36 Kõige populaarsemad lennufirma logod maailmas\n15 Cool Moto 360 mängud, mida peaksite mängima kohe\nDelhi on lämbumas: siin on 10 parimat õhupuhastit, mida saate osta\nPõhiline / internet / 36 Kõige populaarsemad lennufirma logod maailmas\nLennufirmade logod on suurepärane näide visuaalsest ettevõtte kaubamärgist ja kasulik inspiratsiooniressurss lootustandvate disainerite jaoks. Kuid te ei pea olema professionaalne disainer, et olla huvitatud lennufirmade logodest. Paljud inimesed naudivad viktoriinimänge, kus nad püüavad arvata nii palju populaarseid lennufirma logosid kui võimalik.\nSelles artiklis olevate lennufirmade logode sirvimisel märkate mõningaid mustreid. Paljudel logidel on traditsioonilised sümbolid ja rahvuslikud värvid. Lennufirmad armastavad oma logosid kasutada lendude ja lindude motiive, et saata sõnum, et saate nendega kiiresti ja turvaliselt reisida.\nQatar Airways'i logo on kujundatud 2006. aastal, ja seal on halli taustal burgundia oryx. Oryx on Katari riiklik loom ja selle logo logo vastab Katari lipu värvile. Lennufirma nimi on kirjutatud inglise keeles, samas kui araabia tähed täpsustavad sõna „Al Qataria”.\nLufthansa lennufirmade algne logo, mis võeti vastu 1954. aastal, ümber kujundati 2018. aastal. Uus logo, kuigi see tundub identne vanaga, on ümber töötatud, et anda sellele uus, kaasaegne kvaliteet, et teravdada nende mõju tööstusele. Lennuettevõtja sümbol „lendav kraana” ja tekst ise muutusid digitaalsele ajastule õhemaks.\nEgyptAiri logo on inspireeritud iidse Egiptuse mütoloogiast, millest ta joonistab Horuse või pigem tema pea. Tavaliselt kujutatakse Horuse peamasina mehe keha nime all, nagu Horuse jumalana, või “Taevas jumalana”, seega on mõistlik, et ta on osa lennufirma logo. EgyptAir on seda logo kasutanud alates 2008. aasta juulist.\nJapan Airlines (JAL) logo kujundas 1958. aastal Jerry Huff. Nn tsurumaru (“kraana ring”), logo kujutab endast Jaapani kraana pikendatud tiibadega. Logo punane värv sümboliseerib õnne. Logo idee tulenes Jaapani traditsioonist, mis näeb kraana kui pika elu, heaolu ja hea tervise sümbolit. Kraana müütis öeldakse, et lind võib lennata kõrge ja väga pika aja jooksul ilma väsimiseta, mis teeb selle täiuslikuks lennufirma sümboliks.\nKuid 2002. aastal ilmnes uus täiesti erinev logo, mis ei olnud väga populaarne ega hästi vastu võetud. Japan Airlines otsustas 2011. aastal naasta vana disaini juurde ja seda kasutatakse ikka veel täna.\nSriLankan Airlinesi logo iseloomustab stiliseeritud, värvikas paabulind ja ebatavaline, kuid elegantne kirjatüüp. See ilmnes 1999. aastal olulise ümberkorraldamisprojekti osana. Sri Lanka rahvaluulete kohaselt oli paabulinnuga sarnane lendav masin kunagi olemas ja seda nimetati Dandu Monara Yanthra. On võimalik, et see müütiline olend inspireeris lennufirma logo. Kuid realistlikum selgitus oleks see, et paabulinnud on kohalikud liigid Sri Lankal.\nEmiratesi logo on loonud Negus & Negus Associates 1985. aastal. See on lihtne punane-valge logo, millel on keerukas araabia tähed ja ettevõtte nimi inglise keeles allpool. Punane värv sümboliseerib jõukust, juhtimist, kirge ja enesekindlust, samas kui valge tähistab elegantsust, puhtust ja aadel.\nTeine punase ja valge kombinatsioon, Air Canada logo, esitati 2004. aasta oktoobris ja selle kujundas FutureBrand Worldwide. See sisaldab ümbritsetud vahtralehte, mis on üldtunnustatud kui Kanada rahvuslik sümbol.\nHawaiian Airlinesi logo on selles nimekirjas ainulaadne, sest see on ainus, kellel on loom, mitte abstraktne lennuk. Ülaltoodud logo on veidi muudetud logo versioon, mis loodi algselt Lindoni Leaderi poolt 2001. aastal. Kuigi logo kujutab endiselt Pualani „saare tüdrukut”, on taustal nüüd gradient, mis näib tõesti kena, minu arvates. Lennufirmad näitasid ka seda, et anda sellele uus välimus.\nThai Airways'i logo on loonud Interbrand ja see esitati 2005. aasta aprillis. Siin on värvikas ornament, milles roosa osa kujutab endast magnoolia õitsemist. Logo sai 2013. aasta septembris mõningast soovimatut meedia tähelepanu, kui pärast lennurajaõnnetust Bangkokis maalisid lennujaama töötajad kahjustatud lennukil logo, et kaitsta Thai Airways'i mainet.\nUus American Airlinesi logo ilmus 2013. aasta jaanuaris ja selle kujundas FutureBrand. See on lendav kotkas traditsioonilistes Ameerika värvides - punane, sinine ja valge. Logo nimetati lennusümboliks ja see sisaldas väidetavalt varasemate versioonide elemente: kotkas, täht ja täht “A”. Challenge ise ja proovige neid kõiki näha.\nAir Asia logo on lihtne, kuid väga silmatorkav punane märk valge tähega. Selle kujundas Start Creative. Air Asia tegi oma logo kadumise järel 2014. aasta detsembris mõnevõrra nõrga (kuigi ajutise) muudatuse oma logos. Nad muutsid oma Facebooki lehel olevat logo halli värvi, mida selle sotsiaalmeedia publikust halvasti vastu võttis. tragöödia märk.\nAir India logo kujutab endast punast lendavat luiget, kus luik on laiali hajutatud tiibadega oranžiks värvitud Konarki päikese templi ratas. Värvid sümboliseerivad elujõudu ja edusamme ning Konarki ratas on arvatavasti päikese jumala vankrist. Logo kujundas DMA Branding 2007. aastal.\nLisaks logole on Air Indial ka maskokaad, mida nimetatakse Maharajahiks, mille on loonud Bobby Kooka ja Umesh Rao 1946. aastal ning mida hiljuti muudeti vähem traditsioonilisteks ja kaasaegsemateks ning hipster-ishideks.\nEtioopia lennuettevõtjatel on olnud see logo alates kaubamärgi kampaaniast „Visioon 2010”, kui nad tutvustasid ka uut motot: „Aafrika uus vaim”. Logo sisaldab inglise ja amhari teksti ning värviskeem (punane, roheline, kollane) vastab Etioopia lipu värvidele.\nCathay Dragon logo, nagu näete, näeb välja identne Cathay Pacifici logoga. Erinevalt Cathay Pacifici logo, mis on sinine, on Cathay Dragonil punane logo. Selle on loonud kaubamärgiagentuur Landor Associate ning sellel on sama "harjamise" sümbol, mis esindab lindu tiiva. Cathay Dragon oli varem tuntud kui Dragonair ja selle logo oli punane draakon.\n15. Korea õhk\nInformeerimata inimesed ütleksid, et Korea Airi logo näeb välja nagu Pepsi logo. Kuid selle inspiratsioon on puhtalt traditsiooniline ja palju vanem kui USA ise, rääkimata Pepsi. Logo sümbolit nimetatakse Taegeukiks ja see tähistab „ülimat reaalsust, millest kõik on saadud”. See on ka osa Lõuna-Korea lipust. Korea Airi logo kujundati 1984. aastal.\nŠveitsi rahvusvahelisel liinil, mida tuntakse ka kui lihtsalt „SWISS”, on 2011. aastal Nose Designi kujundatud lihtne logo. Valgel ristil on punane taust, mis näeb välja just Šveitsi lipp. Logo kasutab Linotype'i levitatavat Univers 65 Bold fonti.\nAir China logo sisaldab kujutist phoenixist, mis on sarnane lühendiga „VIP”. Selle kujundas Han Meilin 1988. aastal ning praeguse logo tegi Dongdao Design 2007. aastal. Logo on täis sümboolikat, fööniks on õnne, ilu, harmooniat ja õnne ning punane värv, mis sümboliseerib entusiasmi ja kirge lennuettevõtja töötajad. 2011. aastal võitis logo „Visual Expression Design” auhinna Pekingi disaininädalal.\nAer Lingus on iiri lennufirma, mille logo on pärit 1938. aastast, kui Robert Logani kujundas originaalse šokolaadi sümboli. Shamrocki (noor ristik) peetakse üldiselt Iiri rahvuslikuks sümboliks ja see on seotud Saint Patricku legendiga, kes kasutas ristikuid, et selgitada Püha Kolmainsust mitte-kristlikele Iiri inimestele. Aer Linguse praegune logo loodi 1996. aastal ja selle kaldus väljanägemise tõttu nimetatakse seda sageli „purjus Shamrockiks”, mis viitab iiri stereotüübile.\nIberia sai uue logo 2013. aastal, kui Interbrand kujundas vana välja ja tutvustas kohandatud kirjatüüpi. Hispaania keele energia edastamiseks kasutasid nad punast ja kollast, mis on Hispaania lipu värvid. Uus logo tutvustati sotsiaalmeedias koos hashtags #NewIberia ja #NeuvalIberia.\nMexicana logo kujundas Taani agentuur Design: Success 2008. Sinine sümbol tähistab kotka ja peegeldab stabiilsust ja järjepidevust. Kirjatüüp on suur- ja väiketähtede kombinatsioon, mis annab logo silmapaistva välimuse.\nRyanairi logo pärineb aastast 1987. Pärast mõningaid muutusi aastate jooksul on tänapäeval kollane sümbol ja paksud valged tähed. Sümbol on ingli ja harpi kombinatsioon, mis on üks traditsioonilisi iiri instrumente ja kultuuri oluline osa.\nTurkish Airlines tutvustas seda logo 2010. aastal Priestmangoode poolt läbi viidud suure ettevõtte ümberkujundamise osana. Logo on lihtne ja tõhus ning see ühendab punase, valge ja sinise väga professionaalse ilme.\nBritish Airwaysil on ikka veel tuntud "Speedmarque" logo, mille kujundas Newell & Sorrell 1997. aastal ja inspireeritud vanast "Speedbird" sümbolist, mida kasutasid Briti õhujõud enne II maailmasõda. Logo koosneb lennufirma nimest, mis on kirjutatud siniste tähtedega, ja nende kohal olev punane ja sinine värviline lint.\nAeroMexico logo loodi 1994. aastal. See kujutab asteeki kotka sõduri pead, mida nimetatakse ka cuāuhtliks. Asteekide ühiskonnas peeti kotkasid päikese sümboliteks ja kotkasõdalased olid kõige arusaadavamad ja hirmuäratavad armee liikmed. Lennuettevõtjad ütlevad, et Eagle Knighti embleem oma logo juures on inspireeritud Mehhiko iidsest kultuurist.\nDelta Airlinesi logo, mida tuntakse ka kui “vidina logo”, kujundas Lippincott Mercer ja tutvustas 2007. aasta aprillis. See on punane kolmnurk, mis toob esile kreeka täht “D” („delta”) ja samas on see lihtne. mõõtmetega tänu oma elementide tarkale paigutusele ja varjundile.\nJet Airways'i logo nimetatakse "Flying Suniks" ja selle kujundas KV Sridhar 1992. aastal. See kujutab endast lennuki sabade väljumise kiirusliine koos päikese taustaga. Selle logo esmakordsel maalimisel õhusõidukile tehti viga ja logo pöörati sabale.\nQantas kasutab känguru sümbolit, mis on inspireeritud Austraalia ühe senti mündist. See ilmus esmakordselt jaanuaris 1947. Praeguse logo, mida nimetatakse ka „Flying Kangaroo'ks”, loonud Hans Hulsbosch 2007. aasta juulis.\nSouthwest Airlines'i logo on ikka veel värske - ümberkorraldamine toimus 2014. aasta septembris ning logo töötati välja koostöös GSD & M, Lippincott, VML, Razorfish ja Camelot Communicationsiga. See kasutab kohandatud kirjatüüpi “Southwest Sans”, mille on loonud Monotype. Uus logo sisaldab traditsioonilist sümbolit, mida kasutati vanades edela logodes. Kuid nüüd on see värvilisem ja kaasaegsem sinise, punase ja heleda oranži triipudega.\nUS Airways'i logo kujundas Luxon Carrá ja Deskey Associates ning 2005. aastal võttis ettevõte vastu esindusliku värvi. Logo on USA riigi lipu monokroomne tõlgendus.\nTeine kuulus lennufirma logo selles nimekirjas on veel üks lind, kes esindab lendu. Aerolineas Argentinasil on olnud logo alates 2010. aasta juunist ja selle kujundas FutureBrand. Ta kasutab Neo Sans kirjatüüpi ja stiliseeritud lind on tegelikult kondor; lind, keda tavaliselt peetakse Argentinas. Sinine värv meenutab Argentina lippu.\nSingapuri lennufirma logo kujutab lindu, mis on inspireeritud hõbedast krisist, kaguosa Kagu-Aasias, mida iseloomustab piirkonna müüt ja folkloor. Logo on kujundanud USAs asuv insigniaettevõte, mis valiti SQ algusaastatel 200 ettepaneku hulgast.\nMalaisia lennuettevõtjad, algselt tuntud kui Malaisia lennuettevõtjate süsteem, muutsid oma logo 2013. aastal. Punane-sinine Kelantani tuulelohe, mis 2012. aastal lühidalt eemaldati, naasis 2013. aastal, et tähistada lennuettevõtja sisenemist lennuettevõtja Oneworld liitlasse. Kui vaatate tähelepanelikult, on sõnad „Malaisia” ja „lennufirmad” kirjutatud samasuguse fontiga kui Singapuri Airlinesi logo.\nPärast Iraani rahvusliku lennufirma registreerimist rahvusliku ettevõttena (ja nimi muudeti IranAiriks) kuulutati välja 1961. aastal Kayhan ja Ettelaat ajalehtedes uus logo. Logo, mida lennuettevõtja praegu kasutab, on loonud noor Iraani võistleja. Ta võttis inspiratsiooni pärsia mütoloogilisest griinist Homa.\nGaruda Indonesia logo ei ole aastate jooksul muutunud. Sarnaselt paljude teiste nimekirjas olevate lennuettevõtjatega on Garuda Indonesia valinud ka motiivina lendava objekti (sellisel juhul lind). Hoolimata sellest, et Ga on väga palju, on logo endiselt muutunud. Praegune kujundus on minu arvates palju puhtam ja omab kaasaegset välimust.\nAir New Zealandi logo on maori sümbol "Koru" jaoks, mis tähendab uut elu, kasvu ja jõudu ning rahu. „Koru” sümbol on maori kunsti, nikerdamise ja tätoveeringute lahutamatu osa.\nViimasel lennuliinil on nende kõigi kõige ilusam logo. See asub Uus-Guineas, suurel saarel Austraalia mandrilt. Logo võeti kasutusele 2015. aastal, kui bränd hakkas startima (sõna otseses mõttes!). Logo on kujundus iidsetest mustritest, mis on mõeldud rahvuse mitmekesisuse kajastamiseks. Ma tõesti armastan seda, kuidas traditsioonilised ikoonid üle kogu riigi ühendati ebatavalise ja silmatorkava disaini koostamiseks.\nKas me jätsime teie lemmik lennufirma logo? Räägi meile muudest huvitavast lennufirma logost kommentaarides.


