepanu. Tuntud, glamuurne ja rahvarohke koht tagab selle kindlamalt.\nPakid ja pagas\nRaudteejaamas vedelevat kahtlast kotti, kohvrit või karpi ei maksa näppima minna, aga kui see on seal juba kaua seisnud ja omanik pole välja ilmunud, tasuks teavitada turvateenistust. Samamoodi ei tohiks võhivõõrale inimesele osutada lahket teenet, võttes kaasa tema koti, kohvri või pagasi. Sellel, miks korralik lennufirma kontrollib vahemaandumistega lendudel üle iga pardal oleva kompsu omaniku, on põhjus.\nHotelli ohutuim ala\non hoone keskossa jäävad toad. Kõige ohtlikum on ööbida fassaadipoolsetes, kõrgeima korruse ja väga kaugele hoone tagasoppi jäävates tubades. Kui kuulete tulistamist või plahvatust väljas, hoidke akendest ja klaasustest eemale.\nLipp lennuki sabal\nMõned lennufirmad on puhtpoliitilistel põhjustel tõenäolisemad sihtmärgid kui teised. Näiteks ei paista olevat juhus, et tänavu toimus kaks suurt terrorirünnakut Pariisis ja tehti ähvardusi Air France’i lennukitele. Terroristid ei põlga lennufirmasid kui selliseid, küll aga suurendab riski nende maailmapoliitiliselt aktiivne koduriik. Hea uudis on samas see, et aktiivsete suurriikide lennufirmad pingutavad tavaliselt ka ise turvalisuse nimel rohkem.\nMeeldivalt neutraalse lipuriigiga firmana on nimetatud näiteks Soome Finnairi. Sama võiks ilmselt öelda ka iiri päritolu Ryanairi kohta.\nELi lennukeelunimekirjas seisvaid firmasid tasuks igal juhul vältida – pole vahet, kas kukkuda alla lennukirikke, purjus piloodi või pommi pärast.\nOn lennujaamu, kus reisijaid, pagasit ja lennuki ümber toimetavaid inimesi kontrollitakse põhjalikult. Ja neid, kus turvareegleid kuigi rangelt ei järgita. Viimaste hulka kuulus ilmselgelt Sharm el Sheikh, kust 31. oktoobril startinud Metrojeti lennuk 224 inimesega pardal Siinai kõrbe kohal tükkideks lendas. Selliseid lennujaamu leidub kõige rohkem maades, kust saab ka suurema tõenäosusega laastava kõhunakkuse.\nSuurlinnade peatänavaid ei armasta palavalt mitte ainult ostlejad ja patseerijad, vaid ka meeleavaldajad. Protestiaktsiooni nähes vältige politsei ja meeleavaldajate vahele jäämist – ükskõik kummalt poolt saaksite esimesena pihta teie. Kohtades, mis on tuntud ägedate meeleavalduste poolest, tasub neist üldse eemale hoida, kui te ei otsi just reisimälestust peksust või kiviga vastu pead saamisest ja sahmakast pisargaasist.


Kaks Ühes Huulepalsam ja Kätekreem, looduslik - Nahrin\nKaks ühes huulepalsam ja…\nKaks ühes huulepalsam ja kätekreem, 30ml kogus\nAvaleht » Shop » Kaks ühes huulepalsam ja kätekreem, 30ml\nTootekood: 0577 Kategooriad: Keha- ja näohooldus, Kevad-Suvi, KINGIIDEED, Naistele, Sügis ja Talv Sildid: 2in1, kaks ühes, looduslik huulepalsam, looduslik kätekreem\nMeie huuled on ühed kõige märgatavamad elemendid meie näos. Iga päev liigutame neid keskmiselt 15,000 korda. Huuled, nagu ka ülejäänud nahk, ei ole immuunsed keskkonnamõjudele ega vananemisprotsessidele. Nad on eriti tundlikud ja haavatavad kuna nad pole tugevdatud kreatiiniga, ei oma kaitsvat happelist kihti ega rasvanäärmeid huulte lipiidide ja niiskusega varustamiseks.\nTalvekuudel pidev liikumine soojast ja umbsest toast külma väliõhu kätte paneb huultele suure koormuse ning võib muuta nad kuivaks ja pragunenuks.Meie käed on teine oluline osa meie esmamuljest teistele inimestele. Eriti külma ilmaga muutuvad käed eriti karedaks. Et neid probleeme vähendada peaksime hoolikalt tähelepanelikud olema, et meie huuled ja käed saavad vajalikku hooldust, eriti talvekuudel.\nNahrin on arendanud just selleks puhuks mugava kaks-ühes käe- ja huulepalsami pulga. See pulk sobib nii huultele kui kätele, mis teeb selle kaasaskandmise eriti mugavaks ja kergeks. Mahub igasse käekotti. Ideaalne huule- ja kätehooldus palju ringi liikuvale inimesele.\nKätekreem – niisutab nahka ja jätab käed siidiseks, siledaks ja elastseks. Kreemi kaitsvad koostisosad imenduvad kiiresti ning ei jätta nahka rasvaseks. Kreem kaitseb nahka keskkonna- ning puhastusvahendite tekitatud kuivuse ja ärrituse eest. Nii on nahk naturaalselt tasakaalus.\nHuulepalsam- palsami valem baseerub kastoor- ehk riitsinusõlil, parimal sheavõil ja mesilasvahal. Täiesti looduslikud ja naturaalsed koostisosad pakuvad Sinu huultele intensiivse ja kauakestva niisutuse.\nAKTIIVSED KOOSTISOSAD – KÄTEKREEM\nKummeli ekstrakt / BISABOLOL\nLiht-naistepuna ekstrakt (HYPERICUM PERFORATUM)\nVitamiin E (vitamiin E atsetaat)\nGLYCODERM (mesi, fosfolipiidid, sfingolipiidid, hüaluroonhape)\nBrokoli seemne õli (BRASSICA OLERACEA ITALICA seemne õli)\nAKTIIVSED KOOSTISOSAD – HUULEPALSAM\nKastoorõli (RICINUS COMMUNIS seemne õli)\nMESILASVAHA (CERA ALBA)\nSheavõi valmistatud sheapuu pähklitest\nVitamiin E (Tocopherol)\n6 arvustust tootele Kaks ühes huulepalsam ja kätekreem, 30ml\nMõnus, kerge, imendub kiiresti , hea lõhn .\nTaimi (Toote omanik) – jaanuar 15, 2020\nSuper kätekreem ja huulepalsam. Väga mõnusas käekoti suuruses.\nInga Jastrebova (Toote omanik) – jaanuar 13, 2021\nMugav ja hea\nKummeliga kätekreem, 100ml


Eile Tallinnas Nõmmel maasturiga elumajja kihutanud juht andis end politseile üles - DELFI\nTäiendatud kell 11.07\nEile hommikul Nõmmel Rohelise tänaval liiklusõnnetuse põhjustanud sõiduauto Mercedes-Benz juht võttis täna ise politseiga ühendust.\nPolitsei pidas 50-aastase mehe väärteokorras kinni, kinnitas politsei- ja piirivalveamet. Varem on meest korduvalt karistatud kiiruseületamise eest, osa trahve on tal ka maksmata. Joobes juhtimise eest teda karistatud ei ole.\nÕnnetus juhtus eile kella 6.44 ajal, kui Pärnu maanteel Nõmme suunas liikunud maastur Mercedes-Benz GLE350 4Matic kaldus lauges kurvis vasakule, sõitis vastu Pärnu maantee ning Rohelise tänava nurgal asuva elumaja seina ja purustas selle.\nMajas maganud kaks last, kuue- ja kaheksa-aastane poiss, jäid majaseina rusude alla ning kiirabi toimetas nad kontrolliks Tallinna Lastehaiglasse. Maasturi juht proovis pärast avariid autoga sündmuskohalt tulutult põgeneda ja lahkus seejärel jalgsi.\nÕnnetuse täpsemad asjaolud selguvad uurimise käigus.


