Äripäev • 8. juuni 2017 kell 4:45\nSotsiaalministeerium kohendab vanemahüvitist paindlikumaks ja võrdsemaks, et pikk lapsehooldus emade tööelule takistuseks ei saaks ja nad ettevõtete juhtide seas kõrgemas hinnas oleks.\nKui see tõsiselt eesmärgiks võtta, soovitab Äripäev teha kahte asja: lühendada vanemahüvitise maksmise aega 18 kuu pealt 12-le, aga ülejäänud raha peab minema selleks, et vanematel oleks võimalus laps lasteaeda paigutada või mõistlikel tingimustel lapsehoidjat kasutada.\nTöötamine pole enam karistatav\nPraegu plaanitavate muudatuste sees mõte lubada lapsega kodus oleval vanemal hüvitises kaotamata töötada, kuni ta töötasu ei ületa poolteisekordset Eesti keskmist palka. Praegu jookseb see piir 1500 euro kandis. Tasu on küll limiteeritud, aga ütleme, et kuhugi tuli ju piir tõmmata.\nSee on hea lahendus lastega kodus olevatele emadele (95 protsendil juhtudest) ja isadele (ülejäänud 5 protsenti), kelle amet ja oskused võimaldavad piltlikult laps puusal palgatööd teha. Või kellel on, kuhu panna ka väiksem laps. Eesmärki hoida emad tööandjate radaril täidab see punkt samuti iga kell.\nMinisteeriumi plaan on, et 18 kuud makstavat hüvitist võib lapsevanem välja võtta kolme aasta jooksul, kordamööda töötades ja kodus olles. See kõlab küll nagu unistus töötaja poolt vaadates, aga on kaugel sellest, et meeldida tööandjale. Peab ta ju olema valmis lühikese etteteatamise peale lapsevanemale asendaja leidma, kes on nõus peatselt jälle koha loovutama. Siit vaevalt plusspunkte oodata on.\nMida tooks aga see, kui vanemahüvitise maksmise pikkust kolmandiku võrra kärpida – 12 kuule? Esiteks muidugi suure protestilaine, sest luksusliku hüve piiramine ongi valus. Ja luksuslik see on, riigile läheb kogu vanemahüvitiste süsteem aastas maksma 300 miljonit eurot ja summa kasvab igal aastal. Paraku laste arvu kasvatajana see enam ei eriti tööta, nagu tõdes rahvastikuteadlane Ene-Margit Tiit juba viis aastat tagasi, emad hoiab töölt eemal aga sellegipoolest. Ja juba siis nimetas Tiit ühe uue meetmena hea lastehoiu korraldamise.\nSuur osa emasid-isasid läheb pärast hüvitise tähtaja möödumist tööle. See on lühema pausi järel lihtsam: tööelu on veel meeles, seadused-masinad-töötingimused pole nii palju muutunud, et õppimist tuleks A-st ja B-st peale hakata, kaastöötajad on suures osas samad. Selleks kohustust muidugi pole, kel võimalik või kes peab vajalikuks, saab olla lapsega kauem kodus.\nLasteaed tööle kui kellavärk\nRiik omalt poolt peaks aga garanteerima hästi töötava lastehoiu. Arvestama peab, et hoidmist vajaks siis lisaks ka osa ühe aasta vanuseks saanud lapsi, olgu siis lastesõimes või toetatud lapsehoidjateenusega. Ja igaks juhuks Tallinna juhtidele eraldi, et nõmmekale Õismäel või kalamajalasele Lasnamäel antud koht ei ole OK.\nJah, lasteaedadega tegelevad omavalitsused, riik saab mõistliku lisaraha eest aga nõuda ka suuremat mahtu ja võrdsemat lapsehoiu kvaliteeti. Selleks ju haldusreform mõeldud oligi.\nNõustuda tuleb Siim Kallasega, et omas ajas oligi vanemahüvitis kõva sõna. Oli teistmoodi kui teistel ja täitis algul ka eesmärki: sünde tuli juurde ja eriti motiveeris see kõrgemapalgalisi. Aga ka Kallas möönab, et olud võivad olla muutunud.