Meenikunno looduskaitseala moodustamine ja kaitse-eeskiri–Riigi Teataja\nMeenikunno looduskaitseala moodustamine ja kaitse-eeskiri\nMeenikunno looduskaitseala moodustamine ja kaitse-eeskiri - sisukord\nRT I, 28.11.2015, 9\nMeenikunno looduskaitseala moodustamine ja kaitse-eeskiri1\nVastu võetud 26.11.2015 nr 120\n(1) Looduskaitsealana võetakse kaitse alla ala Põlva maakonnas Veriora vallas Leevi, Lihtensteini, Nohipalo ja Vinso külas ning Orava vallas Kamnitsa ja Rebasmäe külas. Looduskaitseala nimeks saab Meenikunno looduskaitseala2 (edaspidi kaitseala).\n2) elupaigatüüpe, mida nõukogu direktiiv 92/43/EMÜ looduslike elupaikade ning loodusliku loomastiku ja taimestiku kaitse kohta (EÜT L 206, 22.07.1992, lk 7–50) nimetab I lisas: liiva-alade vähetoitelised järved (3110)3, huumustoitelised järved ja järvikud (3160), rabad (7110*), vanad loodusmetsad (9010*), rohunditerikkad kuusikud (9050), siirdesoo- ja rabametsad (91D0*) ja nokkheinakooslused (7150);\n4) liike, mida Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2009/147/EÜ loodusliku linnustiku kaitse kohta (ELT L 20, 26.01.2010, lk 7–25) nimetab I lisas, ning I ja II kaitsekategooria liike ning musträhni (Dryocopus martius), sarvikpütti (Podiceps auritus), sookurge (Grus grus), suurkoovitajat (Numenius arquata), rüüta (Pluvialis apricaria), händkakku (Strix uralensis), tetre (Tetrao tetrix), laanerähni (Picoides tridactylus) ja valgeselg-kirjurähni (Dendrocopos leucotos), ning säilitada ja taastada nende elupaiku.\n(1) Inimestel on lubatud viibida, püüda kala ning korjata marju, seeni ja muid metsa kõrvalsaadusi kogu kaitsealal, välja arvatud § 11 punktides 3 ja 4 sätestatud juhtudel sihtkaitsevööndis.\n(2) Kaitsealal on lubatud pidada jahti 21. oktoobrist kuni 31. jaanuarini, välja arvatud § 11 punktides 3 ja 4 sätestatud juhtudel sihtkaitsevööndis.\n(3) Telkimine ja lõkketegemine on kaitsealal lubatud kohas, mis on kaitseala valitseja nõusolekul selleks ette valmistatud ja tähistatud. Samuti on lõkketegemine lubatud metsatöödel ning kaitseala valitsemise ja kaitse korraldamisega seotud töödel.\n(4) Kaitsealal on lubatud rahvaürituse korraldamine selleks ettevalmistatud kohas ning kuni 50 osalejaga rahvaürituse korraldamine selleks ettevalmistamata kohas. Rohkem kui 50 osalejaga rahvaürituse korraldamine selleks ettevalmistamata kohas on lubatud üksnes kaitseala valitseja nõusolekul.\n(5) Kaitsealal on lubatud sõidukiga sõitmine teedel ning jalgrattaga sõitmine on lubatud ka radadel. Sõidukiga ja maastikusõidukiga sõitmine väljaspool teid on lubatud järelevalve- ja päästetöödel, kaitse-eeskirjaga lubatud töödel, sealhulgas metsa- ja põllumajandustöödel, kaitseala valitsemise ja kaitse korraldamisega seotud töödel, kaitseala valitseja nõusolekul teostataval teadustegevusel ja liinirajatiste hooldustöödel.\n(6) Kaitseala veealal on lubatud mootorita ujuvvahendiga sõitmine. Mootoriga ujuvvahendiga on lubatud sõita järelevalve- ja päästetöödel, kaitse-eeskirjaga lubatud töödel, kaitseala valitsemise ja kaitse korraldamisega seotud töödel ning kaitseala valitseja nõusolekul teostataval teadustegevusel.\n(1) Kaitsealal on keelatud ehitiste püstitamine, välja arvatud kaitseala valitseja nõusolekul tee rajamine, tehnovõrgu rajatise ja tootmisotstarbeta ehitise püstitamine kaitseala või kaitsealal paikneva kinnistu tarbeks.\n1) Meenikunno sihtkaitsevöönd;\n2) Nohipalo sihtkaitsevöönd;\n3) Oodsipalo sihtkaitsevöönd;\n4) Saapasaarte sihtkaitsevöönd;\n5) Vinso sihtkaitsevöönd.\n(1) Nohipalo, Oodsipalo, Saapasaarte ja Vinso sihtkaitsevööndi kaitse-eesmärk on kaitsealuste liikide elupaikade säilitamine, kaitse ja taastamine ning elupaigatüüpide rabad, vanad loodusmetsad, siirdesoo- ja rabametsad kaitse, Saapasaarte sihtkaitsevööndis ka elupaigatüübi nokkheinakooslused kaitse.\n(2) Meenikunno sihtkaitsevööndi kaitse-eesmärk on elupaigatüüpide rabad, nokkheinakooslused, vanad loodusmetsad, siirdesoo- ja rabametsad taastamine ja arengu tagamine loodusliku protsessina, välja arvatud rohunditerikkas kuusikus, kus eesmärk on elupaigatüübi säilitamine, samuti elupaikade liiva-alade vähetoitelised järved ning huumustoitelised järved ja järvikud kaitse ning kaitsealuste liikide elupaikade taastamine, säilitamine ja kaitse.\n3) kaitsealuste liikide elutingimuste taastamiseks ja säilitamiseks vajalik tegevus.\nSihtkaitsevööndis on keelatud, arvestades käeoleva määrusega sätestatud erisusi:\n3) inimeste viibimine Nohipalo, Oodsipalo ja Vinso sihtkaitsevööndis 1. märtsist 30. juunini, välja arvatud järelevalve- ja päästetöödel, kaitseala valitsemise ja kaitse korraldamisega seotud tegevusel ning kaitseala valitseja nõusolekul teostataval teadustegevusel;\n4) inimeste viibimine Saapasaarte sihtkaitsevööndis 15. märtsist 31. augustini, välja arvatud järelevalve- ja päästetöödel, kaitseala valitsemise ja kaitse korraldamisega seotud tegevusel ning kaitseala valitseja nõusolekul teostataval teadustegevusel.\n(1) Meenikunno, Nohipalo, Oodsipalo ja Vinso sihtkaitsevööndis on koosluste taastamiseks ja säilitamiseks vajalik raie.\n(2) Meenikunno sihtkaitsevööndis on vajalik puu- ja põõsarinde kujundamine vaadete avamiseks ja säilitamiseks Liipsaare vaatetorni ja Päikeseloojangu metsamaja ümbruses.\n1) Liipsaarõ piiranguvöönd;\n2) Mustjärve piiranguvöönd.\nPiiranguvööndi kaitse-eesmärk on elupaigatüüpide huumustoitelised järved ja järvikud ja rabad ning kaitsealuste liikide isendite elupaikade kaitse ning looduse mitmekesisuse säilitamine.\n1) lageraie kuni 2 hektari suuruse langina;\n2) turberaie kuni 5 hektari suuruse langina.\n(3) Raiete tegemisel metsamaal tuleb säilitada puistu liikide ja vanuse mitmekesisus. Elustiku mitmekesisuse säilitamiseks tuleb raielangile jätta hektari kohta alles vähemalt 20 tihumeetrit puid, mida ei koristata ja mis jäävad metsa alatiseks. Elustiku mitmekesisuse tagamiseks alles jäetavad puud valitakse eri puuliikide esimese rinde suurima diameetriga puude hulgast, eelistades kõvalehtpuid, mände ja haabasid, samuti eritunnustega, nagu põlemisjälgede, õõnsuste, tuuleluudade või suurte okstega puid.\n6) puidu kokku- ja väljavedu külmumata pinnaselt, kaitseala valitseja võib lubada puidu kokku- ja väljavedu, kui pinnas seda võimaldab.\nVabariigi Valitsuse 15. aprilli 1999. a määrus nr 135 „Meenikunno maastikukaitseala kaitse-eeskirja ja välispiiri kirjelduse kinnitamine” tunnistatakse kehtetuks.\nMääruse menetlus viidi läbi keskkonnaministri 28. mai 2009. a käskkirjaga nr 886 algatatud haldusmenetluses, mille ülevaade koos ärakuulamise tulemustega on esitatud käesoleva määruse seletuskirjas5.\n2 Kaitseala on moodustatud Eesti NSV Ministrite Nõukogu 25. mai 1981. a määrusega nr 340 „Sookaitsealade moodustamise kohta” (ENSV Teataja 1981, 22, 311) kaitse alla võetud Meenikunno sookaitseala alusel. Vabariigi Valitsus kinnitas 15. aprilli 1999. a määrusega nr 135 Meenikunno maastikukaitseala kaitse-eeskirja ja välispiiri. Tulenevalt Vabariigi Valitsuse 5. augusti 2004. a korralduse nr 615 „Euroopa Komisjonile esitatav Natura 2000 võrgustiku alade nimekiri” lisa 1 punkti 1 alapunktist 31 hõlmab kaitseala Meenikunno linnuala ja lisa 1 punkti 2 alampunktist 220 Meenikunno loodusala, kus tegevuse kavandamisel tuleb hinnata selle mõju kaitse-eesmärkidele, arvestades Natura 2000 võrgustiku alade kohta kehtivaid erisusi.\n4 Kaitseala välis- ja vööndite piir on märgitud määruse lisas esitatud kaardile, mille koostamisel on kasutatud Eesti põhikaarti (mõõtkava 1 : 10 000) ja maakatastri andmeid. Kaardiga saab tutvuda Keskkonnaametis, Keskkonnaministeeriumis, keskkonnaregistris (register.keskkonnainfo.ee) ja maainfosüsteemis (www.maaamet.ee).\nLisa Meenikunno looduskaitseala


Euroopa aktsiad taas punased\n31. oktoober 2011 kell 9:35\nInvestorid ei kipu Euroopas aktsiaid ostma enne, kui euroala liidrid ei ole seletanud, kuidas nad suurendavad EFSFi.\nTaani tuulegeneraatoritootja Vestas Wind Systemsi aktsia hind kukkus 18,3 protsenti, 91 Taani kroonile. Ettevõte kärpis käibe- ja marginaaliprognoose.\n„Kauplejad vaevalt lähevad riski võtma nii nagu läinud neljapäeval, kuna soovitakse selgust,“ ütles London Capital Groupi kaupleja Jonathan Sudaria. „Euroopa Keskpanga pressikonverentsi ja G20 kohtumiseni eelistavad kauplejad istuda ja oodata.“\nUniCrediti aktsia hind langes 4,6 protsenti, 0,858 eurole. La Stampa kirjutas, et Itaalia suurim pank plaanib tõsta kuus kuni kaheksa miljardit eurot värsket kapitali. Leht ei kirjutanud, kus ta infot sai. Pank keeldus kommnetaarist.\nEuro Stoxx 50 indeks langes 1,7 protsenti. Saksamaa aktsiaturg langes 1,6 protsenti, Prantsusmaa 1,8 protsenti, Hispaania 1,4 protsenti, Itaalia 2,5 protsenti ning Šveits ja Suurbritannia ühe protsendi.


Vooremaa Paphos – hea paik jooksumaratoniks\nPaphos – hea paik jooksumaratoniks\nIseenesest mõista on iga kevadine reis soojale maale nii vaimule kui ka kehale turgutuseks. Head sõbrad arvasid, et mõistlik oleks külastada märtsi alguses Küprosel Paphose linna, natuke puhata ja ühtlasi seal maratoni joosta. Kõik meie seltskonnast end maratonile ei registreerinud, oli ka poolmaratonil osalejaid ning 10 ja 5 kilomeetri läbijaid, igaüks oma soovidele ja võimetele vastavalt.\nEttevalmistused reisiks algasid juba sügisel. Lennupiletite muretsemise tegi keeruliseks, et märtsis pole veel suur suvitushooaeg alanud ja lennuühendus veidi keerulisevõitu. Minnes peatusime Londonis, et järgmisel päeval edasi Küprosele suunduda. Veidi ärevaks tegi aga Londonit tabanud külmalaine, mis tõi kaasa lume ja suure kaose. Õnneks kulgesid meie lennud plaanipäraselt.\nPaphos võttis meid vastu soojuse ja päikesega, üsna harjumatu oli. Ajaloost niipalju, et Rooma ajal oli Paphos ka Küprose pealinn, täna kuulub see UNESCO maailmapärandi nimistusse ja aastal 2017 oli just see linn üks Euroopa kultuuripealinnu.\nRada raskete killast\nPäev enne maratoni külastasime Expot. Kui mujal maailmas oleme harjunud, et see on koht, kus spordikaupade tootjad oma toodangut pakuvad ja reklaamitakse maratone, siis Paphosel oli vaid üks napivõitu toake, kust saime kätte oma stardimaterjalid. Ei mingit kaubandust ega tingel-tangelit. Kõik välismaised jooksjad said priid bussipiletid laupäevaks-pühapäevaks, maratonijooksjate stardimaterjalideks olid infovoldik linna kohta, linna kaart ja stardinumber ning pakikleeps. Ei mingeid reklaame, mida hiljem lihtsalt prügikasti visata.\nPühapäeva varahommikul tuli ette võtta paarikümneminutiline bussisõit. Meie elukoht oli valitud just nii, et paari minutiga jõudis bussijaama. Kõik maratonijooksjad sõidutati Petra tou Romiou’sse. Seal asub kalju, kus armastuse ja ilu jumalanna Aphrodite legendi kohaselt merevahust sündis ja rannale astus. Ja just sealt algas maraton. Varahommikune päikesetõus oli kaunis, tegime hulga fotosid.\nMaratoni stardi ajal kell 7.30 oli üsna jahe, kuid päike hakkas peagi kõrvetama. Jooksu alustasime kohe kena tõusuga ja neid tõuse jätkus maratoni esimesse poolde veel ja veel. Rajaprofiil oli pigem raske kui kerge. Olin just vahetult läbi põdenud gripi ja nii kujunes minu maraton pigem korralikuks matkaks. Jooksu teine pool oli üsna tüütu, sest ühte mitmekilomeetrist maanteelõiku tuli läbida kolm korda, enne kui sai alla linna pöörata.\nKui meie siin oleme harjunud, et kõikjal on abiks tehnika, siis pöördekohas olid korraldajad, kes paberile üles märkisid, kes kuhu ja millal jooksis, ilmselt see süsteem töötas. Rajal ajasin pikemalt juttu Vene päritolu jooksja Vitaliga, kes Paphosel jooksis oma 206. maratoni. Maailm on väike: tema sõber kavatses nädal hiljem Tallinna tulla, kus toimus ülemaailmne taliujumise võistlus. Samuti saime jagada oma muljeid Riia ja Peterburi maratonist. Tallinnas oli mees viimati käinud 1972. aastal, soovitasin tal ka Tallinna maraton plaani võtta.\nMedal kaela – ja kõik\nRaja teine pool kujunes mulle raskeks, ilm oli liiga kuum, ikkagi üle 20 soojakraadi ja see va gripp oli jõu võtnud. Aga ka teistel oli raske, nii lehvitasime ikka ja jälle neile, kes edasi-tagasi lõigul vastu tulid. Ikka küsiti, et on kõik korras. Ühe taanlannaga ajasin samuti juttu, tema kurtis, et oli n-ö üle söönud ja seepärast on väga raske.\nJoogipunkte oli piisavalt, iga kolme kilomeetri järel. 18. kilomeetril pakuti banaane ja 27. turgutuseks geele. Lisaks veel ka spordijooki, mis mul millegipärast eriti sees ei tahtnud püsida. Nii et „toidulaud“ oli pigem tagasihoidlik. Üldjoontes võib Paphose maratonirada pigem igavaks kui atraktiivseks pidada. Algus oli ilus ja ka viimased kilomeetrid rannapromenaadil, aga vahepealne osa oli vaid tuima töö tegemiseks ja kulgemiseks.\nEnne finišit, kohaliku suure vaatamisväärsuse, vana kindluse juures oli veel ka väike tõus ja siis lõpuks saadigi finišikaare alt läbi. Ei mingit tablood aegadega, nagu enamasti harjunud oleme, medal kaela ja oligi kõik. Turgutuseks pakuti vett, apelsine, õlut. Medalid olid muide väga ilusad. Maratonijooksjatel oli see kõige suurem, lühemate distantside omad väiksemad.\nEesti jooksjad olid tublid, ainsana 5 kilomeetril osalenud Anti Kiiver oli 169. (819 osalejat), Olga Andrejeva 10 km distantsil aga võitis, Taavi Tambur oli samal distantsil neljas, poolmaratonil Jaanus Mäe üheksas. Maratonil võitis Ruth Kalda oma vanuseklassis esikoha ja Kairit Valk oli oma vanuseklassis teine. Korraldajad olid rõõmsad, sest jooksjaid oli kokku ca 3000.\nPaphos on hea koht puhkuse veetmiseks, seal on kõik võimalused heaks äraolemiseks. Sportlastele on Küpros talvisel ajal heaks ettevalmistuskohaks enne kodumaist jooksuhooaega. Perepuhkuseks on koht sobiv, eriti kui sättida kohalolek märtsi algusse, siis on võimalik ka heal kodusel ja hästi korraldatud jooksuvõistlusel osaleda.