Raamat põgenemisest - Estonian World Review\nKultuur 11 Sep 2009 Raul PettaiEesti Elu\n„Eestlaste põgenemine Läände Teise maailmasõja ajal — artiklid ja elulood“, Korp! Filiae Patriae, Tartu, 2009; 312 lk.\nKorp! Filiae Patriae toimetusel Eestis on ilmunud juba rida Eesti ajalooga tegelevaid raamatuid, nagu „Eestlaste küüditamine“, „Kuue samba kutse“ jt. Nüüd astub nende kõrvale „Eestlaste põgenemine läände“. Käesolev mahukas teos on muu hulgas vastus neile, kes ikka veel nimetavad rahva meeleheitlikku põgenemist 1944. aasta varasügisel „välismaale siirdumiseks“ või „emigreerumiseks“. Oh, kui see vaid nii lihtne oleks olnud!\nRaamat on põhiliselt jaotatud kahte ossa. Esimene, pealkirjaga „Artiklid“ (103 lk.), annab detailse ülevaate eestlaste põgenemisest, alul Saksamaale ja Rootsi ning siis edasirännust üle kogu maailma — Kanada, USA, Austraalia jm. Raamatu teine osa, 191 lk., toob ära üheksa põgeniku individuaalsed elulood.\nTeose esimeses osas antud rohked arvulised andmed on üksi suure väärtusega, sest neid on hoolikalt kogutud mitmesugustest allikatest — põgenikeorganisatsioonide (UNRRA ja IRO) arhiivid, eesti keskesinduste säilinud materjalid, riigiarhiivid, hulk Eesti ja välismaiste autorite uurimusi jne. Selgub, et kodumaalt lahkunute koguarv on kusagil 70.000 ja 90.000 vahel. Kinnitust leiab ka asjaolu, et polnud stereotüüpset põgenemislugu, vaid võõrsile mindi üsna erinevates tingimustes. Enamus olid eraisikud-sõjapõgenikud, kuid suur hulk jõudis eriti Saksamaale sõjaväelastena, kas taganeva armee ridades või idarindelt haavatuna toodud Saksamaa haiglatesse. Peale sõjaväelaste oli neid, kes Saksamaale toodi tagala tööjõu värbamise aktsioonidega. Üksikud toodi isegi vangidena. Mõnigi sattus Saksamaale vastu tahtmist, eriti sõdurite hulgas. Mäletan näiteks oma võimlemisõpetajat Lukinit Võru gümnaasiumist. Ta kirjutas mulle kunagi 1945. aastal Berliinist kurva kirja, et ta abikaasa ja vastsündinud poeg olid Võrru maha jäänud. Ei saa talle ette heita, et ta varsti Eestisse tagasi läks. Eestlastest repatriantide arv oli põgenikeorganisatsioonide andmeil 700—800 vahel. Kui palju neid põgenemisteekonnal venelaste kätte jäi ning sunniviisil repatrieeriti, on võimatu kindlaks teha. Kogu seda traagikat lugedes saab selgeks, milline haav Eestile löödi.\nKui raamatu esimene osa rõhutab statistikat ja ajalugu, siis teine osa — „Elulood“ — vaatleb ajastut ning elu läbi põgenike eneste silmade. Üheksa inimese elulood on valitud nii, et erinevate sünniaegade tõttu, 1913 kuni 1938, oldi põgenemise ajal kas täiskasvanu, teismeline noor või koguni laps. See annab huvitava pildi, kuidas east olenevalt tajuti ümbritsevat keerist ja millised püsivad jäljed inimestele kõigest jäid. Erinevad on ka nende üheksa rännuteed ja (tihti rasked!) kohanemised uute oludega. Neist jäi Rootsi elama üks, sealt Kanadasse edasi siirdusid kolm. Üle Saksamaa läksid USA-sse kaks (nende hulgas NY-is elav Heljo Laev), Austraaliasse kaks (üks tuli tagasi Inglismaale) ja Rootsi üks.\nKokkuvõttes soovitan seda raamatut kõigile. On lehekülgi, mida pole kerge lugeda, kuid teos annab ereda pildi suurest põgenemisest — sellest, kuidas saatusega toime tuldi ja kuidas vahel ka ei tuldud… See kõik on tükike eesti rahva ajalugu.


L'Oreal Paris Revitalift Filler Intense Replumping Anti-Ageing Cream SPF 50 (50mL)\nNaha vananemine ei tähenda ainult kortsude ilmumist ja süvenemist. Üks esimesi vananemise ilminguid on oht, et nahk muutub kuivemaks. Seejärel hakkab vähenema naha elastsus. Naha vananemisest annavad märku ka ilmuvad pigmendilaigud.\nOlles saanud inspiratsiooni esteetilisest meditsiinist, töötasid L'Oréal Paris’ laborid välja uue päevakreemi, mille kaitsefaktoriga SPF 50 koostis kaitseb nahka ja säilitab naha elastsust.\nSee sisaldab kolme liiki hüaluroonhapet:\n• uus mikrotäitemolekulidega hüaluroonhape: 50 korda väiksemate osakestega kui makrohüaluroonhape – vähendab tõhusalt kortse.\nNelja nädalaga: nahk näib pringim, kortsud on vähenenud**: silmaümbruses -39%, otsmikul -35% ning suu- ja ninaümbruses -35% võrra.\nKreemi kerge kaitsefaktorit SPF 50 UVA- ja UVB-kiirguse vastane kaitse] sisaldav koostis võitleb fotovananemise vastu ning hoiab naha kauem elastsena.\nEi jäta nahapinnale valget kihti. Rasvavaba tulemus. Sobib kõikidele nahatüüpidele.