Karl Madis "Rock ´n ´roll meid kokku viis" - Tartu Kontsertkorraldus\nArhiiv\tKarl Madis “Rock ´n ´roll meid kokku viis”\nKarl Madis “Rock ´n ´roll meid kokku viis”\nalustas lauljateed lastekooris Ellerhein.\nOtsa nimelise kooli lõpetas saksofoni erialal 1984. aastal.\npopmuusika juurde tuli juba koolipäevil, esimesed esinemised solistina olid 1975. aastal Tallinna 4. Keskkooli ansambliga, esimene teleesinemine oli 1979. aasta maikuus Eesti Televisioonis.\naastal 1983 loodud ansambel Karavan tähistas eelmise aasta novembris juba 35 sünnipäeva. Karavan oli Eestis populaarseimaks ansambliks aastatel 1985 ja 1986, mil anti üle 200 kontserdi aastas.\nvaliti parimaks Eesti meessolistiks aastatel 1985, 1986 ja 2002.\n2002. aastal võitis ta Baltic-Nordic Harmonica Festivalil kromaatilise suupilli võistlusel esikoha ja aastal 2007 sai kahekordseks Grand Prix omanikuks, 2004 sai Karl Pärnu suupillifestivali peaauhinna Grand Prix, 2009. aastal esines World Harmonica Festivalil Saksamaal Trossingenis ja sai märgitud diplomiga Excellent.


Seltskonnauudised | Buduaar\nKUUM "RANNAMAJA" ADA PALJASTAS meigivaba pale\nSuunamudija Anita Sibul teab väga hästi, kuidas elu nautida ja ta teeb seda täiel rinnal.\nTõsielusaatest “Prooviabielu” tuntuks saanud Kalvi-Kalle käis külas “Duublil,” kus ta sai võimaluse osaleda kolmel erineval kiirkohtingul.\nBrigitte Susanne Hunt avaldas hiljuti arvamust staariks sündimise teemal ning sellega seoses kõlas tema huultelt ka lause, mis ühe kauni modelli hinge sügavalt kriipima jäi.\nSeoses koroonaviirusest tulenevate piirangutega on ka reisimine kahtlemata suure löögi saanud – see pole aga probleem, kui sul on piisavalt raha, et endale ise lennumasin soetada.\nARMAS FOTO: TANJA MIHHAILOVA-SAAR näitas kui väga ta oma poega armastab\nTOHOH OH ÕUDU: ELISA KOLK kohtas kummitust\nLauljatar Elisa Kolk avaldab üsna tihti sotsiaalmeedias uusi fotosid ning seeläbi saavad ka fännid tema tegemistel silma peal hoida. Hiljuti postitas naine kaadri, mille alla kirjutas lõbusa teksti.\nKUUM "RANNAMAJA" SEIDI tegi üllatava paljastuse\nTõsielustaar Seidi Voogre tunnistab, et tema eesmärgiks ei ole sugugi suurt karjääri teha, vaid pigem tahaks kaunitar oma elu koduga seonduvale pühendada.\nRaadio Sky Plus viis hiljuti sotsiaalmeedias läbi lõbusa rahvaküsitluse, kus uuriti, kas inimesed fännavad pigem Grete Kulda või Brigitte Susanne Hunti.\nImekaunis ja särav lauljatar Elisa Kolk ja tema ettevõtjast kallim Indrek Rahumaa on nüüdseks juba kahe erilise loomakese omanikud.\nKUUM 2 LAPSE EMA Ines Karu-Salo näitas kadestamisväärset rannavormi\nMahemoe ja ehtebrändi KiRiVOO juhi Ines Karu-Salo ja tema abikaasa Martin Salo perekonnas kasvab kaks imeilusat tütrekest: kolmene Isabel ning septembrikuus ilmavalgust näinud Meribel.\nEKSKLUSIIV! SILVIA ILVES avaldas, miks tema suhted laste isadega pole kestma jäänud\nEKSKLUSIIV VALGA VALLAVANEM ESTER KARUSE rääkis, millised mehed talle meeldivad\nSärav ja andekas Ester Karuse on kahtlemata üks ilusamaid vallavanemaid Eestis.\nHinnatud tippkoka ja telenäo Joel Ostrati imearmas pisipoeg Johan tähistas oma kolmandat sünnipäeva eriti ägedalt.\nKassidel on Kirsti Timmeri sõnul väga suur võim – nad on müstilised loomad, kes näevad silmale seletamatut ja seda isegi pimedas.\nArmastatud telenägu ja lauljatar Kethi Uibomägi on otsustanud saada parimaks võimalikuks versiooniks iseendast ja see tähendab enesearengut.\nVAU FOTO: "RANNAMAJA" ADA käis välimust värskendamas\n“Rannamaja” saatest kuulsaks saanud Ada on naine, kes oma välimusele väga palju rõhku paneb ning igas olukorras suurepärane välja näha armastab.