Joobes juht: fotolavastusFoto: Anni Õnneleid\nKorravalvurid tabasid 1. augustil Eesti teedel ühe narko- ja kaheksa alkoholi tarvitamise tunnustega juhti.\n1. augustil juhtus kolm liiklusõnnetust, neis sai kannatada kokku neli inimest.\nKella 16.16 ajal juhtus õnnetus Järvamaal Järva vallas Imavere-Viljandi- Karksi-Nuia tee kuuendal kilomeetril.\n18-aastane mees auto Volkswagen Passat roolis sõtis mööda 76-aastase mehe juhitud bussist Volvo C10M ja aeglustas vasakule pööramiseks järsult.\nBuss sõitis selle tagajärjel Volkswagenile tagant otsa. Volkswagen paiskus küljelt otsa 28-aastase mehe juhitud vastutulevale kombainile John Deere T670, seejärel vastu kombaini haakes olevat heedrit.\nVolkswageni juht viidi Viljandi haiglasse kontrolli.\nKella 16.20 ajal juhtus õnnetus Tartus Puiestee ja Roosi tänavate valgusfooriga reguleeritud ristmikul.\n22-aastane mees auto Audi A6 roolis alustas rohelise fooritule süttides vasakpööret ja põrkas kokku jalakäijate ülekäigurajal rohelise tule ajal liikunud jalgratturi, 64-aastase mehega.\nJalgrattur viidi Tartu Ülikooli Kliinikumi kontrolli. Õnnetuse asjaolud on täpsustamisel.\nKella 17.40 ajal juhtus õnnetus Tallinnas Merivälja tee ja Randvere tee ristmikul.\nEsialgsetel andmetel sõitis 65-aastane mees auto Volkswagen Touran roolis ristmikule keelava fooritulega ja põrkas seal kokku rohelise tule all liikunud vasakpöördel autoga Škoda Rapid, mida juhtis 39-aastane mees.\nŠkoda juht viidi Ida-Tallinna keskhaiglasse, seal kaasreisijana viibinud 10-aastane tüdruk viidi Tallinna lastehaiglasse.


Filmiveeb.ee foorum • Vaata teemat - Küsitlus nr. 92 - Suve oodatuim film\nKüsitlus nr. 92 - Suve oodatuim film\nSuve suurimatest filmidest ootan enim ...\nHääli kokku : 191\nPostitas Soprano » 10. Aprill 2013, 03:19\nRe: Küsitlus nr. 92 - Suve oodatuim film\nPostitas eerik » 10. Aprill 2013, 10:19\nEi oota neist mitte ühtegi.\nPostitas Forzelius » 10. Aprill 2013, 10:24\nMan of Steel kthxbye\nPostitas uLtImAtEcRiTiC » 10. Aprill 2013, 11:10\nKui üldse midagi, siis nendest Elysium.\nPostitas Spellbound » 10. Aprill 2013, 11:12\nDistrict 9 on siiani üks lemmikutest ja see trailer ainult kinnitab Blomkampi ägedust.\nVeel muidugi ka Pacific Rim, Man of Steel ja Iron Man 3 tundub väga tubli samm edasi.\nPostitas ZeMonsta » 10. Aprill 2013, 11:27\nSpellbound kirjutas: Elysium.\nDistrict 9 on siiani üks lemmikutest ja see trailer ainult kinnitab Blomkamp ägedust.\nAlguses ei osanud siit nimekirjast nagu midagi valida, aga siis nägin Elysiumi trailerit. Probleem lahendatud.\nPostitas CM-Girl » 10. Aprill 2013, 13:02\nPostitas Ralf » 10. Aprill 2013, 14:31\nEi oota neist hetkel eriti ühtegi, aga mul veel "Elysium"-i treiler vaatamata, äkki see muudab asja. "Iron Man 3" suhtes olen muidugi curious, aga seni nähtu pole selle vastu väga suurt elevust tekitada suutnud.\nPostitas Rasmus » 10. Aprill 2013, 15:35\n"Man of Steel" sai hääle, "The Lone Rangerit" ootan samuti ning "Z maailmasõda" satun ka ilmselt vaatama. Teised jätavad väga külmaks.\nPostitas LiveForThis » 10. Aprill 2013, 16:26\nOodatuimate suvekate kolmik minu jaoks on "Elysium", "Pacific Rim" ja "Man of Steel".\n"Elysium" on aga see üks film, mis tekitas ootusvärinad juba siis kui Blomkamp teatas, et hakkas uut ulmekat tegema. Põhjus on lihtne: "District 9". Et kui üldse loota sellel aastal näha originaalset ägedat ulmet, siis kindlasti tasub pöörata innukas pilk selle mehe poole.\nPostitas Spellbound » 10. Aprill 2013, 18:05\nÜldse on huvitav näha, et 10st suve suurimast filmist 7 on põhimõtteliselt ulmekad (koomiksid loen ka antud juhul sisse).\nFast & Furious 6, The Lone Ranger, Kick-Ass 2 pole ka ulmest enam kaugel, aga siiski no spaceships, aliens, giant robots, zombies or mutations yet.\nAfter Earth võib ka hea olla, aga jah\nhttp://www.youtube.com/watch?v=It2FjSz0 ... e=youtu.be\nPostitas eerik » 10. Aprill 2013, 20:00\nVaatasin Elysiumi treileri ära. Tundus selline tavaline "vaata, mida me saja miljoni dollari ja arvutitega teha oskame" film. Aga ehk on ainest veidikene rohkem, kui esmapilgul paistab.\nPostitas rauls » 10. Aprill 2013, 20:56\neerik kirjutas: Ei oota neist mitte ühtegi.\nSamas midagi ehk saab vaadatud ("Elysium" näiteks).\nPostitas Defexer » 10. Aprill 2013, 22:47\nCM-Girl kirjutas: Fast & Furious 6\nJa "Pain&Gain" aga hääle sai "Elysium", sest see tekitas reaalsed külmavärinad peale.\nPostitas dm7 » 10. Aprill 2013, 22:51\nPacific Rim on ilmselt samasugune flop nagu Battleship oli. Seega meh. Hääle sai Elysium.


Kaed harja must - Seotud tooted\nSelleks keetke 1 tl tärklist 1 kl vees ja laske umbes 12 tundi seista. Igapäevaseks käte hoolduseks läheb vaja pehmet harja, rasvarikast seepi, leiget vett ja head kätekreemi. Lükake küünele ulatuvad nahaservad tagasi ja puhastage küünealused, sarvjad nahaosakesed küünenurkades eemaldage nahatangidega. Mecklenburgi hertsogkonnas, nagu ka Lüübekis ja Wismaris ning paljudes teistes selle kandi hansalinnades kehtis nn Vendi mündisüsteem. Lõpuks kuivatage ja kreemitage. Härjal on rõngas ninas ja suust paistab punane töllakil keel.\nSeejärel vannitage käsi leiges salvei- kummeli- või nõmmeliivatees. Lõpuks kuivatage ja kreemitage.\nKäsi pehmendab munakollasest, meest 1 spl ja kaerajahust 1 tl valmistatud segu, mis tuleb ööseks kätele määrida. Peale tõmmake puuvillased kindad.\nTasub teada: Käed mustikast puhtaks Kuula artiklit Kosmeetik Gerli Zukker Pärast marjade-seente korjamist ja puhastamist ning suvelõpu aiatöid võite avastada, et teie käed on kannatada saanud. Mustikamahl ei taha kuidagi nahalt maha tulla, käed on karedad ja küünte servad narmendavad.\nKaredaid käsi võib ööseks määrida ka sidrunimahla ja oliivõli seguga Peale tõmmake jällegi kindad. Selline mähis pehmendab ja noorendab nahka ideaalselt. Kui käed on kuivad ja punetavad, tehke neile tärklisevanni.\nSelleks keetke 1 tl tärklist 1 kl vees ja laske umbes 12 tundi seista. Protseduuriks lahjendage segu 3 kl sooja veega.\nVannitage käsi veerand tundi, seejärel kuivatage ja kreemitage. Kord nädalas tuleks käia maniküürija juures või teha endale ise maniküüri. Kokku oli aardes hõbemünti.\nPeaaegu kaks ja poolsada neist olid väikesed pennid, ülejäänud aga killingid või siis ka vähemal määral Skandinaavia ja Saksa riikide ja riigikeste vastava kaaluga mündid, mida nimetatakse fyrkideks ning veel paari teise eksootilise nimega. Lisandusid mõningate teiste hansalinnade, nagu Danzigi mündid, Leedus vermitud üksikud denaarid ja Taani ning Rootsi rahad. Aare oli maasse kaevatud võib-olla kümmekond aastat enne Liivi sõda, Selline veisepea on pärit Mecklenburgi hertsogkonna vapilt Saksamaal.\nMecklenburgi mündid on umbes samas kaalus ja läbimõõdus — ligikaudu 17 mm, kui tolleaegsed Liivimaa killingid. Neid münte nimetatakse saksakeelses kirjanduses dreilingiteks, väärtusega kolm penni.\nMecklenburgi hertsogkonnas, nagu ka Lüübekis ja Wismaris ning paljudes teistes selle kandi hansalinnades kehtis nn Vendi mündisüsteem.\nKokku oli aardes hõbemünti. Peaaegu kaks ja poolsada neist olid väikesed pennid, ülejäänud aga killingid või siis ka vähemal määral Skandinaavia ja Saksa riikide ja riigikeste vastava kaaluga mündid, mida nimetatakse fyrkideks ning veel paari teise eksootilise nimega. Lisandusid mõningate teiste hansalinnade, nagu Danzigi mündid, Leedus vermitud üksikud denaarid ja Taani ning Rootsi rahad.\nLiivimaal kasutusel olevas süsteemis seevastu oli kolm penni väärt mündi nimetuseks killing.


30/40/50/60/80mm Puidust lihavõttemunad Ripats, Puit Viilud Käsitöö Happy Easter DIY Scrapbooking Rippuvad Ornament Kodu Kaunistamiseks ostke online / Sündmus & pidu > www.majasoojustamine.ee\n30/40/50/60/80mm Puidust lihavõttemunad Ripats, Puit Viilud Käsitöö Happy Easter DIY Scrapbooking Rippuvad Ornament Kodu Kaunistamiseks\nAvaleht / Sündmus & Pidu / 30/40/50/60/80mm Puidust lihavõttemunad Ripats, Puit Viilud Käsitöö Happy Easter DIY Scrapbooking Rippuvad Ornament Kodu Kaunistamiseks\nKogus:10-50tk koos trossi\n2. Tänu valgust ja ekraani vahe, elemendi värv võib veidi erineda pilte. Täname oma arusaamist.\nMudeli Number: 560000\nUusim Saabumise 1 Paar Lateks Elf-Kõrvad Pikad Cosplay Mask Tahke Naljakas Halloween Mask Kostüümid Xmas Kingitus\nOmadused: 100% täiesti uus ja kvaliteetne. Omadused: Valmistatud toidu-grade lateks materjalist, super pehme, ei ole mürgine ja maitsetu. Hea töö ja vastupidav, saab taaskasutada kasutada. Saate dress up päkapikud, haldjad, pixies, goblin ja rohkem. Sobib iga naha värvi. Universaalne suurus. Sobib kõige kõrvad, klamber kõrva otse,\n25colors 5tk/kott 14inch Kudede Paber/Foolium Tutt DIY Set Vanik Lindi Õhupallid Baby Shower Sünnipäevad Pool Pulm Teenetemärgi\nMärkus: Vanikud veetakse lamedad ja EI ole kokku pandud. Suurus kudede: 12*35cm Seisukord: 100% Uus Pakend: 5 tk/kott Materjal: paber Kõik esemed on Käsitsi mõõtmine,on olemas 1-2cm kõrvalekalle. Seal on väike vahe pilt, ja tõeline punkt põhjustatud valguse heledus,loodan, et saate\n1,5 m Halloween Pool Decor LED Light String Kõrvits Spider Pvt Kolju Lamp String Halloween Event Kodu Aias Väljas Decor Light\nKogus: 1tk Suurus: 1,5 m (10tk valgus) Materjal: Plastik Värv: Nagu pic Toide: AA patarei MÄRKUS： Pärast, et on välja antud, siis saab beebi jooksul 30-60 päeva. Palun vaadake ajal kauba kättesaamist,ja ärge viivitage oma kasutada. Palun lubage 1~2cm erinevuste tõttu käsitsi


Miks kannab Igor Gräzin kahte käekella? | Õhtuleht\nOhtuleht.ee, 12. september 2018, 19:26\nIgor Gräzin saates "Esimene stuudio". kuvatõmmis/ ERR\nHiljuti käis ETV debatisaates "Esimene stuudio" külas poliitik ja Europarlamendi liige Igor Gräzin. Mees jäi silma aga sellega, et mõlemat ta rannet kaunistasid käekellad. Miks see nii on?\nGräzin selgitas, et üks neist ei olegi aga käekell, vaid monitor, mis mõõdab mehe pulssi ja unerütmi. "See ütleb kui palju ma magan ja kui palju mu pulss on. See ei oma minu jaoks kella tähendust, kella on mul ikka vaja. Ühesõnaga kella vaatan ma ühe käe pealt, pulssi mõõdab teise käe pealt," selgitab poliitik.\n"See ei ole rikkuse näitaja, see on enesekontrolli küsimus. Muideks, kaks aastat tagasi jõuluvana tõi mulle selle!" lõpetab Gräzin.\nKahte käekella on kandnud ka teised kuulsused\nKahe käekella kandmine on tavapärane ka kuulsuste seas.\nNäiteks kannab kahte kella Argentiina jalgpallilegend Diego Maradona. Selgitus sellele on imelihtne: mees kannab alati kahte käekella, kui ta reisib: nii näitab üks kell kohalikku aega ja teine Argentiina aega. Muidugi on mõlemad kellad ülikallid, mis niisamagi ilu pärast käsi võivad kaunistada. Maradona on tuntud selle poolest, et ta on ekstravagantse maitsega mees, näiteks kannab ta alati suuri teemantkõrvarõngaid ning hotellides ööbides laseb ta alati tualetti paigaldada spetsiaalse kalli potiistme.\nKahe käekella kandmisega jäi omal ajal silma ka Printsess Diana. Dianat peeti alati stiilietaloniks ning ta ei kartnud moekatsetusi teha. 1981. aasta juulis külastas Diana poloklubi Windsoris, et vaadata oma peatset abikaasat, prints Charlesi, mängimas. Piltnikele jäi naine silma sellega, et ta kandis ühel käel kahte käekella. Ajakirja Marie Claire sõnutsi on kuldne mettalist käekell naise isiklik, kuid kell tumeda nahast rihmaga kuulus prints Charlesile. Printsess olevat mehe kella kandnud tema auks ja selleks, et teda võistlusel edu saadaks. Selline komme ulatub tagasi keskaega, kui naisterahvas oma taskurätiku rüütli kiivri külge sidus, et näidata oma eelistust.\nPrintsess Diana Alpha Photo Press\nKahe käekella kandmine on stiilne\nIgor Gräzin | Integratsioon vajab reformi: Tallinn Eestisse (10)\n4. september 2018, 21:36\nKahe, või rohkema käekella kandmine on tavapärane ka moegurude seas. Kahte või rohkemat käekella kasutatakse aksessuaaridena, mis iseenesest on ju tore mõte: see on lihtne, ent stiilne viis oma outfit’i vürtsitada. Pealegi, kes ei tahaks oma mitut kaunist (ja kallist) käekella näidata.\nMõned kannavad kahte käekella ka ühel käel, kuna see on muutumas omamoodi trendiks. Näiteks kantakse korraga üht ja sama käekella, kuid erinevat värvi käekella, modernse- ja retrovälimusega käekella, või ülisuurt ja maskullinset ning õrna ja naiselikku kella.\nväga lihtne, 13. september 2018, 16:17\nsee näitab jõukuse astet.\nMida sa modereerid,kas 13. september 2018, 10:32\nsinagi fännad seda pooletoobist?