Jüri Toomepuu: idarindel muutuseta – oht Eesti põlisvaenlase ja tema käsilaste poolt on jätkuvalt suur - Uued Uudised\nEsilehele » Arvamus » Jüri Toomepuu: idarindel muutuseta – oht Eesti põlisvaenlase ja tema käsilaste poolt on jätkuvalt suur\nJüri Toomepuu: idarindel muutuseta – oht Eesti põlisvaenlase ja tema käsilaste poolt on jätkuvalt suur\nNagu ikka, ohustab ja kollitab Eestit ja eesti rahvast idarindel meie põlisvaenlane. Vene diktaatori Vladimir Putini unistus taastada vene kurjuse impeeriumi „hiilgus“, kelle muu kui oma naabrite arvel, moodustab tõsise ohu Eestile ka nüüd, kui meie NATO liitlased on lõpuks ometi koostanud Balti riikide kaitseplaani, asetanud oma väeüksusi Eestisse ja kaaluvad isegi Eestile õhutõrje loomist.\nAsjaarmastajast diktaatorist elukutseliseks\nPutin kavatseb ilmselt ennast põlistada oma iidoli Stalini troonipärijaks ja eluaegseks Vene diktaatoriks. Selleks valmistas ja esitas ta põhiseaduse muutmise ettepaneku mille poolt hääletasid neljapäeval, 23 jaanuaril, pärast paaritunnist arutelu, kõik duuma saadikud, ilma erandita, samuti nagu käis „rahvasaadikute“ hääletamine Stalini päevil.\nMuudatused vene võimustruktuuris on vajalikud Putinile selleks, et midagi ei muutuks mis kõigutaks ta võimu ka pärast seda kui ta presidendiamet praeguse põhiseaduse sätete alusel aastal 2024 lõpeb. Ta alustas oma eluaegse diktatuuri kehtestamist juba rohkem kui tosin aastat tagasi, kui ta kangutas duumast demokraatiameelsed, piiras sõnavabaduse erapooletu ajakirjanduse keelustamisega ja lukustas Siberi vangikongi oma poliitilise vastase Mikhail Khodorkovski.\nAastal 2008, kui Putini põhiseadusega lubatud teine presidendiamet lõppes, sai ta sellest üle nipiga teha Dmitri Medvevev nukupresidendiks ja jätkata valitsemist peaministrina. Nüüd on vaja võimul püsimiseks põhiseadus põhjalikult muuta. Kui see on saavutatud, pole arvatavasti põhiseadusega enam vaja arvestada, nii nagu toimus Stalini päevil.\nPutini põhiseaduse „reformid“ võtavad võimu tulevaselt presidendilt ja peaministrilt ja annavad selle senini tähtsusetule Riiginõukogule. Putin ilmselt hakkab siis Riiginõukogu esimeheks ja eluaegseks diktaatoriks. Alexander Solovyev, üks vähestest Putini vastastest, kes saab oma arvamust avaldada ikka veel tegutseva interneti raadiojaama Moskva Kaja kaudu, väitis, et Putin „seab ennast üles kui mingit sorti riigiisa, mingi ajatolla või pooljumal.“\nEestile ja eestlastele osutus Stalini Venemaa katastroofiliseks, Putini Venemaad on kindlasti samuti vaja karta.\nOtsene rünnak üle idapiiri pole tõenäoline, aga Putinile on suureks rõõmuks esimese okupatsioonijärgse valitsuse otsus, eestlastest valitsejate kõigi aegade kõige suurem viga – eirata Genfi konventsiooni ja põlistada kõik pool miljonit Stalini poolt Eestisse asustatud okupanti alalisteks elanikeks ja seega tulevasteks kodanikeks. Sellele järgnes Lennart Mere seadusevastaselt sõlmitud, aga hiljem Riigikogu poolt kinnitatud lepe põlistada Eestisse 20 000 punaarmeelast ja 2000 vene julgeoleku agenti, koos perekondadega umbes 100 000 eriti Eesti ja eestlaste vaenulikku venelast.\nKogu Eesti elanikkonna arv on statistikaameti andmetel umbes 1 300 000. Keegi ei tea mis see tõeliselt on, sest paljud registreeritud ei ela enam ammu Eestis. Hiljuti pidi Siseministeeriumi kodakondsus- ja rändepoliitika osakonna juhataja Ruth Annus tunnistama, et Eesti päritolu inimeste kohta välismaal pole „isegi mitte hinnangulisi andmeid“. Sisse toodud ja -rännanud venelasi on vähemalt 600 000 ja see arv näib olevat tõusuteel. Seega on põhjust karta, et päev mil eestlased jäävad vähemusrahvaks oma põlisel kodumaal on silmapiiril. Ükski kirjaoskaja ei tohiks tõsiselt võtta statistikaameti väiteid, et ainult umbes kolmandik Eesti elanikest on venelased. Teatavasti võib iga elanik omale rahvastikuregistris mistahes rahvuse määrata. Näib, et paljud venelased arvavad, et Eesti elanikuna on kasulikum ennast registris eestlasena kirja panna.\nVäärastunud taip või ajupesu?\nKeegi Meelis Maitse kirjutab 22. jaanuari Postimehes, et talle meeldis lapsepõlves kuulata kuidas ta punaarmeelasest onule „meeldis alati rääkida, et tema ja Stalin võitsid sõja“. Näib, et lapsepõlves õpitu kontrollib ikka veel ta mõttemalli. Ta peab „valelikuks Euroopa Parlamendi eelmise aasta 19. septembri resolutsiooni Euroopa mälestamise tähtsusest, milles püütakse esitleda Molotovi-Ribbentropi pakti kui Teise maailmasõja alguspunkti ja samastada Nõukogude Liidu rolli fašistliku Saksamaa omaga.“\nMitte ainult Eestis asuvad Putini „kaasmaalased“, vaid ka Maitse taolised, pole ilmselt kunagi võimelised aru saama, et need 70 000 Eesti parimat poega, kes võitlesid Eesti eest Stalini röövlivägede vastu, olid tõelised Eesti vabadusvõitlejad, kelle kangelaslikkust ja ohvrimeelsust me peame austama ja mälestama. Kui me tahame rahvana püsida peavad Eesti vabadusvõitlejaid olema eeskujuks tulevastele põlvedele\nKahju on, et endine eurokraat, kummalisel kombel Eesti presidendiks saanu, kellel meeldib välismaal reisides Eesti valitsust materdada, ei saa ka aru, et vaenlase ees lömitamine on kaotajate poliitika. Näib, et talle pakkus erilist rõõmu Eesti ja eestlaste põlisvaenlasega Moskvas lipitseda ja ta ei häbene isegi Putinit Eestisse külla kutsuda. Oleks ülim aeg rahavool maksumaksjatelt talle ja ta manulistele peatada.\nOsa Eestisse põlistatud venelastest on loodetavasti muutunud Eesti elanike ja kodanikena paarikümne aasta jooksul lojaalseteks Eesti Vabariigi kodanikeks, aga paljud pole isegi õppinud eesti keelt rääkima, paljud siunavad veebilehe kommentaariumites Eestit ja sõimavad eestlasi fašistideks ja mõned, kes on oma rahvuskaaslaste poolt Riigikokku valitud või Eestit Euroopa Liitu esindama saadetud püsivad kindlalt Putini sõiduvees.\nÜks Paeti-Putini piirileppe sobitajatest, Marko Mihkelson, kilekottidega asjaajamise tunnustatud ekspert, ei häbene isegi esitada absurdset väidet, et Eesti territooriumi maha parseldamisest loobumine on Venemaale territoriaalsete nõudmiste esitamine.\nRiigikogu esimehel Henn Põlluaasal on kahtlemata õigus nimetada seda arrogantsuseks, sest Eestil ei ole mingeid territoriaalseid nõudeid Venemaa vastu. „Me ei taha mitte ühtegi ruutmeetrit Venemaa territooriumist. Me tahame vaid enda oma tagasi“, kinnitab Põlluaas.\nVaatamata uue valitsuse seisukohtadele ja otsustele, pole rahvastiku probleemile, Eesti kõige tõsisemale, kahjuks ikka veel lahendust silmapiiril. Kui senised rahvastiku muutuse trendid jätkuvad, jäävad eestlased vähem kui ühe inimpõlve jooksul vähemusrahvaks oma põlisel kodumaal.\nPutinil ikka veel põhjust loota oma unistuse täitumist ta Eestis asuvate „vene kaasmaalaste“ ja väärastanud mõttemalliga kodukootud kaasjooksikute abil.\nPraegune valitsus pälvib kiitust eelkõige selle eest, et nende koalitsioonilepe algab põhiseaduse preambuli lubadusega kindlustada ja arendada riiki, mis peab tagama eesti rahvuse ja kultuuri säilimise läbi aegade. Lootustäratav on eelmise valitsuste poolt aastal 2014 allkirjastatud, õnneks veel ratifitseerimata piirileppe kehtetuks tunnistamine Riigikogu esimehe Henn Põlluaasa ja välisministri Urmas Reinsalu poolt. Piirilepe oleks loovutanud Venemaale 5,2 protsenti Eesti Vabariigi Tartu rahulepinguga sätestatud territooriumist, ilma midagi, mitte kõige vähematki, vastu küsimata. Võib arvata, et poliitikud kes olid nõus sellise Eesti-vaenuliku leppe sõlmimisega siiski midagi said.\nRõõmu teeb see, et Riigikogu esimees, Henn Põlluaas, on peamine kõneleja Tartu rahulepingu 100 aasta juubeli pühitsemisel.\nSisserännet on piiratud\nKõige kardetavam Eesti püsimisele eestlaste kodumaana mida valitsevad eestlased on sissränne mis saab oluliselt kiirendada Eesti rahvastiku koosseisu muutmist. Siseminister Mart Helme saab sellest probleemist hästi aru. Selline sisseränne on tema sõnutsi „Hävituslik, kuna lööb paigast ära demograafilise tasakaalu eesti- ja venekeelse rahvastiku osa kallal.“ Ta on astunud samme, et piirata sisserännet eranditena ja renditööjõuna saabujatest.\nMeeldiv üllatus on see, et Jüri Ratas, kes on tõusnud selliste Putini mõjuagentide varjust nagu Edgar Burešin Savisaar ja Yana Tšernogorova Toom, on osutunud andekaks, tubliks ja koguni eestimeelseks peaministriks. Ta näitas oma värve juba siis kui ta trotsides oma partei enamuse mantrat, tõdes, et Eestile tähendas 9. mai ränga okupatsiooni jätkumist. Tal õnnestus peavoolumeedia, presidendiameti pidaja ja paljude võimu-aastate jooksul komplekteeritud reformikate toiduahela kiuste moodustada valitsus mis toimib paremini kui ükski eelmine ja üritab lahendusi leida esimese okupatsioonijärgse ja järgnevate valitsuste poolt tekitatud probleemidele.\nKas praegune valitsus suudab peatada juba paarkümmend aastat kestnud ja järjest kiirenevat Eesti venestamist, kas ta suudab kindlustada ja tagada riiki, mis tagab eesti rahvuse ja kultuuri säilimise läbi aegade, seda näitab tulevik. Jääme lootma, et lootuse sädemed löövad leegitsema ja valgustavad ning juhatavad teed tulevikku kus eestlaste peremeheõigused on kindlustatud nende põlisel kodumaal.\nTeemad: esilugu Jüri Toomepuu kuum venemaa