\nKUUM ARMAS KLÕPS: Sissi näitas avalikkusele oma uut väljavalitut\nLauljatar Sissi Nylia Benita, kes sellel aastal ka Eesti Laulul osaleb, postitas sotsiaalmeediasse foto, kus avalikkusele oma uut kallimat Madist tutvustab.\nKUUM ANDREI ZEVAKIN Desiree Mummi petmiseksperimendist: mehed, ma olen teis pettunud\nEesti tuntuim juutuuber Andrei Zevakin võttis ette Tiktokker Desiree Mummi, kes hiljuti viis meeste seas läbi hullumeelse petmiseksperimendi.\nKUUM KIRGLIK KAADER: KATRI KATSI ja Juhani Särglepa suhe on kuumem kui eales varem\nSuunamudija Katri Kats ja tema kihlatu Juhani Särglep naudivad elu Eestist eemal, sest neile meeldib nii.\nEile teatas eratreener Marek Kalmus, et ta on naise välja vahetanud ning postitas sotsiaalmeediasse foto, kus ta näiliselt suudleb tumedapäist tundmatut naist.\nArmastatud lauljatar Lenna Kuurmaa on nüüdseks kolme lapse ema – noorim neist nägi ilmavalgust eelmise aasta novembrikuu viimastel päevadel.\nELU FOTO: MAREK KALMUS vahetas naise välja ja suudleb uue brünetiga\nAlles see oli, mil eratreener Marek Kalmus näitas avalikkusele oma blondipäist kallimat Tiia Kaaret, kuid nüüd suudleb mees hoopis teise naisega.\nMuusik Tomi Rahula ning tema jalgpallikohtunikust abikaasa Anni Rahula moodustavad üheskoos harmoonilise ja tasakaaluka duo ning peres kasvab ka tütar Rubi, kes sellel aastal juba oma neljandat sünnipäeva tähistab.


jõusaaliga hotellid Iisrael | Hotels.com\njõusaaliga hotellid linnas Iisrael\njõusaaliga hotellid Iisrael\njõusaaliga hotellid Eilat\njõusaaliga hotellid Tel Aviv\njõusaaliga hotellid Jeruusalemm\njõusaaliga hotellid Ein Bokek\njõusaaliga hotellid Iisrael – Hotels.com abiga on lihtne leida sobiv jõusaaliga hotell Iisrael, võrrelda tubade hindu ja kohe vaadata vabade kohtade olemasolu. Meie veebilehel on imelihtne leida ja broneerida reisiks sobiv jõusaaliga hotell Iisrael. Iga hotell on varustatud kaardiga. Lisaks hotellitubade kirjeldustele ja fotodele oleme lisanud külastajate hinnagud ja pikemad arvustused, kus on juttu hotelli asukohast, ümbruskonna meelelahutusvõimalustest, tubade mugavusest ning majutuse ja teenuste kvaliteedist. Meie kliendiprogrammiga Hotels.com Rewards liitudes teenite iga 10 öö eest 1 öö tasuta.


Liitu uudiskirjaga | Artiklid | Energiatehnika | Page 3 of 8 | Tööstusautomaatika\nEAS toetused arenduste käivitamiseks\nEAS jagab toetust\nEAS toetused on mõeldud väike- või keskmise suurusega ettevõtjale arenduste käivitamiseks nõu saamiseks oma ala parimatelt spetsialistidelt, näiteks Energiatehnikalt.\nToetuse osakaal projekti maksumusest on maksimaalselt 80%, omafinantseering vähemalt 20%. Maksimaalne toetus on 6000 eur.\nInnovatsiooniosaku abil saab töötada välja innovaatilisi lahendusi arengutakistustele, katsetada uusi materjale, koguda teadmisi tehnoloogise teostatavuse kohta, viia läbi uuringuid intellektuaalomandi andmebaasides jpm.\nprototüübi valmistamine *;\ntehnoloogiliselt komponentide arendus, testimine ja demonstreerimine *;\ntootekatsetuse ja tööstusliku eksperimendi korraldamine, teostatavusuuringu läbiviimine *;\nmetroloogia, akrediteerimine, standardiseerimise, vastavushindamine ja sertifitseerimise alane nõustamine *;\npatendi-, kasuliku mudeli või tööstusdisainilahenduse alane õiguskaitse nõustamine, uuringud ja registreerimine\n*antud tegevustega seotud toote- ja teenusearenduse tehnoloogiaalane nõustamine\nEAS toetused – taotlemisel vajaminevad dokumendid\nTeenuseosutaja hinnapakkumised koos teostatavate tegevuste lühikirjeldusega\nLähteülesanne ja selle alusel kolm võrreldavat hinnapakkumist koos teostatavate tegevuste lühikirjeldusega, kui teenus maksab 5000 ja rohkem eurot\nTeenusepakkuja isiku CVd\nBilanss ja kasumiaruanne viimase kvartali seisuga\nMajandusaasta aruanne (peab olema tähtaegselt registrist leitav)\nKontserni liikmete skeem tuleb esitada, kui taotlejal on tütarettevõtteid või taotleja omab mõnes muus äriühingus muul moel häälteenamust.