31. detsember on ilmaliku kalendri järgi aasta viimane päev. Kirikukalendris on see silvestripäev ehk Püha Silvestri mälestuspäev. Sellekohane märge («Sylvester») sisaldub muide ka 1951. aasta «Eesti Evangeeliumi Luteri Usu Kiriku Agendas» ja selle uustrükkides (lk 31).\nPaavst pöördelistel aegadel\nSilvester I oli Rooma piiskop ehk paavst aastatel 314–335. Tema elukäigust on teada üsna vähe. Tema pontifikaat langes ajalooliste muutuste aega riigi ja kiriku suhetes. Juba 313. aastal olid kaaskeisrid Constantinus ja Licinius tunnistanud ususallivusediktiga kristlaste õigust järgida oma religiooni. Järgnevatel aastatel anti varem süstemaatiliselt taga kiusatud kirikule ja selle ametikandjatele mitmesuguseid õigusi.\nMuutust riigivõimu suhtumises illustreerib seegi, et keiser Constantinus kinkis paavstile Lateraani palee ning laskis rajada mitmed olulised kirikud Roomas, nende seas Püha Johannese (Lateraani) basiilika ja Püha Peetruse basiilika. Muide, just nimelt Lateraani Püha Johannese ja mitte Vatikani Püha Peetruse basiilika on paavsti kui Rooma piiskopi katedraalkirik.\nAastal 325 toimus Nikaias esimene oikumeeniline kirikukogu. Veidi rohkem kui kolme aasta pärast tähistatakse 1700 aasta möödumist sellest kirikuajaloolise tähtsusega kontsiilist, kus sõnastati muuhulgas Nikaia-Konstantinoopoli usutunnistuse algne versioon. Paavst Silvester sellel isiklikult ei osalenud, vaid läkitas sinna oma esindajad. Kirikukogu avaistungil oli eesistujaks ristimata keiser Constantinus, kellest oli tolleks ajaks saanud ainuvalitseja kogu Rooma impeeriumi üle.\nPaavst Silvester suri meie ajaarvamise 335. aastal ja maeti Püha Priscilla katakombi. 8. sajandil toodi tema säilmed San Silvestro in Capite kirikusse. Teda austatakse pühakuna nii katoliku kui ortodoksi kirikus.\nPaavst Silvestri imeteod. Maso di Banco, 14. saj. Allikas: Wikimedia Commons\nPaavst Silvester järeltulevate sugupõlvede ettekujutuses\n5. sajandil kirja pandud Silvestri elulugu (Actus Silvestri) jutustab, kuidas paavst päästis Rooma linna lohe käest ning tervendas ristimise läbi keiser Constantinuse leeprast (tegelikult ristiti Constantinus alles surivoodil pärast paavst Silvestri surma). Sellest legendist lähtuva Donatio Constantini järgi olevat tänulik keiser seadnud paavsti teiste patriarhide üle ning andnud talle impeeriumi lääneosa üle ka ajaliku võimu. Selle märgiks andnud Constantinus paavst Silvestrile ja tema järglastele tiaara, mis sümboliseerib Rooma piiskoppide võimu.\n13. sajandi keskel maaliti Rooma Santi Quattro Coronati (Nelja Kroonitud Märtri) basiilika Püha Silvestri kabeli seinale freskod, mis kujutavad paavst Silvestrit ja keiser Constantinust – neist ühel ulatab keiser paavstile tiaara, teisel aga talutab tema hobust. Constantinuse ristimisele ja kingitusele viitab ka Dante Alighieri oma teoses «Jumalik komöödia»: «Oo, Constantinus, sinu pöördumine / ei olnud halb, vaid see, et kingituse / too esimene rikas paavst sai sinult» («Põrgu», XIX, 115).\nSeevastu tänapäeva autorid imestavad nii pöördelistel aegadel elanud paavst Silvestri «ilmetuse» ja tähtsusetu rolli üle keiser Constantinuse kõrval, justkui peaks iga paavst olema silmapaistev kirikupoliitik ja ühiskonnategelane ning mitte lihtsalt hea ja ustav karjane oma karjale.\nTänaseks on Euroopas murenenud ja varisenud kristliku ühiskonna vundament, mis rajati keiser Constantinuse ajal või üldisemalt 4. sajandil. Paraku kehtib ka kristliku riigi- ja ühiskonnakorralduse kohta tõdemus: sic transit gloria mundi ehk nii möödub maailma hiilgus. Kristliku tsivilisatsiooni varemetel jääb kõlama pühakirjasõna: «Tõesti, rahvas on nagu rohi. Rohi kuivab ära, õieke närtsib, aga meie Jumala sõna püsib igavesti» (Js 40: 7–8; 1Pt 1:24–25). Niisamuti on jõus Issanda sõnad Peetrusele, esimesele Rooma piiskopile: «Sina oled Peetrus ja sellele kaljule ma võtan ehitada oma kiriku, ja põrgu väravad ei saa sellest jagu» (UT 1989).\nEelmine artikkel Võitlus uue maailmakorraga on vaimne sõda\nJärgmine artikkel Eesti Kirikute Nõukogu jõululäkitus


Ifö Cera komplekt kätepesukausi ja kahe uksega kapiga - Ifö\nIfö Cera komplekt kätepesukausi ja kahe uksega kapiga\nKapi ja kätepesukausi täielik komplekt. Kapil on üks liigutatav riiul. Uksed avatavad käepidemega. valamul on tagumine riiulipind ja tõstetud tagaserv. Kapp on niiskuskindel ja valmistatud kolmekihilisest kõrgsurve-puitlaastplaadist MDF-esiküljega. Tarnitakse kokkupanduna. Käepide ja kinnitustarvikud kuuluvad tarnekomplekti.\nKirjeldusB=460 mm, B1=500 mm, valge


Hania Riley Sinclair-Bio, vanus, isa, ema, õed-vennad, netoväärtus - Biograafia\n2008, 2. aprill\nKuulsa näitleja Vin Dieseli vanim tütar\nHania Riley Sinclair on kuulsa Hollywoodi staari vanim laps Vin Diesel ja tema kauaaegne elukaaslane Paloma jimenez . Hania on oma isa kõrval esinenud erinevatel üritustel, sealhulgas 2017. aasta maailma esiettekandel Galaxy valvurid Vol.2 . Hania tegi pealkirju pärast seda, kui ta jäädvustati MMA meistriga judotreeningul Ümmargune rousy .\nHania Riley Sinclairi varajane elu ja elulugu\nHania Riley Sinclair sündis2. aprill 2008,Ameerika Ühendriikides sünnimärgi Jäär all. Ta on kuulsa Hollywoodi näitleja vanim laps Vin Diesel ja tema kauaaegne elukaaslane Paloma jimenez .\nSinclairil on kaks nooremat õde-venda, Vincent Sinclair ja Pauline Sinclair . 10-aastane Hania õpib praegu oma kooliastet.\nHania Riley Sinclairi karjäär\nHania Riley Sinclair ei ole alustanud oma karjääri ja õpib algtasemel. Lisaks oma isale on Vin Diesel kuulus näitleja, kes alustas oma karjääri stsenaristina.Mitme näogaoli esimene tema kirjutatud film ja see ilmus 1995. aastal.\nFilmitegija Steven Spielberg tutvus Dieseliga pärast seda, kui tema töö muljet avaldas, ja valas ta kohe Oscari võitnud filmiReamees Ryani päästmine. Tema roll reamees Caparzos kogus laialdast populaarsust.\nPealkiri: Hania Riley Sinclair koos noorema venna Vincent Sinclairi ja isa Vin Dieseliga Disney ja Marveli esietendusel 'Galaxy valvurid'ALLIKAS: zimbio\nPealegi on Sinclair ka häälnäitleja; häält Groot sisseGalaktika valvurid (2014).Praegu on ta hõivatud oma eelseisva filmigaAvengers: Lõppmängmis on selle reklaamikampaanias.\nHania Riley Sinclairi netoväärtus\nHania Riley Sinclair pole oma profikarjääri veel alustanud. Ta ei teeni raha praeguse seisuga. Kuid ta naudib oma lapsepõlve koos õdede-vendadega.\nTema isa Vin Dieseli hinnangul on aga puhasväärtus hinnanguliselt 200 miljonit dollarit. Ta teenis oma esinemise eest umbes 100 000 dollaritReamees Ryani päästmine. Hiljem tema roll aastalBoileri ruumteenis talle tohutult 350 000 dollarit. Samamoodi tema rolli eest aastalSüsimust,ta sai ligi pool miljonit dollarit.\nDieselile kuulub Atlantas fantastiline mõis, mille väärtus on umbes 3,3 miljonit dollarit. Tal on ka hiiglaslik autokollektsioon, kuhu kuuluvad GMS Yukon, Mazda RX & 1993, 1970 Dodge Charger RT, 1970 Plymouth Roadrunner.\nHania Riley Sinclairi isiklik elu\nHania lapsepõlve kohta pole palju andmeid avaldatud. Praeguse seisuga on kuulsuste poiss täielikult keskendunud oma akadeemilisele karjäärile. Vaatamata populaarsele staarile hoiab Vin Diesel oma tütre ja isikliku elu meediaradarist eemal. Diesel ise pole oma isiklikust elust ja suhetest palju avaldanud. Oma suhte oma elukaaslase Palomaga alustas ta 2007. aastal.\nPealkiri: Hania Riley Sinclair koos oma perega esietendusel Kiired ja vihasedALLIKAS: zimbio\nNeil on kolm last, tütred Haina Riley ja Pauline Sinclair ja poeg Vincent Sinclair . Diesel nimetas oma noorima tütre Pauline’i hilise sõbra järgi Paul Walker surm 30. novembril 2013 Californias Santa Claritas Valencias.\ndana perino ja peter mcmahon\nHania ja tema pikaaegne poiss-sõber Vin on rõõmsat suhet nautinud juba palju aastaid. Vaatamata pikale ja armastavale suhtele ei ole paar veel abieluplaanide kohta midagi öelnud.\nAllpool näidatud videos jõuavad Vin Diesel ja tema kolm last koos oma naisega esietenduseleKiired ja vihased.\nJohn M. Jacksoni elulugu\nDedrick D. Gobert Biograafia\nPaulo Costanzo elulugu\nEndise NFL-i tähe Coy Wire'i abieluelu abikaasa Claire'iga. Kõik üksikasjad siin\nKaksikute ja Sõnni ühilduvus\nBrittney Smithi elulugu\nClaire van der Boomi elulugu\nDamian Chapa elulugu\nMida minu sünnipäev tähendab?\non Cooper Manning abielus\nVirgo Libra cusp ühilduvus\nduane martini kõrgus\nsara eisen vanus


Toimumise aeg: 03.06.2017 - 03.06.2017\nKoolituspäev (03.06.2017 10:30 - 03.06.2017 18:00)\nOsalejate arv: 10 kuni 16 osalejat Grupp on täis\nHeilo Altin (Tartu Ülikool)\nToimumise aeg: 03.06.2017 10:30 - 03.06.2017 18:00\nKoolitajad: Heilo Altin (Tartu Ülikool)\nAadress: Ülikooli tn 18, Tartu linn, Tartu linn, Tartu maakond 50090 Tartu maakond\nSisu: Kas keegi meist teab, kuidas ehitada ühte head robotit? Või õpetada lapsi seda tegema? Kuidas nimetada erinevaid mehaanilisi detaile? Sellel koolitusel saab osaleja juhiseid "Liivimaa parimalt robotiehitajalt" - Sven Hendriksonilt. Sven on üks esimesi ligi kümne aastase robootikaõpetaja kogemusega. Tema käe alt on valminud mitmeid suurprojekte nagu robotiteatri kraana ning LEGO klotsidest Jõuluvana. Lisaks on paljud Sveni kasvandikud jõudnud ise ülikoolidesse IT-d ja reaalteadusi õppima. See koolitus pole teoreetiline vaid koosneb praktilisest LEGO Roboti ehitamisest, detailidele nimede andmisest, vajalike mehaaniliste näidisülekannete koostamisest ning paljust muust.


Toyota ja Isuzu teed lähevad lahku - Autotööstus - Uudised - autoleht.ee\nAvaleht » Uudised » Autotööstus » Toyota ja Isuzu teed lähevad lahku\nJaapani autotootjate Toyota ja Isuzu vahel 2006. aastal alanud koostöö saab lõpu: Toyota müüb Isuzule tagasi toona soetatud osaluse.\nNimelt plaanisid ettevõtted teha koostööd diiselmootorite arendamise osas, selle hõlbustamiseks omandas Toyota 5,89 protsendi suuruse osaluse Isuzus.\nNüüd on kaks ettevõtet otsustanud minna aga oma teed.\nAmetlik põhjendus selleks sammuks on muutunud turusituatsioon. Võimalik on, et see on seotud diiselmootorite kahaneva populaarsusega ja Toyota otsusega loobuda diislitest hübriidjõuallikate kasuks.\nKüll teatasid mõlemad autotootjad, et jätkavad koostööd muudes valdkondades.