PÜHA KASIMIR – Pühima Neitsi Maarja Pärispatuta Saamise Kirik\nKõigevägevam Jumal, keda teenida tähendab valitseda,\nluba, et püha Kasimiri vahendaval kaasabil\nSind pühaduses ja õigluses teenida saaksime\nPüha Kasimir sündis 1461. aastal Poola kuningas Kasimir IV ja Austria Elizabethi 14-st lapsest kolmandana. Kasimir avastas juba lapsena, et tema elu kuulub Kuningale, kes on suurem kui tema isa. Suuresti mõjutas teda teel Jumala juurde õpetaja Jan Dlugosz, kelle vagadus ja pühalikkus julgustasid Kasimiri. Vaatamata takistustele ja ebasoosingule jäi Kasimir oma Jumalale alati truuks.\nKasimiri jaoks oli luksuslik õukond koormaks, rikkus kiusatuskes, et unustada truudusevanne Jumalale. Uhkete riiete asemel kandis ta lihtsaid, lükkas tagasi väikseimadki mugavused, magas põrandal, veetes suurema osa ööst palvetades. Kasimiri ei mõistetud, tema valikutest ei saadud aru. Kuid kõigest hoolimata oli ta alati sõbralik ja lahke.\nKasimiri isa pidi nägema poja tugevust ja tahtekindlust. Justkui seda proovides saatis ta poja sõjaretkele Ungarisse. Kasimir tundis, et tegu pole õige ja lasi sõjaväel deserteeruda ning koju tagasi pöörduda. Hiljem leidsid tema tunded kinnitust, kui ka paavst Sixtus IV teatas, et oli sõjakäigu vastu.\nKasimiri isa oli oma plaanide luhtumise pärast väga ärritatud ja pagendas poja Dobzki lossi, et see muudaks oma veendumusi. Kuid Kasimir veendus veelgi enam, et kõik, millesse ta usub on õige. Ta astus välja ka isa soovi vastu panna ta paari Frederik II tütrega. Kasimir järgis oma tõelist Kuningat palvetades, õppides ja aidates vaeseid. Katoliikliku usu eest võitlejana pidas ta Pühimat Armulauasakramenti ja Neitsi Maarja austamist alati au sees.\nPüha Kasimir suri 23-aastasena 1484. aastal tuberkuloosi. Ta maeti lemmiklaulu "Omni die dic Mariae" saatel, mida sageli nimetatakse ka Kasimiri hümniks.\nKasimir on Poola ja Leedu kaitsepühak.\nKasimiri järgides: Milline on sinu truudus? Kas see on kaheks jagatud ja sa tunned vajadust end siduda maiste asjadega? Vali juba täna truudus Kuningas Kristusele!