\nSoovid rohkem infot? Võta ühendust ja leiame koos vastused:\nNagu enamus meist päästame viiruse COVID-19 leviku eest ka meie maailma kodukontoris olles. Paljudel meist on lapsed. Nii et kui meiega telefoni teel vestledes on kuulda laste kilkeid või väike assistent vastab alguses ise telefonile või tervitab teid meie 4-jalgne sõber, siis see kuulub praeguse maailma päästmise programmi hulka. 🙂\nTiiu Kistsik illustratsioonidest\nJüri Joller, teaduste doktor ja volitatud elektriinsener teeb selgeks erinevad elektromagnetite liigid Magnet Schultz elektromagnetite põhjal.\nElektromagnetite ehk solenoidide eelised:\n• kiire liikumine, suur dünaamika\n• suured jõud\n• tehniliselt lihtne kasutada (pole vaja reduktorit, lihtne juhtida elektriliselt, fikseeritud liikumisulatus)\n• Lai töötamistemperatuurivahemik\n• Vähe liikuvaid osi\n• Vähene vastuvõtlikkus häiretele\n• Kõrge kaitseaste, võimalik ATEX\n• pikk tööiga\n• palju erinevaid tüüpe\n• standard lahendused laos saadaval\nEnergiatehnika OÜ on tootevalikus on elektromagnetid maailmatasemel tootjalt Magnet-Schulz. Oleme ka nende ametlik partner ja süsteemiintegraator Eestis.\n1. Alalisvoolu elektromagnetid\nTRAMEC S.R.L tehased on suletud kuni 6. aprillini\nCovid-19 pandeemiast tulenevalt pidi TRAMEC S.R.L oma tehases sulgema kuni 6. aprillini, kuna tegemist on Itaalia ettevõttega. Kõik tehniline pool, mida saab kaugjuhtimisel teha, on jätkuvalt saadaval – tellimused võetakse vastu, kuid tuleb arvestada pikema tarneajaga. Kõikidele päringutele vastatakse ja tehniline tugi toimib. Meil on olemas reduktorite ja mootorite laovaru – vajadusel võta ühendust ja küsi täpsemalt.\nDelta tehastes on tootmine taastatud\nDelta tehastes on tootmine taastatud ja kogu tarneahel liigub selle poole, et taastada tavapärane toimine.\nKaskadöörid filmis, robotid tööstuses\nNutikate tootmisliinide ja tehaste automatiseerimise ajastul kasutatakse tööstusroboteid ohtlike ülesannete täitmiseks, paindliku tootmise parendamiseks, tööjõukulude vähendamiseks ja arendusaja säästmiseks. Delta Electronics varasemad Scara tüüpi ja uued kuueteljelised liigendrobotid sisaldavad mitmeid mudeleid, mis vastavad paljude rakenduste nõuetele. Robotid tööstuses aitavad võita rahas rohkem, kui algse soetushinna!\nPilt 1. Scara robot\nNelja vabadusastmega ja paralleelsete telgedega Scara robotid on üsna lihtsa ehitusega ning sobivad lihtsamateks paigaldusoperatsioonideks. Need on ühtlasi kõige soodsama hinnaga robotid. Samas nad on kiired ning täpsed. Pöördkinemaatika ülesanded lahenevad laitmatult. Neid on 2 tüüpi DRS40L ja DRS60L, mille ulatus on vastavalt 400 ja 600 mm ning tõstevõime 3 või 6 kg.\nPilt 2. Liigendrobot\nKuue vabadusastmega ja kolme liikuva lüliga liigendrobot on keerukama ehitusega ja suurema sfäärilise töötsooniga. Nad sobivad keerukamateks paigaldus-, liimimis-, värvimis- jm operatsioonideks. Keerukamad ja võimekamad liigendrobotid on kallimad kui Scara tüüpi robotid. Liigendroboti pöördkinemaatika ülesanded võivad vahel anda singulaarsusi – s. t. robot jääb seadistamise ajal seisma, kuna ta mõnes asendis ei suuda valida, millist poosi valida suure hulga võimaluste hulgast etteantud suunas liikumiseks. Selline eripära esineb kõigi tootjate keerukamatel robotitel. See muudab seadistamise aeganõudvamaks kui Scara robotil. Liigendroboti töötamisel nimetatud singulaarsusprobleemi ei esine.