Kultuuriministeerium ja EOK kuulutasid välja “Spordisõber 2020” laureaadid – Eesti Kergejõustikuliit\nFoto: Karli Saul/EOK.\nKultuuriminister Tõnis Lukas ütles, et aus sport on osa kultuurist, see ühendab rahvast ja seega peaksid spordivõistlused toimuma ka raskete aegade kiuste.\n„Spordivaldkonda on raske ette kujutada ilma erasektori ja ettevõtete toetuseta. See tugi aitab särada meie tippsportlastel ning toetab ka liikumisharrastust ehk pakub meile ülevaid emotsioone ja paneb eestlased trenni tegema ja tervislikumalt elama. Tänan kõiki meie spordisõpru, kellest paljud on sporti toetanud juba alates Eesti Vabariigi taasiseseisvumisest alates ning olnud spordile toeks nii headel kui halbadel aegadel,“ lausus Lukas.\nEesti Olümpiakomitee president Urmas Sõõrumaa avaldas tänu spordi ja liikumise toetajatele.\n„Elame väga unikaalsel ajal, kus ühtegi päeva ei saa olla tervise peale mõtlemata. See on toonud esile ka mõtlemapanevad numbrid. Sporti ja liikumisse panustab avalik sektor 100 miljonit eurot aastas, inimesed ise klubimaksude ja osalustasudega peaaegu teist sama palju ja siis on umbes 50 miljonit sellist raha, mida panustavad spordi toetajad. Osad paistavad välja, osad mitte, osad ei soovigi välja paista. Suur tänu kõigile, kes panustavad ja selle käitumisega innustavad ka teisi. See raha läheb Eesti inimeste tervisesse, ühtekuuluvustundesse ja riigi kuvandisse. Samas on oluline meeles pidada, et ka raha hakkab alles siis tööle, kui seal on teiesugused inimesed, kes panevad selle raha tööle ja annavad sisu. Koostöö teeb sellest õige, küpsenud vilja. Suur-suur tänu, et te olemas olete!“ ütles Sõõrumaa.\nSpordisõbra laureaatide nimel sõna võtnud Heiti Hääl ütles kõigi laureaatide nimel, et tunnustus tehtu eest on alati meeliülendav.\n“Kindlasti on kõik Spordisõbrad olnud spordi sõbrad juba lapsepõlvest saati ega saa sellest siiani lahti. Spordis saavad meie parimad mõõtu võtta maailma parimatega ning sport on üks väheseid valdkondi üldse, kus selline mõõduvõtt toimub. Olümpiavõitjate saavutused on uhkuseks kogu rahvale ning emotsioonide vitamiinid, mida tippsportlased meile pakuvad, on meie kliimas ja väheses päikeses inimesele väga vajalikud ja sport on üks väheseid kohti, kust neid vitamiine saab. Tippspordi taimelavaks on noortesport ja töövõimelise elanikkonna aluseks tervislikud eluviisid. Spordiobjektide taristu on kõigi sektorite koostöös ühisel toimetamisel uskumatult arenenud ning sport on muutunud kõigile soovijatele oluliselt kättesaadavamaks. Suurim pingutus on tõusta tugitoolist ja minna tossupaelu kinni siduma. Igaühe kohus on panustada ning iga panus on väärtuslik. Täna tunnustuse saanute nimel julgen ka lubada, et kellegi panus ei lõppe siin sellel hetkel. Vastupidi – see tänu on meile kõigile motivatsioon panustada tulevikus veelgi rohkem,” rääkis Hääl.\n2019. aastal pälvisid “Spordisõber” tiitli Pafer (Paf.com), Värska Vesi, Est-Trans Kaubaveod, Tallink, Utilitas, Riigimetsa Majandamise Keskus, SA Noored Olümpiale ning eraisikutena Are Altraja, Anti Kalle ja Neinar Seli.


Täna kell 21:30 jätkuvad Kanal 2s Heidi Hanso ja tema laste seiklused. Suvine tõsielusari „Meie pere ja muud loomad“ on seekord tõeliselt asine, sest Pajuväravale saabuvad talgulised, kellega koos tehakse ära mitme aasta jagu töid.\n„Meie pere ja muud loomad“ peakangelane Heidi Hanso tunnistab ausalt, et ilma kõrvalise abita oleks raske sellist vana talukohta uueks luua. Kui muidu on Pajuväraval abiks eelkõige pere ja lähedased, siis tänases osas on seltskond oluliselt suurem, sest Heidi korraldab oma kodus talgud. Inimesi saabub Pajuväravale õige kaugelt ja mõned suisa päev varem. „Seltskond, kes siia kohale tuli, oli mulle peaaegu võõras,“ on Heidi rõõmus, et inimesed tema üleskutsele nii positiivselt reageerisid. „Kõikide nende kiftide inimeste abiga said tehtud sellised asjad, mida ma üksi oleksin teinud võib olla mitu aastat.“


Privaatsuseeskirjad - Lowell\nÜks meie veebilehe eesmärke on teavitada teid sellest, kes me oleme ja mida me teeme. Kogume ja kasutame teie isiklikke andmeid (nt nimi, aadress, telefoninumber ja e-posti aadress), et pakkuda teile paremaid teenuseid või teavet.\nKäesolevates privaatsuseeskirjades teavitame teid, kuidas me teie veebilehe külastusel kogutud isiklikke andmeid kasutame.\nTeie isiklikke andmeid kontrollib Norras registreeritud Lindorff Group.\nÜks meie veebilehe eesmärke on teavitada teid sellest, kes me oleme ja mida me teeme. Kogume ja kasutame teie isiklikke andmeid (nt nimi, aadress, telefoninumber ja e-posti aadress), et pakkuda teile paremaid teenuseid või teavet. Kasutame teie isiklikke andmeid, et:\n– vastata teie päringutele või küsimustele,\n– hallata või viia mõnel muul viisil täide meie õigusi ja kohustusi, mis on seotud mis tahes teiega sõlmitud lepinguga või vastavalt lepingule, mis teil on sõlmitud oma klientidega,\n– ette näha ja lahendada probleeme mis tahes meie teenustega,\n– luua tooteid või teenuseid, mis vastaksid teie vajadustele.\nTeenuste parendamiseks võime teie isiklikke andmeid kasutada otseturustamiseks. Austame teie privaatsust ja kasutame teie isiklikke andmeid vaid siis, kui olete sellest teadlik ja vajadusel küsime teilt eelnevalt luba. Soovime teie andmeid kasutada ka statistilistel eesmärkidel ja uuringutes, kuid antud juhtudel anonüümselt.\nKäesoleva veebilehe, sh sisu ja iga individuaalse lehe või lehtede kogu sisu valiku ja korralduse omanikuks on Lowell.\nSisenedes lehele www.lowell.com ja kasutades seda lehte nõustute järgmiste nõuete ja tingimustega.\nTeil on lubatud salvestada väljavõtteid Lowelli veebilehelt oma arvutisse ja printida nendest koopiaid ainult isiklikuks, mittekaubanduslikuks tarbeks.\nTeil on lubatud kasutada ja levitada väikesemahulisi väljavõtteid meie veebilehelt, et pakkuda otselinke lehtedele või linke Interneti-otsingu teenustele.\nMis tahes muu lehe kasutus, paljundamine, tõlkimine, adapteerimine, korraldamine, ümbertegemine, levitamine või talletamine mis tahes vormil ja mis tahes eesmärgil täies ulatuses või osaliselt on Lowelli eelneva kirjaliku loata keelatud.\nKuna esitame täpset ja ajakohast teavet, ei võta me õiguslikku vastustust mis tahes vigade, väljajätmiste või eksitava teabe eest ega ka mis tahes tegevuse tulemuste eest, mis tulenevad selle lehe sisu vaatamise tulemusel.\nPange tähele, et ütleme lahti kõigist kohustustest ja vastutusest mis tahes veebilehe sisule ja andmete privaatsusele, millele lingime.\nMuudatused käesolevates eeskirjades: kui teeme selle veebilehe tingimustesse olulisi muudatusi, postitame need muudatused käesolevale lehele. Palun kontrollige meie privaatsuseeskirju regulaarselt.


PIRITA VELODROOMI RENOVEERIMINE ON EESTI RATTURITE JÄRELKASVUKS OLULINE – EJL\nPIRITA VELODROOMI RENOVEERIMINE ON EESTI RATTURITE JÄRELKASVUKS OLULINE\nFebruary 4, 20204min544\nEJL-i võistluskalendri avapauk toimub 8. veebruaril Leedus Panevezyses Cido Arenal, mil toimuvad Baltimaade meistrivõistlused trekisõidus. Juunioride ja eliidi vanuseklasside võidusõidud toimuvad 8.-9. veebruaril. Oma osalust on kinnitanud mitmekordne Euroopa meister leedulane Simona Krupeckaite, Läti trekilegend Ainars Kiksis ja ka meie oma maantee kontinentaaltiimi Tartu2024/Balticchaincycling.com ratturid.\nEesti rattaringkond on pidanud treki meistrivõistlused väljaspool Eestit korraldama juba alates 2017. aastast, sest Pirita Velodroomi olukord on võistluste korraldamiseks ohtlik.\naastal valminud Pirita Velodroom on amortiseerunud ning trekirada ei saa kasutada ei treeninguteks ega võistlusteks. Juba 2016. aastal tuvastas Tallinna linna noorsoo- ja spordiameti poolt tellitud ehitusekspertiis, et velotrekk on treeningute ja võistluste läbiviimiseks ohtlik. Eelarvestrateegia kohaselt on kavas senise velodroomi asemele ehitada kaasaegne spordikeskus, kus lisaks sisetrekile on areeni keskel võimalus erinevaid spordikatteid kasutades läbi viia mitmete teiste spordialade treeninguid, võistlusi ja muid kultuuriüritusi. Kaasaegsel trekil on puidust ovaal siseringi pikkusega 250 meetrit. Sisetrekk vajab maa-ala, mis on vähemalt 110-115 meetrit pikk ja 55-60 meetrit lai. Rahvusvaheliste võistluste korraldamiseks peaks keskus mahutama vähemalt 2000 pealtvaatajat. Linna eelarvestrateegias on arvestatud, et projekteerimistööd algavad 2022. aastal. Loodame, et ka Riigi eelarvest leitakse vahendid treki ehituseks.\n„Eesti Jalgratturite Liidu juhatuse praeguse koosseisu üks eesmärke on kindlasti olla jõu ja nõuga linnale ja riigile abiks Pirita Velodroomi projekteerimis- ja muudes ettevalmistustöödes, et kiirendada ja anda endast kõik, et taastada Eesti ratturite hea renomee trekisõidus. Eesti trekisõidule palju au teinud olümpiasportlased Erika Salumäe ja Daniel Novikov ning varasematest aegadest hulk rattureid, kes on toonud medaleid NSVL meistrivõistlustelt on ehitanud hea põhja, millele on hea taas hakata tulevikku peale laduma. Ei ole jätkusuutlik ega esinduslik, et Eesti meistrivõistlused ühes peamises rattadistsipliinis, mis meile maailmas au ja kuulsust toonud, toimuvad naaberriikides,“ kommenteeris EJL-i president Raivo Rand\n„Täna veel on Liidu treenerite hulgas trekisõidu arendamiseks vajalikku kompetentsi ja oskusi, mis on omandatud aastatel 1960 – 2008. Liidu ülesanne on neid oskusi hoida ja edasi arendada. Oleme aru saanud, et iga aasta, mil jäävad toimumata Eesti meistrivõistlused treki distsipliinis, teevad ala arengule pikas perspektiivis karuteene, aga seda püüame igati vältida. Tänases olukorras on ala seisukohalt parimaks lahenduseks Leedus Panevezises asuva sisetreki kasutamine,“ lisas EJL-i peasekretär ja endine rattur Urmas Karlson.\nLoe harrastaja Mart Vainre mõtteid sel teemal SIIT\nFotol: Trekivõistlus Pirita Velodroomil.\npreviousNorman Vahtra koges Argentina velotuuril ulmelist kiirust\nnextKandideeri AeroBike stipendiumile ja võistle aasta otsa tasuta!


Venemaa majandus on 57 Eestit - Äripäev\nVenemaa majandus on 57 Eestit\nHille Tressum 27. märts 2008, 15:41\nMullu oli Venemaa SKP ligi suurus 1,4\ntriljonit USA dollarit ehk 14 triljonit krooni. Eesti SKP suurus oli mullu 243\nmiljardit krooni ning seega võib öelda, et Venemaa majandus on sama suur kui 57\nTäna toimunud ärihommikusöögil "Tere hommikust Venemaa" rääkis Orgresbanki rahvusvaheliste ettevõtete divisjoni juht Esa Teräväinen, et Venemaa majandusel läheb hästi.\n“Majanduskasv on olnud suur ning majanduses ringleb palju raha. Välisfinantseeringute kohapealt on Venemaa maailmas kolmandal kohal. Riiki edastavad vaid Hiina ja Jaapan,“ kirjeldas Teräväinen Venemaa hetkelist majandusseisu.\nTeräväinen andmeil on Venemaa stabiliseerimisfondis üle 170 miljardit dollarit (1,7 triljonit krooni).\n„Ainukeseks probleemiks Venemaa majanduses on kõrge inflatsioon. Eelmisel aastal loodeti vähendada inflatsiooni 8%ni aga kahjuks ei läinud nii nagu plaaniti ning inflatsioon küündis üle 10%. Käesolevaks aastaks on prognoositud veel mõningast inflatsiooni kasvu, jäädes 12% juurde. Stabiliseerimisfondi rahadest on riik plaaninud investeerida infrastruktuuri arendusse, kuid kõrge inflatsiooni tõttu ei ole seda tehtud, kuna see omakorda kiirendaks inflatsiooni veelgi,“ rääkis Teräväinen.\nMehe sõnul on märgata, et viimasel ajal on Venemaa muutunud välisinvestoritele atraktiivseks paigaks. Soiku on jäänud aga pangandussektor, mida riik kiivalt enda kontrolli all hoida soovib. „Kui pangandus moodustab Eesti SKPst 104%, siis Venemaal on see protsent kõigest 47. Mis on aga äärmiselt väike kui võtta arvesse majanduse suurust. Eelmisel aastal kasvas riigi pangandus 50-60%, mis on meeletu kasv. Tuleb tõdeda, et Venemaa pangandus on võrreldes teiste riikidega, keda me jälgime, üks kiiremini arenevaid," kirjeldas mees Venemaa pangandussektorit.\nOrgersbank, millest Nordea pangale kuulub üle 70% aktsiatest kavatseb juba tuleval aastal oma osalust Orgersbankis kasvatada kuni 85%. Pangal on üle 8000 korporatiivkliendi ning tema harud asuvad kuues Venemaa linnas. Tulevikus on pangal plaanis laieneda veelgi. Rajades kontoreid Venemaa erinevatesse regioonidesse. Orgersbanki väärtus ülatub 2,4 miljardit euroni (üle 37 miljardi krooni).\n27. märts 2008, 09:45\nKohus: Venemaa peab sakslasele tasuma 4,9 miljonit eurot 1\n05. märts 2008, 16:42\nKeskpank: Läti majandus ei ole ohus\n27. March 2008, 16:05