Makkide kasutamisest. - Page 2 - Digi-tv.ee\nRe: Makkide kasutamisest.\nPostitusPostitas martinj » 18:55, 18 Apr 2012\nkarla kirjutas: ...ja linti ei venitaks.\nLindi pingust saab ju reguleerida ja see pole kuigi teab mis kunst\nkarla kirjutas: Häält teeb suht keskpäraselt, püüa kuskilt otseveoline aparaat vaadata.\nOtseveolises on jah iva, seal Orbitas on ülekanne parasiitrattaga. Skeemitehnika suht sama Sojuside ja O005ga (ehk isegi parem, seal on K157ul1a ette transs pandud, mida nii olimpides kui sojuzides pole. Kas see nüüd parem on, isegi venelased vaidlevad\nkarla kirjutas: Sojuz 110, 111, mõni Olimpidest või Elektroonikatest mille numbrid algavad nulliga. Kassetikas on sul aga hea\nKindlasti mitte O005 kui pole digitaalelektroonika spetsialist.\nJa... Need O ja E tähega nullklassi makid hakkavad oma klassi väärima ka vaid pärast häälestust ja osalist ümberehitust.\nPostitusPostitas mustkass » 19:26, 18 Apr 2012\nkarla kirjutas: Kotkas, see Orbita pole just eriti makk, mehhaanika on kohutav ja nõuab meeletut kannatust et häälde saada ja linti ei venitaks. Häält teeb suht keskpäraselt, püüa kuskilt otseveoline aparaat vaadata. Sojuz 110, 111, mõni Olimpidest või Elektroonikatest mille numbrid algavad nulliga. Kassetikas on sul aga hea\nkusagilt peab ju alustama\nkarla ja tead ju ise ka et need lindikad ikka veel millegipärast sitaks kallid,ma kiikan neid ikka vahest e-bayst,kuramus vinged küll aga hinnad on ka ikka...\nPostitusPostitas martinj » 20:53, 18 Apr 2012\nmustkass kirjutas: .... et need lindikad ikka veel millegipärast sitaks kallid.....\nVeel ? Pakun, et aina kallimaks lähevad.\nJulgen juba öelda, et ca 50 jewreid väliselt ilusa kuid seest pe*ses (kuid remonditava) isendi kohta on hästi.\nKassetikate hinnad panevad kah ülesmäge.\nLindikate hinnaauk oli 1990ndatel ja kassetikate oma 2000-2005 .\nNüüd on asjad tootmisest maas ja pole nagu kuskilt juurde tulemas. Aga omal ajal makiga harjunud "veidrikud" alles ärkavad ja taasavastavad.\nPostitusPostitas faas » 20:55, 18 Apr 2012\nhmm. kuna huvilisi siis kaen oma koli üle midagi vist vedeleb veel kiviaegset.\nPostitusPostitas null » 22:25, 18 Apr 2012\nSa Faas pidid ju uue mängija ostma!\nSiin üks ilus asi....\nhttp://project-audio.ee/vinueuelplaadim ... -akrueuel/\nPostitusPostitas mustkass » 22:29, 18 Apr 2012\nKui sihulese kuradi jura ostad siis pead küll raha peale vihane olema\nPostitusPostitas null » 22:30, 18 Apr 2012\nhea maitse üle ei vaielda aga kakeldakse küll\nPostitusPostitas mustkass » 22:33, 18 Apr 2012\nnull kirjutas: hea maitse üle ei vaielda aga kakeldakse küll\nNoh maitse asi muidugi aga ma ei ostaks sellist siis ka kui jalaga toda kõbinat segada oleks,vaevalt et ta paremini mängib kui 10x odavam grammer,150 euriga saad tuttuue Pioneer PL 990\nKuradi disaintooted,naera puruks.\nPostitusPostitas faas » 22:42, 18 Apr 2012\nMustkass vahatamisesse ehk karva eemaldus.\nKui plõnni ei ole siis ei osta ja ei taha kah juhul kui hobi siis rahast ei räägita ja miks osta kaks asja 1 odav ja teine hea?\nMis muidugi ei tähenda, et ma selle kalli grammari ostan\nPostitusPostitas null » 22:48, 18 Apr 2012\nKui ise pole kuulanud siis ei oska sa ka võrrelda.\nPostitusPostitas mustkass » 22:51, 18 Apr 2012\nMa ei hakkagi sihukest kuulama,toota võib ju kõike mida iganes keegi suudab välja mõelda...\nPostitusPostitas valgekotkas » 00:36, 19 Apr 2012\nmustkass kirjutas: Ma ei hakkagi sihukest kuulama,toota võib ju kõike mida iganes keegi suudab välja mõelda...\nära iial ütle iial ... jah - tolle viidatud grammari hinnas on nii disaini kui ka õhku sees kuid on nüansse, mis kohe kindlasti teevad sinu poolt viidatud tutika "piuneeri mürisevale staatikageneraatorile" igast asendist ära ... minu jaoks visuaalselt on tollel "disainielemendil" tugevad küljed:\na) mootor on täielikult eraldatud taldrikust ja korpusest ehk siis käpast - on põhjusi miks ma pole otseveo fänn\nb) taldrik on juba arvestatavalt massiivne\nc) minimaalne kaabeldus\nnõrgaks küljeks on:\na) lühike käpp - ootaks seal klassist juba 12" käppa\nteadmata on taldriku veereosa ehitus ja palju muid asju\nEDIT: veereosa sai ühe video järgi ka üle vaadatud ja visuaalselt tundus asjalik\nPostitusPostitas Siidiuss » 01:03, 19 Apr 2012\nVõimsustarve 2w. Vot see on juba ka omaette näitaja arvestades seda, et elekter lähitulevikus kallineb veel ligi 3 % Siis see 2w on peaaegu nulli lähedane energiakulu! Kaableid ei ole ka üldse näha. Kuidas mootor aru saab millal tööle hakata? Mustkass hakka raha koguma. See massin on seda raha väärt ja tõeline tehnikaime! Pealegi sa ei ole ju nii rikas, et osta odavat ja head. Osta ikka kallis ja hea\nPostitusPostitas martinj » 08:52, 19 Apr 2012\nOhjah, saan vinüülihaigete eputamisuhkusest aru.\nKuskile ma vist juba kirjutasin, mis teeb plaadimasinast hea isendi.\n1. Võimalikult raske plaaditaldrik (vahet pole, mis seda veab, peaasi, et ühtlaselt ja vaikselt)\n2. Hea ja reguleeritud helipea.\n3. Loomulikult hästi veetud juhtmed ja hea võimendi (aga see juba omamoodi vaidlusobjekt)\nMuu on selline tilulilu stiilis "näe ,mis mul on"\nJa ütleks, et sama kehtib ka maki kohta, vahet pole mitu mootorit ja mitu pead kui mehaanika oma ülesandega hästi toime tuleb (aga seal on mitmepealistel ja mootorilistel mõned eelised- reguleerimise ja võimendite lihtsus ).\nPostitusPostitas mustkass » 09:38, 19 Apr 2012\nvenelastel oli omaaegu selline "supermasin" nagu Korvet 038 mida tänapäeval tikutulega taga otsitakse,igavene raske jurakas ja suur\nraskendus käpal,maksis minumäletamist mööda üüratut raha üle 600 rublasiis kui ma ei eksi.


Fotod ja video: vabariigi aastapäeva paraadi peaproov Vabaduse väljakul - Eesti - Postimees: Värsked uudised Eestist ja välismaalt\n23. veebruar 2019, 17:56\nEesti Vabariigi 101. aastapäeva paraadil osalevad üksused ja tehnika rivistusid laupäeva õhtul kella üheksaks Vabaduse väljakule, et valmistuda pidupäevaks.\nPeaproovil osalevad üksused hakkasid Kaarli puiesteele rivistuma kell kaheksa õhtul, misjärel liiguti Vabaduse väljakule. Läbimäng kestis ligi tund aega.\nEesti Vabariigi 101. aastapäeva paraad peetakse Tallinnas 24. veebruaril algusega kell 12. Üksused rivistuvad 24. veebruaril Vabaduse väljakule kell 11.15. Paraadi võtab vastu Vabariigi President Kersti Kaljulaid, paraadi juhatab kaitseväe juhataja kindralmajor Martin Herem.


★★★ 5 erinevad viisid maja kohale ★★★\nMa olen tünnide suur fänn. Seal on nii palju huvitavaid viise, kuidas neid maja ümber kasutada funktsionaalsest vaatepunktist, samuti stiili vaatepunktist. Võimalik leida laineid nii paljudes erinevates värvides, suurustes ja isegi kujuga. Ma olen suur väljavalitu vintage tüved, mis on natuke peksnud ja näevad välja, et neil on natuke ajalugu neile lisatud. Kuid võite saada ka tõeliselt klanitud, ühevärvilised, ka nende kaasaegsete tubade ja kodude jaoks. Vaadakem mõnda erinevat moodi, kuidas neid tükke kasutada mitte ainult ladustamiseks, vaid ka natuke pisut kuhjamaks ja natuke rohkem isikut paha panna.\n1. Asetage üks voodi jalgsi.\nVanni jalamil lõbus ja huvitav pagasiruumi kasutamine on suurepärane võimalus magamistoa teemale lisada. Veenduge, et leiad ühe, mis on umbes teie voodi laius, kuid te ei soovi, et see oleks liiga väike suurema voodi ees. Saate seda kasutada, et hoida voodipesu, raamatuid ja rohkem padju ka!\n2. Asetage üks terrassile.\nKas soovite nautida kena väikest piknikut terrassil või mitte, on maalähedased kaminad suurepärased välitingimustes. Hoidke oma grillimisvahendeid sees ja kasutage seda oma jalgade ülespaiskimiseks ja lõõgastumiseks, kui kukkumise tuul puhub. Ja see on ideaalne koht istme kohale võtmiseks kohapeal ja kena väike suupiste!\n3. Asetage üks diivanite ette.\nParem alternatiiv võimalus kohvilauale (kui see on tasasel pinnal) on õige suurusega pagasiruumi. Peidake oma ajakirjad ja isegi lauamängud sees ja kasutage seda kui ottomani või hoidke oma soda-popt öösel. See on veelgi huvitavam kui tavaline kohvilaud, ja see on suurepärane koht moe ja isiksuse lisamiseks.\n4. asetage üks seina kõrval.\nKui teil on õnnelik, et teil on pagasiruumi, mis pole mitte ainult huvitav vaadata, vaid piisavalt pikk, et see toimiks buffet-stiilis tabelis, siis peate seda kasutama oma kodu kujunduses! Kas fuajees, koridoris või elutoas on pagasiruumi, mis toob teie maja uksed ja vaevused ellu.\n5. Asetage üks voodi küljele.\nNii nagu kohvilaud, võivad reisikohvrid olla vapustav viis mõnede pizazzide lisamiseks piirkonda, mis on tavaliselt "libisev" fest. Kasutage oma öösärgina kere, et hoida oma raamatut, äratuskella ja väikest öölampi.