\nDeltal on 2 liigendroboti põhitüüpi DRV70L ja DRV90L, mille ulatus on vastavalt 710 ja 900 mm ning tõstevõime 7 kg. Saadaval on mudelid kaitseastmega IP40 ja IP65. Paigaldustäpsus on 10 mikromeetrit.\nRakendustarkvara DRAStudio on tasuta alla laetav Delta Electronics-i kodulehelt\nPilt 3. Delta robotite rakendustarkvara DRAStudio peamenüü koos roomeliikumise (JOG) aknaga\nAllpool on toodud roboti juhtprogrammi lõik, mis teisaldab objekti punktist 1 teise ja kolmandasse. Allpool on eri võimalusi liikumise ette andmiseks käsuga MovP.\nPilt 3. Roboti juhtprogrammi näide\nÜlalkirjeldatud robotid on olemas Euroopa kesklaos ja neid saab vabalt osta Energiatehnika OÜ-st. Hinnad on Eesti tootjatele taskukohased ja võimaldavad lühikest tasuvusaega, kui robotile on piisavalt tööd. Ehk kui roboti soetusega võidab rahas rohkem kui selle mitteomamisega, siis tasuks uurida enda võimalusi!\nEnergiatehnika OÜ on firma Delta Electronics ametlik esindaja ja volitatud süsteemiintegraator Eestis. Meie insenerid on läbinud Delta robotite rakendamise ja hoolduse koolitused.\nKüsi lisainfot telefonilt 655 1312 või läbi e-maili info@energiatehnika.ee. Tuleme kohale, leiame teile sobivaima lahenduse ning paneme roboti tööle.\nKoronaviiruse mõju Eestile\nJuhime tähelepanu, et Korona viiruse mõju võib siiski jõuda ka Eestisse. Seda ennekõike kauba tarnega seotult.\nKorona viiruse puhang võib suure tõenäosusega mõjutada Delta Electronics toodete kättesaadavust ja pikendada tarneaegu seoses võimalike häiretega toorainete tarneahelas, Delta tehase tootmisprotsessis ja transpordis Euroopa kesklattu.\nKuna meil hetkel puudub info, milline võib olla võimalike tarnetõrgete ulatus, siis meiepoolne soovitus on\nsuurendada oma laovarusid;\nesitada olulised ja suuremad tellimused piisavalt suure ajavaruga – soovituslikult 2 kuud varem;\neritoodete (built to order) tellimisel võtta arvesse tavalisest pikemat tarneaega.\nHetkel veel on kesklao varud suured, kuid need võivad tarneraskuste korral kiiresti väheneda.\nTäname mõistva suhtumise eest. Küsimuste tekkimisel võtke meiega ühendust.


Finantsharidus, Investeeringud, Majandus Teenus | May 2022 | Ärikabiin\nKategooria : Teenus\nTööandja! Nüüd saate PIT-4R deklaratsiooni Maksuametile esitada ainult Interneti kaudu! On olemas spetsiaalsed palgasüsteemid, mis seda võimaldavad! Vaata järgi! Lugege meie artiklit ja lugege selle kohta lisateavet!\nKuidas määrata PPK tööstaatust?\nMillised ettevõtjad peavad PPK rakendama? Millised säästuprogrammi elluviimise tähtajad on sätestatud PPK seaduses? Kuidas määrata PPK tööstaatust? Kes on töötav isik? Lugege meie artiklit ja vaadake seda!\nMõnikord teevad tööandjad töötajatele jõulukinke. Kas selliseid kingitusi saab rahastada sotsiaalfondist või rahastatakse neid ainult käibevahenditest? Loe ja saa teada, kas Ettevõtete Sotsiaaltoetuste Fondi kingitused on maksustatud ja osamaksetega!\nZUS-i arveldusdokumentide parandamine - näited\nZUS-ile esitatud arveldusdokumentide parandamine võib olla problemaatiline. ZUS-ile esitatakse mitu vormi, nt arveldusdeklaratsioonid. Lugege meie artiklit ja vaadake, kuidas seda erinevatel juhtudel teha!