MS Dynamics NAV - HAT Systems\nMS Dynamics NAV integreeritud pakett aitab kaasa Teie ettevõtte põhitegevuse lihtsale ja mugavale teostamisele ning võimaldab kõige toimuv, alates alltegevustest kuni raamatupidamise lõpparuandluseni, jälgimist ühtses infosüsteemis.\nMeie konsultante ühendab rohkem kui 10-aastane kogemus nii äritarkvara lahenduste juurutamisel kui hooldamisel. Lisaks tarkvara müügile ning konsultatsioonile tegeleme ka spetsiaallahenduste programmeerimisega, mille abil oleme suutelised rahuldama ka kliendi majandusinfosüsteemi kõige spetsiifilisemad vajadused.\nSealjuures on meil rõõm tõdeda, et Microsofti toodete perekond moodustab praeguseks hetkeks juba ligi 40% Eesti majandustarkvara turust ja on paljudes ülikoolides majandus-programmide õpetamise aluseks. Viimane fakt võiks olla sümpaatne just neile, kellel on vajadus kaasata tööturult väljaõppinud töötajaid.\nTutvustades oma teenustepaketti, toome esile need punktid, mida peame oluliseks Microsoft Dynamics NAV programmi kasutamisel ja mida oleme valmis pakkuma:\nProjektijuhtimist ja ärikonsultatsiooni;\nArendust – vajamineva funktsionaalsuse lisamist pakutavatesse lahendustesse, funktsionaalsuste muutmist, väliste rakenduste ja tarkvaralahenduste integreerimist ja teisi ettevõtte äriprotsessi toetavate arenduste väljatöötamist;\nKoolitust – infosüsteemi kasutamise alaste teadmiste, oskuste ja kompetentsi omandamist HÄTi spetsialisti õpetuste ja praktiliste näidete põhjal;\nHooldust (sh kaughooldus üle interneti) – kasutus- ja lahendusvigade kõrvaldamist, jõudluse parandamist ja teisi lahenduste tööks vajalike tegevuste korraldamist;\nKonsultatsiooni (telefoni, e-posti teel) – ettevõtete nõustamist, leidmaks infosüsteemi kasutamiseks parim meetod äriprotsessi kajastamisel tekkivatele küsimustele, aitamaks kaasa ettevõtte eesmärkide täitmisele.\nHÄT Systems on kiirestiarenev Microsoft Dynamics NAV-i ja seda lahendust toetavate toodete konsultatsiooni, müügi ja arenduse ettevõtte, kus töötavad pikaajalise ärilahenduste konsultatsiooni ja arenduskogemusega inimesed. Meie klientideks on peamiselt suurte erilahenduste vajadusega kliendid.\nLisaks HÄT Systemsi enda garantiile on kõik meie müüdud litsentsid tagatud ka tootjafirma Microsofti garantiidega.\nMS Dynamics NAV infomaterjal


LOLL 86: 24.06.12 suguvõsa kokkutulek ja Meenikunno\n24.06.12 suguvõsa kokkutulek ja Meenikunno\nSõitsime Sikku Jussi Võrtsu äärsesse asumisse, kus oli Sikkade ja Rajandute kokkutulek. Kohal Jussi perekond, Ivar, Kristi, Andero, Krister naisega, Reio, Rivo naisega , Viive, Jaanus, Kadri jt. Oli lihtsalt laua taga passimine, Läksin koos Rivo ja Ivariga sauna, kus ajasid higiseks ja käisid külmas Võrtsus. Nii me karastasime ennast ja rääkisime Euroopa linnadest.\nJätsime lapsed Viivega maale ja sõitsime Meenikunno raba äärde Crystalina üritusele.Metsa vahel tuli meile vastu Toomas, kes ajas segast. Cristi küttis rabamaja nagu suutis. Kohal oli huvitavaid inimesi. Kädi oma igavleva tütre ja selle pikakasvulise sõbrannaga, üks pikakasvuline nurgeline prillidega naine ja üks mees kes enamasti naeris.\nOli üsna tontlik.\nÖösel läksime rappa jalutama. Kõik tundus kui plastmassist. Tundsin end nagu viimane naturaal, kes kõnnib läbi võltsi. Üldse eraldusin maailmast.\nTekkiski idee, et peab olema aus ja suunduma oma valguse poole. Väga karm. Black metal.\nHiljem muutus Lagle väga uniseks ja jäi II korrusel, kõige palavamas kohas. magama, mis mind muidugi närvi ajas teadagi miks.\nMagasin autos, kuna seal oli normaalne temperatuur. Mingit metsamehed tõid metsamajja puid (Cristi oli suurema osa ära põletanud).\nHommikul tuli Toomas tagasi ja tegi ettepaneku ühte torni vaatama minna. See oli kõrge raudtorn. Mina muidugi ei julgenud midagi ronida. Nurgeline ja Toomas ronisid veidi. Aga otsa ronis 14 aastane Kädi tütre sõbrants. Õudne ja piinlik mul.\nPosted by 13er at 5:55 PM\n27.06.12 Vahing, Pusi\n23.06.12 võidupüha paraad\n22.06.12 Illil Marco videot filmimas\n19.06.12 teesaare sünna


Eesti Vabariigi President 2001-2006: Vabariigi President osales rahvusvaheliste hansapäevade avamisel Tartus\nVabariigi President osales rahvusvaheliste hansapäevade avamisel Tartus\nVabariigi President ja proua Ingrid Rüütel osalesid täna XXV rahvusvaheliste hansapäevade avamisel Tartus. Enne avatseremoonia algust kohtus president Rüütel, kes on tänavuste hansapäevade patroon, Tartu Raekojas Tartu linnapea Laine Jänese ja Lübecki linnapea, Hansa liidu esimehe Berndt Saxe'ga.\nOma tervituskõnes märkis riigipea: "Ajalugu on kinnitanud, et mida me üksi ei suuda, seda suudame ühistegevuse kaudu. Nii on ka ühised huvid ja tegutsemine muutnud hansalinnad äratuntavalt sarnaseks, ehkki nad jäävad oma rikkuses kordumatult omanäoliseks."\nVabariigi President lisas, et Hansa-aeg oli tihedalt seotud ka Läänemerega. "Reeglite tundmine ja järgimine sel merel tagas stabiilsuse ja õitsengu kogu regioonile. See võiks olla kasulik õppetund ka tänaseks, mis ütleb: kui suudame milleski kokku leppida ning sellest ka kinni pidada, siis saavutame ka häid tulemusi," sõnas riigipea.\nPresident Rüütel oli kindel, et hansapäevade rikkalikust programmist leiab igaüks endale palju huvitavat ja meelepärast. "Küllap saate mahti nautida ka Tartu eriomast nooruslikku õhkkonda ning kogete seejuures, et see linn on täis heade mõtetega energilisi inimesi," sõnas riigipea ning soovis hansapäevadel osalejatele häid mõtteid ja ilusaid elamusi ka koju viimiseks.\nKadriorus 30. juunil 2005


Heihei! Et mul blogisid mustmiljon ei tekiks, tegin valmis ühe üldise reisi- ja fotoblogi, kuhu kandsin üle ka eelmiste blogide postitused, v.a. selle USA blogi. Viibin hetkel välispraktikal Hispaanias Calellas kuni septembri keskpaigani, nii et praegu saab järjepidevalt minu sealsete tegemistega kursis olla. Päikest! ;)\nPosted by Erle at 1:59 PM 6 comments:\nMichael, Sam, Mica & Chels Eestis: 4.-5. päev - Tallinn\nMa olen ikka täiesti lootusetu. Postitan jälle millestki, mis toimus juba mitu kuud tagasi. :D Aga see on viimane postitus sellest, kui Michael sel suvel Eestis käis.\nKui Peipsi äärest tagasi Põltsamaale jõudsime, olime kõik jube väsinud ilmetega, kuigi pidime veel samal päeval Tallinnasse minema. Kuna bussini oli veel mõni tund aega, saime rahulikult aja maha võtta, kordamööda pesus käia ja sättida. Tüdrukud olid omadega nii läbi, et pikutasid aias laua all muru peal, kuna seal oli hea varjus olla. :D Mingi aeg hakkasime siis bussijaama poole kõmpima. Poolel teel sinna helistas isa, et kas Michael midagi maha ei jätnud. Tuli välja, et tüüp oli oma passi ja märkmiku aeda jätnud. Hea, et isa kodus oli ja kohe märkas, muidu oleks väga jamasti olnud. Bussis olime kõik suht vait, magasime enamus aeg.\nTallinnasse jõudes võtsime takso ja sõitsime Vanalinna. Ma enam ei mäleta, mis meie ööbimispaiga nimi oli, aga see asus otse Vanalinnas ja igale poole sai jala kõnnitud. Jätsime kotid hotelli ja läksime kohe söögikohta otsima. Ma pakkusin välja, et võiks Solarise keskusesse Komeedi kohvikusse minna. Seal käisime Michaeliga ka siis, kui ta esimest korda Eestis käis. Kuna tahtsime just välisterassile ja tol päeval oli seal mingi üritus, siis mõtlesime, et pigem otsime uue koha ja läheme sinna järgmisel päeval. Tiirutasime Vanalinna tänavatel ja ei suutnud otsustada, kuhu sööma minna. Lõpuks astusime Vana Wiru pubisse sisse. Toit oli imemaitsev! Pärast õhtusööki läksid tüdrukud tagasi ööbimispaika, kuna nad ikka veel eelmisest päevast niivõrd kurnatud. :D\nÕhtu oli veel noor, seega mina ja poisid otsustasime vaateplatvormile minna, ainult et meil polnud õrna aimugi, mis teed mööda täpsemalt me sinna minema peaks. Minu jaoks on Tallinna vanalinn ikka üks paras labürint. :D Parajasti siis, kui tänaval seisime ja kolmekesi kaarti uurisime, ilmus out of nowhere mingi vanem meesterahvas välja, kes hakkas küsima, et kust me pärit, kuhu minna tahame ja et võib meile vabalt tee ette näidata. Viiski meid nende pikkade treppideni, ise pidime lihtsalt treppidest üles kõndima. Terve tee ainult jutustas igasugustest asjadest. Ausalt öeldes oli ta pisut imelik. :D Lõpus andis meile isegi oma ilusalongi visiitkaardi. :D Pärast seda, kui ta ära läks, ütles Michael kohe, et ta oli gei ju, nimelt see, kuidas ta rääkis ja kõndis. Sam ka nõustus. Mina ei suutnud sellest kohe arugi saada, aga no Michael teab paremini. Ja kui hakkasin mõtlema, siis tõesti, milline vanahärra peab oma ilusalongi. :D Vaade vanalinnale nähtud ja mõned klõpsud tehtud, hakkasime tagasi kõndima. Enne ööbimispaika suundumist käisime ka Riigikogu ja katedraali eest ka läbi... või õigemini sattusime sinna. Ning kuna juba seal olime, tahtsime Michael kangesti ka selle müüri peal ära käia, kus eelmine kord, kui ta Eestis käis, veini jõime ning kummikomme, Kalevi valget šokolaadi mustikatükkidega (Michaeli lemmik) ja sepikut nosisime. :D Pärast olime kõik jube unised. Mina olin poistega ühes toas ning tüdrukud omaette.\nKätte jõudis viimane-hapupiimane päev. Ööbimispaigast ajasime end enne 12 välja ja esimese asjana suundusime Komeedi kohvikusse. Ilm oli päikesepaisteline ja suviselt soe - perfektne välisterrassil hea toidu nautimiseks. Kiiret polnud, seega istusime seal üle 2 tunni. Sõime maitsvat praadi, võtsime pitsi Vana Tallinna likööri sisse ning lõpetasime šokolaadikoogiga. Ilm läks järsku käest ära, tõmbas pilviseks ja hakkas tibutama. Kuna neil läks lennuk 6 aeg õhtul ja lennujaamas pidid paar tundi enne olema, siis oli meil umbes tunnike veel jäänud. Tegime Solarises mingis kohvikus aega parajaks, istusime ja jutustasime. Arutasime, mida Sam oma tüdrukule reisi pealt kingituseks kaasa võiks tuua. Mingi aeg otsustasime taksot otsima minna. Mina pidin bussijaama minema ja nemad lennujaama. Kuna meid oli 5, siis ei mahtunud me tavalisse taksosse. Taksojuht ka ei olnud nõus nii, et 4 inimest tagaistmel oleks. Okei, mõistetav. Kell hakkas kukkuma, kuna minul läks buss. Meil oli autobussi vaja. Kõndisime edasi-tagasi nagu peata kanad, mingi sada korda ületasime ühte ja sama ülekäigurada, enne kui siis lõpuks sobiliku takso leidsime. Hüvastijätt tuli nii kiiresti kätte. Kui bussijaama jõudsime, tegime kiired kallid ja läinud nad olidki. Mina loksusin bussiga tagasi Põltsamaale.\nMilline õnn, et mul on selline ameeriklasest sõber nagu Michael! Ükstapuha kui palju ka aega mööda ei läheks, tema jääb, seda on juba praegu aeg näidanud. :)\nSest meekook on Michaeli lemmik :P\nVõttis silme eest kirjuks! :D\nMaitses paremini, kui välja nägi :D\nPosted by Erle at 8:15 PM 7 comments:\nMichael, Sam, Mica & Chels Eestis: 3. päev - Peipsi ääres\nKolmandal päeval olime väga eestlaslikud: läksime Peipsi äärde männimetsa alla telkima. Sõitu alustasime Põltsamaalt. Enne seda käis kõva pakkimine, et ikka kõik vajalik saaks kaasa: telgid, tekid, padjad, madratsid, soojad riided, mõned nõud, hapukurgid jne. Seejärel sõitsime Kuremaale, seal liitus meiega Hugo. Nüüd trippisime edasi juba kahe autoga. Kõigepealt sõitsime Jõgeva Selverisse head ja paremat kraami kokku ostma. Ühe poega asi ei piirdunud, eks ikka ununes mõni asi, niisiis käisime nii Tormas kui ka Mustvees veel poest läbi. Enne sihtkohta jõudmist põikasime ka külapoodi sisse, sealt tellisime endale kõik ühed burksid.\nSõitsime välja telkimisalale, kus me Hugoga ka varem käinud oleme, kuid ei arvanud, et mingisel lambisel teisipäeval see koht täiesti hõivatud on. Üks laud eemal oli, kuid seal polnud grillimiskohta. Samas oli meil rohkelt liha kaasas, grillida oli vaja. Mina sellega ei leppinud, kuna viimati, kui seal käisime, sai "naabritelt" väike kaasaskantav grill laenatud, millega otse järve ääres liiva peal grillisime ning mille tõttu pärast koos liha ja salatiga ka liiva sai söödud. :D Otsustasin veel ringi sõitma minna, kuskil ikka üks vaba koht peab olema. Tüdrukud olid kohe nõus minuga kaasa tulema. Sõitsime mööda teed edasi, kuid seal polnud enam midagi, seejärel hakkasime tagasi sõitma, kuna teadsin, et tee peale jäi veel üks RMK telkimisala. Ja mis ma ütlesin: oligi üks vaba koht meile! Suur katusealusega laud ja pingid, grill ja muu vajalik. Läks õnneks! Siis sõitsid ka poisid järele.\nKõigepealt panime telgid püsti, kuna kes see enam hiljem hämaruses sellega jamada viitsib. Egas midagi, istusime laua taga, ajasime juttu, alustasime vaikselt grillimise ja alkoholi tarbimisega. :D Tüüpidel oli kaks pudelit tekiilat. Ma olin ainuke, kes kategooriliselt keeldus seda joomast, kuna olen taibanud, et tekiilat juues ei lõpe õhtu kunagi hästi, hommikust ärgem üldse räägi. Ühesõnaga minu jaoks saatanast jook number üks. :D Teised kõik lasid aga üks shot teise järel. Käisime kõik rannas vaatamas, kuidas päike tasahaaval loojus. Tõeliselt ilus õhtu oli. Põnevaid jututeemasid jätkus. Michael hakkas lähemalt rääkima oma suhetest meestega ja nii. Lisaks hakkasin Sam'i hoopis teise pilguga nüüd vaatama. Muidu mäletan teda ikka hästi vaikse ja tagasihoidlikuna, aga pole ta enam sugugi nii vaikseke. Hull jutuajamine käis selle ümber, et kuidas see teine tekiila pudel nii järsku tühjaks sai. Ja noh... tüdrukuid lõpuks tabaski just seesama asi, mille pärast ma nendega ühineda ei tahtnud. :D Paras kammajaa käis. Enesehaletsemine, ekskutid ja mis kõik veel. Oeh jah... Mica ja Chels läksidki kõige esimesena magama ära. Kõige naljakam oli see, kuidas Mica korrutas, et mina olen Mehhikost ja kannatan alkoholi väga hästi. :D Mina, Hugo, Sam ja Michael ajasime veel laua taga tunnikese juttu ja siis läksime ka magama. Telki minnes oli ikka räigelt külm, jätsin dressipüksid ja pusa ka selga, aga ikka oli kuramuse külm. Hommikul, kui päike hakkas paistma, oli juba normaalne.\nHommik möödus rahulikult koristades, asju autosse tagasi tassides, õhtut meenutades ja telke kokku pannes. Kellel oli paha olla, kellel mitte... :D Kuna päevaplaan nägi ette, et peame Tallinnasse veel jõudma, siis hakkasime üsna varakult tagasi Põltsamaale sõitma. Käisime jälle tolles samas külapoes burksi pausil. Põltsamaal sai suht kaua venitatud. Oli vaja asjad autost ära tassida, kõigil pesus käia, pakkida. Tüdrukud pikutasid maja taga laua all, kuna seal oli hea varjus olla. :D Kella 5 paiku õhtul läksime Tallinna bussi peale. Tallinna tripist räägin edasi järgmises postituses. ;)\nVasakult: Mica, Chels, Sam, Michael\nÜheks ööks telkima\nPosted by Erle at 1:34 AM 6 comments:\nCedar Rapids Time\nMina olen Erle ja selles blogis räägin ma oma elust vahetusõpilasena Iowa osariigis USA-s aastal 2010/11 ning pärast seda. :)\nSince Erle is too busy to blog...\nTere Estonians, this is Michael. Erle is currently packing because today is her last day in the US. So, I figured that I would make a quick...\nMichael has something to announce...\nSõin just ühte oma lemmikut eestimaist suppi - piimasuppi - ja oma lemmikut Ameerika šokolaadi Reese's Peanut Butter Cups ning ütlen ...\nÜks päev veel\n29 kraadi sooja!!!!! Jipikajeeeeee!! Lühikesed püksid ja t-särk ning ikka on palav. Ma ei jõua suve ära oodata. Ja kuidas teil seal Eestis ...\nTeisipäeval algas kool. Kui me hostemaga kooli sõitsime, tundsin esimest korda väikest närvi. Esimene koolipäev oli lühendanud. Õpetajad ...\nVIDEOBLOGI 1: Meet my American friend!\nMu eesti keel tundub video alguses täiega imelik. Sorry. Ma rääkisin sama teksti vähemalt sada korda. :D\nTšekkige Michaeli blogipostitusi Eesti kohta! http://michael-nordstrom.blogspot.com/ Ta on väga hästi sisse elanud, ei võõrusta üldse....\nMind kutsuti ballile. Kahele ballile.\nOkei, tuleb välja, et mind on ees ootamas mitte ainult mu enda kooli lõpuball, vaid ka Springville'i (kool, mis asub 20 min Cedar Rapid...\nMICHAEL EESTIS: 3. päev - Nida poolsaar & Palanga peatänav\nHommikul saime kõik mu õe hotellitoas kokku, sest neil oli tänu lastele kõige suurem tuba. Sõime kõik koos hommikusööki. Seejärel põrutasim...\nLittle cutie pie\nPolegi veel teiega sheerinud seda videot ühest üliarmsast mustanahalisest tüdrukutirtsust, kes on RJ õde. :)\nNothing will happen, if you just wait, you have to go for it, that's the only way getting it.