Tarbijakaitse ja Tenilise Järelealve Amet (TTJA) meenutab jõulude eel, kui kaupade veebipoest tellimine on eriti aktuaalne, et veebiostu korral on inimesel õigus kaup 14 päeva jooksul müüjate tagastada.\nProovismuutit teha ja siis blender tagasi saata pole siiski lubatud. Foto: pixabay\n"Rõõm saabunud pakist võib jääda üürikeseks, kui selgub, et tellitud sinakad püksid on sootuks rohelised, mikrolaineahi ei mahu olemasolevasse riiulisse, pildil metallina tundunu on tegelikult hoopis plastmass või vastupidi. Või inimene avastab lihtsalt, et saabunud ese talle ikka üldse ei meeldi," rääkis TTJA ettevõtluse osakonna juhataja Ulrika Paavle.\nTarbijal on selleks õigus igal juhul, ka siis, kui müüja on jätnud selle info oma kodulehel välja toomata.\nOluline on siin vaid see, et inimene ostis eseme oma enda vajadusteks, tarbijana, sealhulgas kingituseks, mitte äritegevuse raames, ning et müüjaks on isik, kes tegutseb oma majandus- või kutsetegevuse raames. Teiselt eraisikult ostes tagastamisõigust ei ole ja ka tarbijavaidluste komisjon ei lahenda kahe eraisiku vahelist vaidlust,\nSiiski ei tähenda see reegel, et ostjal on õigus tellitud kaupa 14 päeva kasutada ja siis tagasi saata. "Tõesti, ka asja kasutades ei jää tarbija ilma oma 14-päevasest taganemisõigusest. Siin on aga konks – kui kaupa on kasutatud rohkem, kui see on vajalik kauba olemuses, omadustes ja toimimises veendumiseks, vastutab inimene kauba väärtuse vähenemise eest," rääkis Paavle.\nSee tähendab, et ostjal ei ole enam õigust kogu summat tagasi saada. "Ostja ja müüja arusaam võivad suurel määral erineda, kui palju väärtus on paaripäevase kasutamise järel vähenenud, ja vaidlus venib pikaks. Tarbijavaidluste komisjon on näiteks lugenud mobiiltelefoni väärtuse vähenenuks 25 protsenti seetõttu, et ostja oli sinna SIM-kaardi sisestanud. Kui aga isik on asja mingil moel muutnud, võib väärtus olla vähenenud koguni nullini. Tasub aga teada veel üht seaduse nüket – kui müüja on jätnud taganemisõiguse oma tingimustes välja toomata, siis tarbija ei vastuta väärtuse vähenemise eest ka siis, kui ta kasutab asja ülemääraselt ja seejärel tagastab," lisas Paavle.\nKui aga inimene ei ole kaupa kasutusse võtnud, vaid proovinud seda üksnes nii, nagu tal lubatakse seda teha tavapoes, on tal õigus asi tagastada ja kogu raha koos saatekuluga tagasi saada. "Näiteks võib ostja blenderi pakendist välja võtta, seda vaadata ja katsuda, isegi kui täpselt samamoodi ei ole võimalik pärast pakendada, aga mitte proovismuutit teha – seda ei lubataks ka poes. Kleiti võib selga proovida nagu kaupluseski, aga silte ei tohi eemaldada. Kui näiteks suurus ei sobi, siis ei ole õigust nõuda vahetamist, aga samale tulemusele jõuab, kui esialgu tellitu tagastada ja tellida uus, sobivam suurus. Tagastamise kulu tohib kaupleja jätta tarbija kanda, kui ta selle nii oma tingimustesse kirja paneb," selgitas Paavle.\n"Tagastada ei saa ka kaupu, mille pakendi on tarbija avanud ja seda kaupa ei ole enam üldse võimalik tervisekaitse või hügieenilistel põhjustel turustada, näiteks huulepulki ja kreeme. Hügieenilisuse küsimus kerkib ka pardlite ja epilaatorite puhul, aga kuna need on puhastatavad ja desinfitseeritavad, saab neid ikkagi tagastada. Küll aga loetakse pardli või epilaatori kasutamist olukorraks, millega väärtus väheneb ja ostja kogu raha enam tagasi ei saa, ütles Paavle.


24 noort lõpetas Eesti Diplomaatide Kooli\n25.mail lõpetas järjekordne lend Eesti Diplomaatide Kooli täiendõppekursuse “Rahvusvahelised suhted ja Euroopa Integratsioon”. 2017/2018a grupis õppis 24 andekat noort. Õpilased olid pärit 15 riigist: Afghanistan, Alžeeria, Aserbaidžaan, Eesti, Egiptus, Gruusia, …\n4-10. detsembril, 2017 võõrustas EDK 12-liikmelist Gruusia diplomaatide delegatsiooni, kes olid Tallinnas ühe nädalasel õppereisil. Õppereis koosnes temaatilistest aruteludest Eesti ekspertidega, riiklike institutsioonide külastamisest ning praktilistest treeningutest endiste diplomaatidega. Õppereisi …\n17.novembril toimus Eesti Diplomaatide Kooli (EDK) ja Gruusia Diplomaatilise Keskuse (DTC) koostöös 1-päevane seminar „Gruusia teekond Euroopa Liiduni: edasised sammud pärast Idapartnerluse Tippkohtumist“, mille avasid EDK direktor Ekke Nõmm ja …


Uputan blogi jälgijate postkaste – Bodymodi blogi\nUputan blogi jälgijate postkaste\nSee kirjutis on mõeldud neile, kes jälgivad seda blogi e-posti teel. Väga vabandan, et lähikuudel teie postkastidesse ilmub järjest selle blogi postitusi ja neid postitusi tuleb vist päris palju. Nimelt hakkasin esialgsest Bodymodi blogist kirjutisi sellesse blogisse tõstma (blogi kolimine jäi aastaid tagasi poolikuks). Kuna vanas suletud blogis olin avalikustatud postitused mustandiks pannud, siis blogi siia keskkonda eksportides olid need kirjutised mustandid ja uuesti avalikustades annab kohe kõigile teada, et uus postitus (kuigi tegelikult on tegemist paari aasta vanuse asjaga).\nIgatahes vabandan ja üritan kuidagi jaotada neid tekste, et korraga ei topi 10-50 postitust ühe päeva jooksul 😀\nPrevious Tätoveeringutega mees pole vaimselt korras?\nNext Hügieeniloeng iluteenindajatele ja ilumess (sügis 2018).