\nAastadeklaratsioonid arveldustes töötajatega - tööandja kohustused\nKas teate, milliseid iga-aastaseid deklaratsioone teeb tööandja töötajatega arveldades? Millises vormis ja tähtajal peaks tööandja need maksuametile esitama? Vastused ülaltoodud küsimustele leiate artiklist! Lugege ja kontrollige!\nIgakuine teave kindlustatud isikule (RMUA)\nIgakuine teave kindlustatud isiku kohta (RMUA) sisaldab andmeid maksja poolt ZUS-ile üle kantud sotsiaalkindlustusmaksete kohta. Millal tuleks see töötajale üle anda ja kuidas seda akti täita? Loe ja saa teada!\nKoroonaviirusesse nakatunud töötaja – juhend tööandjale\nKust ma saan teada, kas töötaja on karantiinis või vangistuses? Millised on tööandja ülesanded, kelle töötaja haigestus? Kas koroonaviirusesse nakatunud töötaja saab kaugtööd teha? Lugege ja kontrollige!\nÜhine pensioniiga Euroopas\nÕigus vanaduspensionile tekib pärast teatud vanusesse jõudmist. Kas pensioniiga on Euroopas sarnane Poolas kehtestatud pensioniiga? Kas rohkem riike eristab seda soo järgi? Loe artiklit ja saa vastused ülaltoodud küsimustele!\nEttevõtte likvideerimine ja kindlustuskohustuse lõppemine\nFüüsilisest isikust ettevõtjatel on kohustuslik sotsiaal- ja ravikindlustus. Milliseid formaalseid kohustusi ettevõtte likvideerimine tekitab? Kas kindlustuskohustus lõpeb? Uurige meie artiklit lugedes!\nKas tööandja võib pärast eellepingu sõlmimist taganeda?\nLubaduse sõlmida tööleping tulevikus võivad eellepingus anda mõlemad pooled (tulevane tööandja ja tulevane töötaja). Kas tööandja võib pärast eellepingu sõlmimist taganeda? Lugege ja kontrollige!\nKas seisaku tõttu lükkub puhkusepuhkus edasi, kui see oli selleks perioodiks planeeritud? Kas töötajale võib anda põhipuhkust seisaku ajal? Lugege meie artiklit ja leidke vastused neile ja teistele küsimustele!\nZUS-i eelistoetused – millal need lõppevad?\nMis on ja kellel on õigus ZUS-i soodustoetustele? Millised on soodusmääradelt põhitariifidele ülemineku protseduurid? Loe meie artiklit ja saa teada, kui palju ettevõtjad esimese 2 tegevusaasta jooksul säästavad! Kontrollima!\nKas tööandja võib teid sundida põhipuhkust võtma?\nPõhipuhkust saab iga töölepingu alusel tööle võetud aurustaja. Puhkust antakse reeglina töötaja soovil. Loe artiklit ja saa teada, kas tööandja võib sind sundida põhipuhkusele võtma!\nMis on ühekordne väljamakse ja millised on selle liigid?\nMis on ühekordne väljamakse? Millistel juhtudel on tööandja kohustatud tasuma põhisumma? Loe allolevat artiklit ja saa teada, millised on kindlasummaliste hüvitiste liigid ja milline võib olla ühekordne väljamakse tööseadustiku valguses.\nSotsiaalkindlustusameti (ZUS) sissemaksed täiskohaga töötajale, kes juhib ettevõtet\nMilliseid ZUS-i sissemakseid ettevõtet juhtiva täiskohaga töötaja eest saab tasuda vabatahtlikult ja milliseid sissemakseid tuleb teha kohustuslikus korras? Millistel juhtudel saab tasuda ainult ravikindlustusmakset? Lugege meie artiklit ja vaadake seda!\nMiinimumpalga korrigeerimine tööandja poolt\nTöötaja ei tohi teenida vähem, kui on seaduses ette nähtud. Millal peab tööandja maksma miinimumpalga hüvitist? Millal peab tööandja palka tõstma, et viia need kooskõlla miinimumpalgaga? Lugege ja kontrollige!\n26-aastaseks saamise kuul PIT null - mida tasub teada\nNull PIT on soodustus, mille eesmärk on tõsta alles tööturule sisenevate inimeste sissetulekuid. Kas keegi saab seda leevendust ära kasutada? Millal tasub kandideerida? Kuidas arveldada null PIT 26-aastaseks saamise kuul? Loe artiklit!\nKes on pereabiline ja mida tema töö hõlmab?