Eduka loomakliiniku omanik endiselt hämmingus: ei uskunud, et hakkama saan\n8. aprill kell 10:05\nTallinna Loomakliiniku peaarst ja omanik Kai Laars koos koeraga Pixel. Foto: Liis Treimann\nTallinna Loomakliiniku omanikule Kai Laarsile on kõige suuremat üllatust pakkunud see, et ta on ühel ajal saanud hakkama nii firmajuhi kui ka peaarstina, selgus saatest „Kiired ja vihased“.\nSamuti oli tema sõnul ootamatu, et ettevõte jõudis gaselli staatusesse. „Ei olnud asi, mille poole oleksin püüelnud,“ rääkis ta. Ta ütles, et keeruline oli ka seetõttu, et seadis endale kohe kõrgemaid nõudmisi, näiteks oli asutamisel soov osta kliinikusse kohe kõik põhilised vahendid.\nKiiresti kasvavatele ettevõtetele keskenduvas saates on sel korral külas Tallinna Loomakliiniku peaarst ja omanik Kai Laars.\nKuulete, miks otsustas Laars oma loomakliiniku avada, milliste väljakutsetega on silmitsi seisnud, kuidas ta on ettevõtet juhtinud ja milliseid vigu on teinud, mis on kliiniku juhtimise puhul kõige enam üllatanud, kui kaua peavad loomaomanikud järjekorras ootama ja paljustki muust. Saadet juhib Anete Hela Pulk.


Kommentaarid: Anne Veski: ma ei taha osaleda „Eesti laulul“\nAnne Veski: ma ei taha osaleda „Eesti laulul“\nToimetas Merilyn Närep, 27. jaanuar 2020 12:36\nno/ 28. jaanuar 2020 11:38\nIvo Linna kindlasi taas osaleb, tema ei suuda loobuda.\nJuhan/ 28. jaanuar 2020 11:18\nJumal tänatud, et ei taha. Mina ka ei taha Veskit seal näha. See ei ole vanamemmede koht.\nÜHINEGE MINU ARVAMUSEGA.../ 28. jaanuar 2020 06:54\nSeekord saadame TRAFFIKU,eesti keelse laulu ÜKS KORD VEEL! Minule väga meeldib,hääletan selle laulu poolt,hea lõbus lugu!\nidealist/ 27. jaanuar 2020 18:27\nEesti ei olegi sinu ampluaa Anne. Anne on Kanne, on ülevalt anne.\nGennadi/ 27. jaanuar 2020 18:24\nMuidugi ei taha, ta tavatseb ju fonogrammi saatel suud liigutada\nvaatleja/ 27. jaanuar 2020 17:40\nEesti laulul peaksid osalema eestimaalt pärit lauljad ja laulud võiks olla eesti keelsed.Viimastel aastatel on finaalis olnud väga nõrku laule ja esitajaid kes oma arust teevad ,,kõrget kunsti,,ainult et rahvas ei oska nende,, kunsti,,hinnata...Anne Veski võib hea loo puhul alati eurolavadel puhta töö teha..proff jääb alati profiks....\nvaataja-kuulaja/ 27. jaanuar 2020 17:30\nEi imesta! SEE pole ju ammu enam EESTI LAUL !\nAga / 27. jaanuar 2020 16:38\nMütz/ 27. jaanuar 2020 16:19\nmaha Anne ees!\nidealist/ 27. jaanuar 2020 18:30\nKes selle Mützi ära sööb.\nKunagi lubati, et/ 27. jaanuar 2020 15:08\n"Madalamates kohtades esineb Anne Veski" Miks ei esinenud siis?\nÕige valik/ 27. jaanuar 2020 15:06\nAnne on tõeline staar ja soliidne daam selleks. et nende isehakanud laulukirjutajate ja kätega vehkijate tühikargajatega võistelda.\nväike küsimus/ 27. jaanuar 2020 17:58\nMillised laulukirjautajad ei ole isehakanud? Kas need, kes on väevõimuga laule kirjutama pandud? Või on kuskil kõrgkoolis laulukirjutamise fakulteet? Kas Raimond Valgre oli isehakanu või ei? Aga Lepland? No üks kuulus isehakanu on küll. Kihnu Virve.\njoh/ 27. jaanuar 2020 14:38\nkellele nid ingliskeelseid laulukesi ikka vaja on. Eesti Laulul ei ole nende koht. Aga nad ju kõik staarid, heliloojad,,,\nEesti laul on Eesti keelne./ 27. jaanuar 2020 14:36\nLoogiline! Kes tahaks kui üritusel Eesti laulul võib kuulata valdavalt ingliskeelset mula.\nMarta/ 27. jaanuar 2020 13:43\nJah, selline korüfee nagu Anne Veski ei peaks võistlema mingil algajate konkursil. Aga jah, Eurovisioonil võiks ta küll hea koha saada. Ei pea seal ainult verinoored kirema. Aga eks hindajad ole ka nooremapoolne rahvas ja vaatavad rohkem noori. Samas vennad Olsenid võitsid ühel korral.\nmh/ 27. jaanuar 2020 23:25\nEurovisioonile ei võistle lauljad, olgu nad siis vanad või noored, vaid laulud.\nMina/ 27. jaanuar 2020 13:42\nAnu Välba ju esitas küsimuse ja Anne Veski vastas. Ei olnud siin sundust ega intriigi, küsija küsis ja vastaja vastas. Ei pea kõik trügima Eesti laulule ja see on hoopis teine teema.\n27. jaanuar 2020 13:20\nSiin väiksel Eestil on kõik need staarid,arvamusliidrid-lauljad tava taidlejad ja sedagi paljuski meedia õhutusel ! Erinevalt Annest !\nKes/ 27. jaanuar 2020 13:07\nteda sunnib, ma ka ei taha :)?


Kuidas teha lihavõttemuna Värvi Heledam - Tips for you - Tipsed.Com\nvärvimine lihavõttemunad tunda masendav, kui valmis munad osutuvad otsin pastell asemel eredavärvilised.Tee lihavõttemuna värvimise heledam, nii et saate kõige paremini selle pidulik kevadel tegevust.Just kanda vana T-särk ja katta oma laua - muna värvi plekid kergesti.\nloomiseks helgelt värvikas lihavõttemunad, kogunevad muna värvi tabletid või tilgad, äädikat, mitu tassi või konteinerite hoidmiseks värvilahus, lusikaga või muna omanik ja kõvaks keedetud munad.Valides oma munad, kasuta valge muna asemel pruun sest värv muutub vaigistatud või pimendatud vastu pruun munakoored.\nKuigi kasutades muna värvi tabletti puhta veega muudab värvi, mis värvi oma munad, loob rohkem pastell tooni mitte erksad värvid.Võite teha heledam muna värvi Selleks lahustatakse muna värvi tabletid destilleeritud äädikat asemel.Vala üks tass äädikat nõusse ühe muna värvi tablett.Segage lahust lusikaga tableti lahustamiseks täielikult en\nne kasutamist.Destilleeritud äädikat põhjustab värvaine järgima munakoor kergemini.\nVärvi munad kauem\nVärvida mune heledamaid värve lisada iga muna värvilahus oma valik, kuid selle asemel, et eemaldada muna kohe, et ta saaks istuda värvilahus umbes 10 minutit.See tekitab väga elav, värvikirev muna.Pöörake egg perioodiliselt kui lahus ei kata täielikult egg mahuti sisepind.\nKui värvida mune ühte värvi, uuesti värvida mune kastes neid teisi värve.Näiteks, kui olete loonud erkroosa muna, dip pool muna lilla värvi luua bi-värvitud munad.\nasemel visata muna karpi, et oma muna tuli, salvestada neid kasutada mugav kuivatamine nagid värvitud lihavõttemunad.Lihtsalt pane värvitud munad üksikute kambrite kuivada.Kui teil täita kogu karp, võite salvestada värvitud munad teie külmkapis kuni soovite peita neid lihavõtted muna hunt, ülestõusmispühade tabelis decor või lihtsalt süüa.