Joo piima!Foto: PantherMedia / Scanpix\nKui eile kadus enesekontroll ja täna piinab kassiahastus, on see lugu just sulle. Siit leiad seitse kasulikku nippi, millest pohmelli korral abi oodata ning ka soovitusi, mida vältida, et olukord hullemaks ei läheks.\n* Ära joo peale! Kõige lihtsam pohmelliravim on alkoholist loobuda. Kes seda ei suuda, võiks järgmisel jubedal hommikul vähemalt uutest alkoholikogustest eemale hoida, soovitab portaal Health. Alkohol leevendab pohmellinähte ajutiselt – kui ravid seda kangema kraamiga, on järgmisel päeval veelgi kehvem olla.\n* Ära õgi rasvast toitu! Kuigi levinud arvamus on, et pohmakahommikul aitab rammus eine, võib sellest hoopis kõrvetised saada. Meedikud soovitavad hoopis kergestiseeditavaid süsivesikuid, nagu röstsai või müsli. Samuti on oluline palju juua, aga mitte alkoholi.\n* Unusta aspiriin! Pole sugugi hea mõte sellega pärast kõva joomingut pohmellipeavalu leevendada. See võib piinatud seedeelundeid veelgi rohkem ärritada. Samuti on igasuguste spetsiaalsete pohmakaravimite asemel mõistlikum end turgutada pigem multivitamiinidega.\n* Ära mine sauna! Higistades kaotad veelgi enam vedelikku, samuti võib kuumal saunalaval passimine normaalset vereringet ohtlikult muuta: pohmellis saunatajaid ähvardavad vererõhu drastiline langus ja südame rütmihäired.\n* Hoidu kohvist! Kofeiin ahendab veresooni ja kergitab vererõhku, süvendades sellega pohmakasümptome.\n* Puhka! Kuigi kerged harjutused võivad pohmellihommikul veidi virgutada, oleks kõvemast trennivihtumisest mõistlik hoiduda. Keha vaevleb pärast pidutsemist niigi vedelikupuuduses. Kõige arukam on aeg maha võtta ja kehale puhkust anda. Eriti hea, kui sul oleks võimalik peojärgne päev lihtsalt maha magada.\n* Joo vett ja piima! Vesi, kuid eriti piim teeb su olemise tunduvalt mõnusamaks. Klaas piima enne uinumist vähendab vedelikupuudust ja tõstab veresuhkurt. Ka ei aja piimajoomine nii palju pissile kui vee kaanimine, seega saad rahulikumalt magada.\nKas enne magamajäämist võetud ibuprofeen ennetab pohmaka teket?\nHea teada! Just see mahl aitab sul pohmelli ennetada!\nPlaan täna pummeldada? Need nõuanded aitavad pohmelli ennetada


Pool Tapal paiknevast Prantsuse kontingendist koosneb võõrleegionäridest\n11:09 05. August 2020\nTapal teenivad Prantsuse võõrleegioni sõdurid\n13:58 16.09.2017 (Uuendatud 08:47 19.09.2017) lühendatud link\nTapal paiknevast Prantsuse kontingendist moodustavad ligi poole Prantsusmaa võõrleegioni sõdurid, avaldas relvaüksuste ülem kolonel Olivier Waché\nTALLINN, 16. september — Sputnik. "Põhjus, miks nad oma nime ja näoga intervjuusid ei anna, seisneb selles, et võõrleegioniga liitudes jääb meestele alles nende esialgne kodakondsus, kuid nad saavad endale Prantsusmaa passi koos uue nimega. Sellepärast üritame kaitsta leegionäride anonüümsust ja isegi kui nad intervjuu annavad, siis oma nime nad ei ütle ja pildile ei tule," selgitas Waché intervjuus Postimehele, vahendab ERR.\n"Very important". NATO peasekretäril tõusid pataljonid\nKüsimusele, kas võõrleegionäridehulgas on ka Venemaa kodanikke, vastas relvaüksuste ülem: "20 protsenti võõrleegioni sõduritest on pärit Ida-Euroopast – Venemaalt, Ukrainast, Valgevenest, Serbiast… Aga vastavalt võõrleegioni reeglitele ei diskrimineeri me inimesi rahvuse järgi ja nii võib ühes kompaniis olla Nepali, Brasiilia, Ukraina ja Venemaa kodanikke ning võib-olla on mõni neist olnud varem kokk või suisa professor."\nPrantsuse Võõrleegion on 1831. aastal asutatud Prantsuse armee maavägedesse kuuluv üksus, kuhu võetakse Prantsusmaa teenistusse vabatahtlikke sõltumata nende kodakondsusest.\nTapal paiknevasse lahingugruppi kuulub kokku ligi 1200 liitlassõdurit. Ühendkuningriik panustab rohkem kui 800 kaitseväelasega ning erineva lahingutehnikaga, sealhulgas tankidega Challenger 2, jalaväe lahingumasinatega Warrior, liikursuurtükkidega AS90 ja soomukitega.\nPrantsusmaa panustab Eestisse paigutatavasse üksusesse enam kui 300 kaitseväelasega ja erineva lahingutehnikaga, sealhulgas tankidega Leclerc, jalaväelahingumasinatega VBCI ja soomukitega VAB.\nPrantslased teenivad Tapal kaheksa kuud, andes seejärel vastutuse üle taanlastele, kes saadavad Eestisse paarsada kaitseväelast koos lahingutehnikaga, vahendas Sputnik Eesti aprillikuus.\nJuulikuus kaitseväe Tapa linnakus aset leidnud pidulikul rivistusel said NATO lahingugrupi sõdurid kätte rahvusvahelises sõjalises operatsioonis osalenu medalid tänutäheks liitlaskohustuse täitmise eest Eestis.\nvõõrlegioon, liitlassõdurid, sõdur, Kaitseväe Tapa linnak, NATO, Olivier Waché, Prantsusmaa, Eesti