\nPereabilise elukutse tegutseb Poolas 2011. aastast ja see võeti kasutusele kasvatusprobleemidega perede abistamiseks. Kes on pereabiline? Mis on tema ülesanded? Loe edasi ja uuri selle kohta rohkem!\nTelli vastutus maski puudumise eest tööl\nKas töötajatele on võimalik rakendada sanktsioone seoses kohustusega katta suu ja desinfitseerida käsi töökohal? Kas see on seotud tervise- ja ohutuseeskirjadega? Loe artiklit ja saa teada, mis on tellimuse vastutus!\nPuhkusetasu – kuidas arvutada?\nPõhipuhkuse eest on töötajal õigus saada puhkusetasu. Kuidas arvutatakse töötasu, kui töötaja oli puhkusel? Loe meie artiklit ja saa teada, kuidas puhkusetasu arvutada!\n2022 © https://mercymatters.net Teenus


Jõelähtme valla eelarvest lastele ja noortele huvi- ja sporditegevuse ning laagri osalustasu toetuse eraldamise kord – Riigi Teataja\nJõelähtme valla eelarvest lastele ja noortele huvi- ja sporditegevuse ning laagri osalustasu toetuse eraldamise kord\nJõelähtme valla eelarvest lastele ja noortele huvi- ja sporditegevuse ning laagri osalustasu toetuse eraldamise kord - sisukord\n§ 4 Toetuse taotlemine, menetlemine ja eraldamine\nRT IV, 22.12.2016, 27\nVastu võetud 15.12.2016 nr 95\n(1) Määruse eesmärk on soodustada Jõelähtme valla 4.-20. aastaste laste ja noorte huvi- ja sporditegevust.\n(2) Määrusega kehtestatakse Jõelähtme valla eelarvelistest vahenditest (edaspidi valla eelarve) laste ja noorte huvi- ja sporditegevuse ning laagri osalustasu (edaspidi osalustasu) toetuse taotlemise, taotluste läbivaatamise ning toetuse andmise ja toetuse kasutamise üle järelevalve teostamise kord.\n1) huvitegevus – lühiajaline süsteemne juhendatud tegelemine huvialaga vaba tahte alusel, et omandada süvendatud teadmised ja oskused valitud huvialal;\n2) laste- ja noortelaager – vähemalt 6 ööpäeva kestev laager, millel on valla- või linnavalitsuse, mille haldusterritooriumil laager läbi viiakse, kirjalik nõusolek laagri korraldamiseks või Haridus- ja Teadusministeeriumi poolt väljastatud tegevusluba;\n3) vähekindlustatud leibkond – käesoleva määruse mõistes leibkond, kelle sissetulek ühes kuus leibkonna liikme kohta on väiksem kui 1,5-kordne riigieelarvega kehtestatud toimetulekupiir;\n4) puudega isik – isik, kellel on anatoomilise, füsioloogilise või psüühilise struktuuri või funktsiooni kaotus või kõrvalekalle, millest tingituna vajab isik pidevat kõrvalabi, juhendamist või järelevalvet. Isikule peab olema määratud arstliku komisjoni otsusega puude raskusaste.\n(1) Toetus käesoleva korra mõistes on eraldis taotlejale valla eelarvest laste ja noorte huvi- ja sporditegevuse, sealhulgas laste- ja noortelaagri (edaspidi huvitegevus) toetamiseks ettenähtud vahendite arvelt.\n1) Jõelähtme Muusika- ja Kunstikoolis makstavale kohatasule;\n2) Jõelähtme Vallavalitsuse hallatavate asutuste huvi- ja spordiringide osalustasudele;\n3) huvi- ja sporditegevuse ning laagri osalustasudele, mille tegevuse toetamist on finantseeritud Jõelähtme Vallavalitsuse eelarvest toetuse taotlemise aastal;\n4) huvi- ja sporditegevusele, millega tegeletakse õppeasutuses, kellega on Jõelähtme valla ja vastava kohaliku omavalitsuse vahel sõlmitud tegevuskulude katmise/finantseerimise leping.\n(3) Toetuse taotleja on:\n1) lapsevanem või eestkostja;\n2) 18.-20. aastane nooruk.\n(4) Toetuse taotlemise õigus on:\n1) alates lapse 4. aastaseks saamisel järgnevast täiskuust kuni\n2) noore 20. aastaseks saamisel kalendriaasta lõpuni.