May 29, 2017 ~ pesapunumine\n(Sai nüüd päris lingitihe tekst, nii et ma igaks juhuks hoiatan ette: postituses esinevad lingid ei ole peidetud reklaam või spam, vaid peamiselt illustreerivad fotod meie vanast kodust või viited soetatud toodetele)\nKuigi tegelikult on meil siin justkui veel palju-palju pooleli, on siin juba nii hea ja õige, et kannatab natukene vahepeal üles pildistada ja ette näidata küll. Eriti hea ja õige tundub seesama valgusküllasus ja avarus, mis meid siia esimest korda sisse astudes võlus ja mille pärast me nii tugevalt tundsime, et süda ihkab siia ja mitte naabruses asuvasse kortermajja. Puudu on veel koht raamatute jaoks (mis võiks ideaalis olla lae all nagu meie eelmises elutoas – nii mahub meeletu kogus raamatuid ära, kõik on nähtaval ja hõlpsasti leitav), aga rohkem mööblit siia küll vaja pole. Ka vaipa ei taha ma elutuppa mingil juhul maha panna. Esiteks puhtuse pärast – meie sada ruutmeetrit kattub iga päev paksu kihi sodi ja koerakarvadega, mille robotike (kelle kohta te tihti küsite – tema on Neato Botvac D85, kes saab suurepäraselt hakkama kõigi karvadega ja on pälvinud meie kustumatu tänu ja tingimusteta armastuse) vähemalt kord-kaks päevas ära sööma peab. Teiseks sellepärast, et praegu on elutoas mõnusalt palju vaba põrandaruumi jooksmiseks, aeroobikatundideks ja tantsupidudeks, mis on meie kui tillukesest mööblit täis paneelmaja-elutoast tulnute jaoks hindamatu väärtus.\nElutoa sisustuse värvigamma pani paika meid siin juba ostu hetkel ees oodanud siseviimistlus. Tegemist on küll uusarendusega (milliste puhul ostjad tihti enne võtmete saamist veel otsuseid langetada ja siseviimistluse osas kaasa rääkida saavad), kuid meie siia jõudmise hetkeks oli kõik juba valmis ja lõpetatud. Ja vedas meil – mina oleksin tõenäoliselt seinad valgeks võõbata lasknud, kuid elan nüüd hästi mõnusat tooni seintega toas. Tubades, tegelikult, sest kõik seinad on ühte värvi. Igatahes muutub see seinavärv vastavalt valgusele – päevavalges on tegemist pigem roosa alatooniga helehalliga, õhtuses lambivalguses digimuutub aga hoopis soojemaks, peaaegu beežiks. Ülejäänu sai paika kuidagi väga orgaaniliselt – kuna ma teadsin, missugust diivanit ma tahan (sügavat ja suurt, kuhu kogu meie oma pesakond ja veel mõned külalised ka risti-rästi lebotama ja vajadusel mugavalt magama mahuvad), ei olnud värvivalikuid just laialt käes ja nii sattuski meile ORRSTA helehall VALLENTUNA diivan, millel kaks lahtikäivat voodiosa ja üks hoiukast:\nDiivanitaguselt seinalt on puudu midagi suurt, värvilist ja ägedat, mille ma vist tahaksin lastega koos valmis teha, et sellel oleks lisaks sisekujunduslikule ka emotsionaale väärtus. Ma lihtsalt ei tea veel täpselt, missugune see olema peaks.\nSelle, et meie köök-elutoa (ka köögimööbli) kujundamisel peavad esinema ka puitmaterjalid, pani paika tare enda olemus ja väljanägemine. Kui ma esiti tõesti tahtsin üleni valget ja võib-olla pisut romantilisemat laadi kööki (noh, teate küll, subway tile ja nii edasi), pani meie kodu ise paika, et see ei kõlbaks siia mitte. Sellest hoonest ja tema kõrgetest lagedest ning hiiglaslikest akendest õhkab modernset rannamaja-vibe‘i ja valge lippaed ning nunnu taluromantiline köök ei oleks siia mingi nipiga passinud. Kuna mu emmel on juba kümme aastat olnud naturaalsest tammepuidust köök, mis vist mitte iialgi ühegi ajastu ega sisustustrendi taustal kohatuna mõjuma ei hakka, tundsin minagi, et tahan tammepuidust ustega proovi teha. Minul (erinevalt emast) ei ole kogu köök küll muidugi 100% täis-tammepuidust (sest euroz dollarz yeniz), kuid naturaalse puidutekstuuriga tammevineer mõjub ka väga-väga ilusti ning sobib siia ideaalselt. Et üldmulje liiga (parema sõna puudumisel) “saunalikuks” ei läheks, jätsin ülemised kapid valgeks. Näitan teile köögist pilte kui tööpind – minu pika-pika-pikaaegne unistus, mida seni võimatuks pidanud olin – ka valmis ja paigas on, aga praegu keskendume ülejäänud toale.\nKroonprintsess sai tädi L’lt balletietenduse puhul kauni metallämbrikeses roosa potiroosi, mis siia imeilusasti sobib ja loodetavasti kunagi tulevikus aeda kolida saab.\nMeil on kuskil kastis veel kaks imelise Klippani imelist helehalli villapleedi, aga jällegi – kes see seda enam mäletab või teab, kus need kastid on… ma olen vist juba sada korda maininud, et meil on siin asjade hoiustamisega kehvad lood ja kaks garderoobkappi vajavad ehitamist. Te võite umbes aimata, mille taga nende valmimine viibib. Ikka aja ja raha…\nKui see juba teada oli, et köögimööbel tammekarva ja valge tuleb, ei olnud enam kuigi raske välja nuputada, mis ülejäänud mööbliga saama hakkab. Köögilaua ostsime kõige suurema ja ilusama lahtikäiva, mis IKEAs olemas oli – sellise BJURSTA. Kokku lükatuna passib ta köögilauale ette nähtud kohta ideaalselt ning selle taha mahume me viiekesi mugavalt argiõhtutel einestama. Kahe pikendamiseks mõeldud lisajupi abil on ta hiiglaslik ja ideaalne laud kuni kümnele – näiteks OKR’ide jaoks. Köögitoolid olid meil juba varasemast olemas ning ka need hoidsid väga ettenägelikult puit-valget joont. Kui me siis Diivaniparadiisis neid kahte armsat diivanilauakest nägime, ei olnud pikka juttu – küsisime kohe näidised poest koju kaasa, et mitte hetkegi kauem oodata. Ehkki meie eelmises elutoas oli hiigelsuur ja vapustavalt kaunis ning äge diivanilaud (mida me ka tegelikult sel põhjusel ka maha müüa ei raatsinud), olin seekord raudsel veendumusel, et niisugust suurt kolakat me oma elutuppa ei taha. Sest seesama avarus ja põrandapind, millest ma juba postituse alguses rääkisin. Seega passivad need kaks tillukest asja diivani kõrvale enam kui hästi potiroosi, telekapulti ja laualampi hoidma. Vajadusel saab nad nihutada diivani ette, et õhtuse seriaali kõrvale tassikest teed ja snäkke nautida. Lambikuppel ja -jalg, muide, on pärit Hemtexist ja diivanipatjade katted H&M Home allahindluselt vist 3€ tükihinnaga. Mul on kusagil ka paar sinepikollaseid diivanipatju, millega elutoa üldmuljesse vaheldust tuua saan kui all pink everything ära tüütab. 🙂\nKui seesama potiroosi toonud armas tädi L kuu aega tagasi küsis, missugust potilille meile soolaleivaks tuua, ei kõhelnud ma hetkekski: tahan kummipuud! Ja see silmipimestavalt ilus ja lopsakas (pildilt näeme, et pisut piinlikult tolmune) kummipuu on ise ka päris rõõmus, et ta meie juurde sai – sestsaati kui L ta tõi on ta endale juurde kasvatanud nii pildil veel värskelt koorunud ülemise kui ka sellest järgmise lehe. Mõtleme hirmuga, et varsti on vaja lakke auk ja katusele kuppel teha, et kummipuu ära mahuks. 🙂\nKardinad on, sarnaselt lambile, Hemtexi kolmemeetriste kardinate üsna ahtast, kuid kaunist valikust pärit ja kannavad nime Otto. Nad on kergest linast riiet meenutavast helehallist kangast ja ehkki ma tegelikult eelistaksin elu kardinateta (sest üldse ei tahaks millimeetritki suurtest akendest kinni katta), on need väga kaunid ja sobivad siia ideaalselt. Naabrid on ka ilmselt kohe palju rõõmsamad, et teiseltpoolt kraavi meie paljaid tagumikke vahtima ei pea. 🙂 Telekakapp on, nagu eelmises koduteemalises postituses pikalt soigusin, pärit Liivimaa kõige kummalisemast mööblipoest ZIP.mööbel, mistõttu saan tema juures kiita tõesti kõike muud peale kaupluse, millest sellist nõutada saab.\nMinu kõige lemmikum osa meie köök-elutoa juures on aga muidugi sellest avanev vaade. Köögilaua taga istudes ei paista aknast tõesti mitte midagi muud kui ainult mets, mets ja veelkord mets. Kontrastiks vaatele meie varasemast köögist, mille aknast paistis sõna otseses mõttes maailma kõige koletislikuma betoonehitise akendeta otsasein. Me tõesti elame suisa täitsa metsa sees* koos ööpäevaringselt täiest hingest laulda lõõritavate lindudega. Näiteks on meil siin üks väga kihvt ja selge häälega kägu, kes igal õhtul umbes üheksa-kümne paiku laulu lahti laseb ja kelle “kukkkuuuuuu” (meie kodu kontekstis väga sümboolne, kas te ei leia?) peale ma vahel ka öösel kell neli silmad lahti teen. Üldse ei pahanda, hoopis nii armas on! Igatahes on selle kodu looduslähedus mulle nii-nii kalliks saanud ja siin tõesti on hea elada. Pole paremat kui ärgata päikesepaistelisel päeval ja näha voodis kohe oma varvaste taga kevadtuules sahisevaid kasekesi. Kas teeme traditsioonide säilimise huvides törtsu mullajuttu ka? Teeme ikka. Muld tuleb neljapäeval ja kopamees järgmisel nädalal! Keset hoovi laiutavast kivihunnikust loodan päästa vähemalt kaks hirmus ägeda väljanägemisega maakivi, ülejäänu kulub kopamehel tõenäoliselt ühe suure krundi servas haigutava kraatri täitmiseks. See on täiesti ekstreemselt suur, aga ma loodan, et suudame ta ikka kruusa vms täitematerjali juurde ostmata ära täita. Edeneb, ma ütlen!\n* Sellega seoses ajab mind pisut itsitama ühe hapud-viinamarjad-tuttava kommentaar, kuidas tema küll endale sedasi “põllu peale” kodu ei ostaks. Eks ta vist pidas silmas seda, et tegemist on uusarendusega ja need ju harilikult asuvad põllul, aga kõrgemat kõrghaljastust kui reaalne mets on küll sips raske ette kujutada. 🙂\nMis toimub?! »\n« Puista headust enda ümber nagu haldjatolmu\nTeil on nii ilus kodu 🙂\nJaaa – imearmas kodu! Jätkake samas vaimus. 🙂\nJa muul teemal – tulen mina just tunnike tagasi oma üleaedse sõbrannaga jalutamast ja kuulsime just sedasama Sinu viidatud kägu. 🙂 Tõesti mõnus kant!\nVanarahvas, naised saunas ja muud usaldusväärsed allikad teavad rääkida, et õhtune kägu on õnnekägu, mistõttu tasub tema üle rõõmustada küll!\nVäga ilusad värvid :)!\nDiivani kohta küsiks sellist asja, ma saan aru, et see pikem osa diivanil, et saaks jalgu välja sirutada, see on selline liikuv osa, et saab ka teisele poole panna? Ja kui ta ühte kohta pandud on, kas ta kasutamise käigus sealt ära ei liigu?\nMeil on kodus sarnane diivan ja see üks osa paneb koguaeg natuke plehku ja see ajab mind kohutavalt närvi, et ma seda iga päev tagasi nügima pean.\nEi, kõik osad on omavahel ikka poltidega tugevalt koos, aga ümber tõsta saaks põhimotteliselt küll. Ei saa lihtsalt sellepärast, et teisel pool olevad moodulid käivad kumbki ette täispikaks voodiks lahti. 🙂\nHakka või diivanivahetusele mõtlema 🙂\nÜks asi huvitab veel. Kuna ma ise olen alles hiljuti seal lähedal elanud, siis huvi pärast küsin, kas see metsa vaade jääbki teil metsavaateks või mingi aja pärast saate ise ka naabrite paljaid peesid vaadata :D? Ehitustegevus selles piirkonnas on ju üsna märkimisväärne.\nSealt edasi (teisele poole jõge) väidetavalt ei tohi ehitada, sest raba ja looduskaitse all olevad nahkhiired. Ei tea, kas see peab paika. 🙂\nKui see ka mingi arendaja udujutt on, siis pepusid muidugi näha ei saa igaljuhul, sest jõele äärde ehitada ei tohi niikuinii, nii et vast ligemale kui 100 m keegi meile sealtpoolt tulla ei saa. Aga ma loodan, et ikka mets ka jääb 🙂\nKui juba looduskaitse ala, siis ilmselt jääb puutumata. Nahkhiirte teemat ma mäletan, selle maja, kus ma elasin, selle kõrval on suht see Peeter I aegne mingi maa-alune ehitis ja seal pidi elama 6 erinevat liiki nahkhiiri. Vaatamas ma kunagi ei käinud, aga 3 aasta jooksul mul vabas õhus ühtegi nahkhiirt näha ei õnnestunud. 😀\nMa helistasin selle peale kohe valda (nii hea, et jutuks tuli!) ja sain vastuseks, et see metsamassiiv on küll eraomandis, aga kogu katastriüksus on põhimotteliselt üks suur piirang. Looduskaitse all ma ei tea, kas ta on, aga seal on raba maardla ja mingid kaldakaitse piirangud ja see piirangute nimekiri oli ikka piiii-hiiii-hikk. 🙂 Nahkhiiri pole ka näinud, võib-olla neil seal maa all lihtsalt nii hullult hea elu 😀\nTänapäeval ei tähenda need piirangud enam suurt midagi. Võetakse mets maha ikkagi kui tahetakse. RMK on oma kaitsealadelt mõnuga võtnud nt ja meie üks kruntidest on ka kaitsealune mets (musta toonekure pesa asub krundil). On keeruline aga kui tahaks, saaks ikkagi maha võtta.\nMhmh, sellepärast ka valla tädi ei öelnud, et ei saa ega tohi, aga et see on üsna raske. Loodan parimat, mis mul üle jääb 🙂\nTere! Sooviks uurida,mis moodulid Teie diivanil täpsemalt on? Plaanis on osta ka selline ja kindlasti peab olema selline,kus ka kaks lahtikäivat osa 🙂\nKas teoorias see robot saaks sellise sileda jäigema vaiba ja lävepakkudega ka hakkama?\nSaab lävepakkudest üle ja probleemideta vaibale ja vaiba puhastamisega hakkama. Laste mängutoas on vaip 🙂\nOhheii… nüüd ma tahaks siin maailmas üle kõige robottolmuimejat. Kusjuures, meil on ka üks kägu kes, õhtuti kukkuma hakkab. Nii äge!\n*väike palve, kas sa saad teinekord nii, et need lingid paned uues aknas avanema. Harjumusest panin kolm korda su blogi kinni, sest unustasin, et peab hoopis backi vajutama 🙂\nVabandust, mul muidu on alati see linnuke automaatselt, et avaneks eraldi, ma vist seekord ei kontrollinud. Olen edaspidi tublim. 🙂\nMa ei viitsi kunagi kontrollida, kas avanevad samas aknas või mitte, nii et juba täisautomaatselt vajutan cmd nupu alla ja siis avan lingi. Mitte-maci puhul sii ctrl nupp alla 😀\nJup, ma ctrl. Käe sees. 🙂\nMa ei ole veel täpselt aru saanud, kas te elate ridakas või majas?\nÜhe- või kahekorruseline?\nÜhe- 🙂 Mu meelest väikeste lastega ideaalne, mulle tundub elu kahel korrusel hästi keeruline…\nSee on midagi vahepealset e. paarismaja 🙂 Meil on naabriga majad nö. “selgapidi” koos, neil aialapike tänava pool, meil natuke suurem hoov metsa ääres 🙂\nMa nii imetlen seda diivanit ja ma ise olen ka juba tükk aega mõelnud valgest + tammepuidust köögimööblist. Ei jõua pilte teie köögist ära oodata 🙂\nKas sa laminaadiga oled harjunud/leppinud? Kas jala all külm ei ole?\nMa olen nii rahul veel kõigega, esimene ahvivaimustus kestab ja pole miski veel häirima jõudnud hakata 😀 Eelmised põrandad olid muidugi ägedamad, samas on see hele laminaat väga hea, sest määrdub silmnähtavalt ja on sellepärast lihtsam puhtust hoida ning esialgu ei häiri, et jahedam, ehkki on küll kui järgi mõelda. Talvel võib-olla häiriks rohkem. 🙂\nMa ise olen muidu olnud suur laminaadivastane aga kui ma teie põrandat vaatan siis see mulle täitsa meeldib. Võibolla ongi tõesti väikeste laste ja loomadega kodus laminaat kõige mõistlikum., sest on vastupidavam ja kergem hooldada (ja kui ikka vaja tervele majale põrandaid siis vast soodsam ka). Kui veel oleks olemas põrandasoojendus siis ei saa ta ju külm ka olla. Ja võib ju unistada et üks kord kui rahakott kannatab siis saab ta välja vahetada mõnusa tammepuidust parketi vastu 🙂\nMis ma oma kommentaariga öelda tahan on see, et teie põrand on mind mõtlema pannud ja mu meelt muutnud. On ju olemas odavaid ja koledaid laminaatpõrandaid aga on ka ilusaid nagu teil ja laminaat pole nii paha-paha kui ma olen arvanud 🙂\nHää, meil ju ongi põrandate all küte! Sellepärast ei tundunudki külmade ilmadega jahe. Ma olen nii slow 😀\nEi ole jah paha-paha, on lihtsalt teistmoodi. Täispuit on ainult vastupidavam selles mõttes, et saab taastada kui pekki läheb. Laminaadiga seda rõõmu pole… aga mulle ka meeldib, ei ole ülearu šokeeritud sellest elumuutusest 🙂\nEhk elutoa seinale ise värvida joonte sisse? See näite ehk pole parim, liiga kirju (ise teha jooned tagasihoidlikumad, aga tore ju koos värvida!), aga you get the point: https://images.muralsyourway.com/media/catalog/category/ColoringWallpaper_RF40546931_1700x670.jpg\nKas need diivanilauad on komplektis või eraldi müügil? Kas tohib ka uurida, mis nende maksumus oli? 🙂\nEraldi olid ja 49 vs 29 vist. Need on diivaniparadiisi lehel olemas (Milano sari), seal lihtsalt koledad pildid juures 🙂 Tegelikkuses on sellised nagu mu pildil, mitte punased nagu seal!\nSuur aitäh! 🙂 Ma vaatasin sinna ka, aga need tundusid teisugused ja ei olnud kindel kas on samad. 🙂\nHei, nüüd kui teil on juba diivan veidi aega kasutuses olnud, siis kuidas rahul olete? Oleme uue diivani otsingutel ning see tundub nii ideaalne. Kas ongi selline mõnus pehme lebotamise diivan nagu paistab? 🙂\nTäiesti ideaalne! Sügavad istumisosad = ideaalne perega risti-rästi külitada ja kuidasiganes kägarasse tõmmata 🙂 Ta ei ole selline pehme, kuhu sisse vajud, aga hullult mugav ja hea mu meelest! Parim ost!\nSuper! Ilmselt saabki siis ka meil valituks 🙂