Minu Sport ja Fotod: Mis toimub?!?\nEnne kui ma jõuan selleni, et mis toimub, siis annan rõõmsalt teada, et pärast KUUUUTEEEEE (!!!!) kuud on saabunud meile püsiühendus. Aega võttis, aga asja sai ja vot võin kihla vedada, et arvel (paigaldustasu) ei kajastu see, et kuidas me ise pool tööd ära tegime ja seega kaablikutt nagu peale nuppude vajutamise ei pidanudki midagi tegema... Nii, et võime oodata ikka täistasu. Ausalt, kui seal on midagi maha võetud, siis luban, et lähen jooksen maratoni siin kuskil, kasvõi kõnnin läbi!\nJa nüüd siis teema juurde, et mis toimub. Mul on ka see küsimus, sest järsku on meie perekonna tervis täiesti allamäge läinud. Mulle tundub, et ma olen veel see kõige teravam pliiats siin pinalis hetkel. Kui mul tallad siin andsid tunda ja lihased hakkasid uue ringiga streikima, siis ükspäev ma suutsin end kinni sõita rattaga nii, et mingi närv jäi kannikasse vahele ja siis oli suht keeruline üldse midagi teha. Ega siis muud kui venitada ja venitada...soojakott ka abiks. Kaasa tuli ükspäev koju nii, et kõndis ühe jala peal, sest ka seljas (ma oma aruga pakkusin) mingi närvipõletik, sest reide see talle kiirgas. Ööseks sai ta sisse kreemitatud kaasa võetud tavaariga ja siis omakorda magas nii, et soojakott seljas. Hommikuks oli kõvasti paremaks läinud ja siis leidsimegi, et ikka vist on seljas see jama... Õhtuks väsib organism ära ja siis hakkab jälle jalga lööma, aga siiski on näha paranemise märke. Lisaks on koer lonkama hakanud, ilmselt on asi lihases, sest jalutama minnes on ta alguses ühe ja pooliku jalaga jalutaja, siis järgmisel hetkel tahab juba ringi joosta. Ma ei teagi, kas siin on külmad tuuled ja vihmad oma töö teinud või milles on asi. Ilmselt organism hakkab lolliks minema, kuna kraanist tuleb põhimõtteliselt borjomi ja hakkab streikima. Märkusena öeldud, et kõik kindlasti teavad, et siinne vesi tuleb mägedest ja seega on väga puhas. Meie keedukann sellist asja nagu katlakivi pole kunagi näinud. Kui panna kaks pudelit kõrvuti, üks Eesti ja teine Norra veega, siis Eesti veel on õhtul tatt põhjas, aga Norra oma on ka kuu aja pärast joogikõlbulik.\nVesi veeks. Eile ma olin enam-vähem konditsioonis ja käisin staadionil trennis.\nJooksin siiski ainult 2 korda 1000m nii, et 1000m ajaga ca 4 min km (tuli 4:01 ja 4:00), siis 600 meetrit sörkisin, siis tegin ühe 100 meetrise sprindi ja seejärel jalutasin 300 meetrit. Nii tegin kaks korda ja siis sörkisin koju tagasi. Muidu oli täiesti okei, aga ühest otsast oli tuul nii jõhkralt vastu, et pidin lausa pressima ennast läbi selle tuule. Kokku tuli üle 10 km.\nVähemalt on tore tõdeda, et 4min/km ei tapnud mind eriti ja pulssi sain hoida siiski enamuses alla 180. Siiski 4 min tempoga isegi 5 km vastu pidada on ilmselgelt väga keeruline.\nKuna eesmärk on ikkagi 21,1 km sügisel joosta hea ajaga, siis teen osad trennid rohkem neid 1000 meetriseid lõike, aga aeglasemalt ehk siis 4:15-4:20 per km. Nii harjun sellise tempoga paremini ära. Ilmselgelt on aeg välja võtta uuesti ka oma mingid vanad plaanid, mille järgi kindlasti ei tasu joosta 100%, aga siiski osa asju peaks tagasi plaani lükkama.\nEestisse tulles ronin ma esimese asjana ratta selga ja lähen vabasse loodusesse sõitma, sest ma igatsen seda kohutavalt. Ainult jooksmine hakkab väsitama vaikselt ja see sees spinnimine on jube kui tegelikult on väljas ilus ilm, aga maanteeratast kaasas pole... :/\nVarsti saab aprillikuu läbi ja järgmine postitus on juba kuu kokkuvõtte teemal!\nPostitaja: Unknown kell Teisipäev, aprill 28, 2015\nUnknown 1. mai 2015 20:10\nAga kuidas seal maastikul rattasõiduga on? Kujutan ette, et seal neid mägesid ja künkaid juba leidub, kus krossitada. Kuigi ka selleks on muidugi väga head ratast vaja.\nUnknown 1. mai 2015 23:46\nMaanteel nad ikka sõidavad, aga siin on ülikitsad teed... Maastikurattaga ma pole väga kedagi näinud. Mõned hullud siiski on, kes siin ringi kihutavad ja neid ränkasid tõuse võtavad, aga enamus sõidab teises linnas maastikut, kus saab ümber järve sõita enam vähem tasasel pinnasel. Muidu maastikuratta jaoks on ikka liiga ränk... Osad on need juba, kes kaljuserval sõidavad ja seda muud rattasõitu teevad (ma ei tea, kuidas neid nimetada..).\nUnknown 3. mai 2015 19:51\nTeemast rääkides, paar päeva tagasi vaatasin filmi "Where The Trail Ends". Mägiratturitest, just sellistest kaljuserval turnijatest. Ainuüksi vaatamine võttis seest õõnsaks!\nUnknown 3. mai 2015 21:38\nJah, sellepärast ma ei tahagi neid saateid vaadata :D paha hakkab natukene..


peenise suurus loomulik treening dvd Video Online treening suurendada liige\nValime neid. Sõidu ajal seletatakse ka sõudetehnika detaile. Nõudluse languses on keeruline mahtusid suurendada.\nONLINE Sõudespinningu rühmatreeningud viiakse läbi sõudeergomeetritel Concept2, mis on paigutatud spordisaali kas male ruudustikus, mitmes reas või kaarega ümber treeneri ergomeetri.\nTreeningu vältel mängib saalis muusika ja sõutakse ühes rütmis. Treeningute läbiviimisel kasutatakse rahvusvahelist sõudmise treenimise metoodikat, kus suurt rõhku pannakse vastupidavuse treenimisele ja sõudetehnika õpetamisele.\nTreeningute suurem osa kulgeb aeroobses tsoonis, kuid kasutatakse ka anaeroobset tsooni lihaste toonuse tõstmiseks ja arendades võimsust. Kõik treeningud on jagatud kolmeks osaks, kus esimeses osas tehakse soojendust, teine osa koosneb põhitreeningust ja kolmas osa on venitamine.\nTreeningu alguses tutvustab treener osalejatele treeningplaani, kus seletab lahti, kuidas peaks õigesti valima koormust. Inimestele, kes omavad pulsikella annab treener soovituse, millise pulsisagedusega tuleks sõita, et tõsta efektiivsust maksimumini. Teoreetilise osa lõppemisel minnakse praktilise osa juurde ja treener viib läbi treeningu sõudes ise ergomeetril treenijate ees.\nTreener räägib läbi mikrofoni planeeritud harjutustest, tempode muudatustest ja lõikude pikkustest. Treeningu ajal mängib energiline ja rütmiline muusika, mille järgi valitakse ka sõidu tempod eelnevalt on treeneri poolt tehtud muusika valik, mis vastab treeningplaani tempodele.\nTreening | Sõpaikusemesimumm.ee\nSõidu ajal seletatakse ka sõudetehnika detaile. Peale teise osa lõppemist näitab treener ette venitusharjutusi ja seletab põhjalikult, kuidas õigesti neid sooritada.


26.12.2006 kella 20.00 paiku varastati Pajusi vallas Vorsti külas sõiduauto Nissan Sunny pagasiruumist sülearvuti Amilo A 16 koos kotiga. Kahju suuruseks hindab omanik ligi 19 000 krooni.\n08.01.2007 kella 15 ajal sai politsei teate, et Jõgeva vallas Teilma külas on kaduma läinud sõiduauto Honda Civic. Mõni minut hiljem teatas omanik, et leidis auto umbes kilomeetri kauguselt üles. Sõidukil olid lõhutud süütelukk, esimesed poritiivad, esituled ja suunatuled ning esi- ja küljeklaas. Autost seest oli varastatud makkraadio, tungraud ja veljevõti. Kahju suurus on selgitamisel, politsei alustas juhtunu uurimiseks kriminaalmenetlust.\n01.01.07 öösel ja ööl vastu 06.01.2007 on ära lõhutud Põltsamaa linnas Kuperjanovi tänaval asuva kultuurikeskuse välisukse klaas ning akna klaas. Kahju suurus on selgitamisel.\nÖöl vastu 08.01.2007 on ära lõhutud Põltsamaa linnas Allika tänaval asuva Põltsamaa koguduse abihoone 15 aknaruutu. Kahju suurus on 2500.-krooni. Juhtunu uurimiseks on alustatud väärteomenetlust.\nPolitseile oli möödunud ööpäeval 4 väljakutset.\nKokku registreeriti 9 väärtegu.