\n(5) Toetust eraldatakse alljärgnevatel tingimustel:\n1) toetuse taotlemise aasta 1. jaanuari seisuga on rahvastikuregistri andmetel lapse või noore, kellele toetust taotletakse ja vähemalt ühe antud lapse või noore lapsevanema/eestkostja elukohaks Jõelähtme vald;\n2) juhul, kui rahvastikuregistri andmetel on Jõelähtme valda registreeritud laps või noor, kellele toetust taotletakse ja vähemalt ühe antud lapse või noore lapsevanem/eestkostja hiljem kui 1. jaanuar toetuse taotlemise aastal, arvestatakse toetust Jõelähtme valda registreerimisele järgnevast kuust, tingimusel, et ka järgneva aasta 1. jaanuari seisuga on elukohaks Jõelähtme vald;\n3) toetuse taotlejal ja saajal ei tohi olla võlgnevusi Jõelähtme valla ees.\n§ 4. Toetuse taotlemine, menetlemine ja eraldamine\n(1) Toetuse maksmise aluseks on taotleja poolt vallavalitsusele esitatud kirjalik taotlus (lisa 1) ja osalustasude eest maksmist tõendavad dokumendid või nende koopiad. Vajaduse korral on vallavalitsusel õigus ja kohustus hankida lisainformatsiooni ning nõuda taotlejalt täiendavaid andmeid.\n(2) Toetust eraldatakse kaks korda kalendriaastas. Toetuse saamiseks tuleb taotlus esitada jooksva kalendriaasta:\n1) 15. juuniks (jaanuar – juuni tehtud kulutuste osas) ja\n2) 20. detsembriks (juuli - detsember tehtud kulutuste osas).\n(3) Huvitegevuse toetust võib taotleda mitmele huviringile/spordialale/laagrile ning seda menetletakse ühe taotlusena vallavalitsuse poolt kinnitatud piirmäära ulatuses.\n(4) Ühele taotlejale makstav huvitegevuse toetuse maksimummäär on 224,00 eurot ühes kalendriaastas.\n(5) Toetuse ühekordse väljamakse suuruseks on kuni 80% tõendatud kuludest, kuid mitte rohkem, kui 50% kehtestatud toetuse maksimummäärast.\n(6) Toetuse eraldamise otsustab vallavalitsus kümne tööpäeva jooksul taotluse esitamise tähtajast arvates.\n(7) Kui taotluses on puudusi, määrab vallavalitsuse vastav ametnik taotluse esitajale tähtaja puuduste kõrvaldamiseks, selgitades, et tähtpäevaks puuduste kõrvaldamata jätmisel, jätab vallavalitsus taotluse läbi vaatamata. Kui puudus kõrvaldatakse määratud tähtaja jooksul, loetakse taotlus tähtaegselt esitatuks. Kui puudust ei kõrvaldata tähtaegselt, jätab vallavalitsus taotluse läbi vaatamata.\n(8) Toetuse eraldamisest keeldutakse, kui taotluses on esitatud ebaõigeid andmeid või kui taotlus ei ole esitatud § 4 lõikes 2 sätestatud tähtajaks.\n(9) Toetuse eraldamisest või eraldamisest keeldumisest teavitab vallavalitsus taotlejat kirjalikult kümne tööpäeva jooksul, otsustuse tegemise päevast arvates.\n(10) Toetus kantakse taotleja näidatud pangakontole kümne tööpäeva jooksul otsustuse tegemise päevast arvates.\n(11) Taotleja, kes kuulub vähekindlustatud leibkonda, esitab Jõelähtme Vallavalitsusele sotsiaaltoetuse avalduse ning antud avaldust menetletakse Jõelähtme Vallavolikogu 11.02.2016 määruse nr 69 „Toimetulekut soodustavate sotsiaaltoetuste maksmise kord“ § 3 lõike 10 alusel.\n(12) Juhul, kui taotleja on esitanud avalduse käesoleva korra § 4 lõike 12 alusel ning saanud vallavalitsuselt positiivse vastuse, ei teki tal õigust esitada täiendavat taotlust antud korra alusel.\n(13) Puuetega lastele ja noortele huvi- ja sporditegevuse toetuse maksmist käsitletakse juhtumipõhiselt.\n(14) Käesoleva korra § 3 lõike 5 punktis 2 nimetatud juhul otsustatakse toetuse eraldamine taotluse esitamisele järgneva aasta jaanuarikuu esimese kümne tööpäeva jooksul.\n(1) Vallavalitsusel on õigusteostada toetuse kasutamise sihipärasuse kontrolli kuue kuu jooksul vallavalitsuse korralduse andmise päevast arvates.\n(2) Vallavalitsusel on õigustoetust tagasi nõuda, kui toetuse saaja esitas valeandmeid.\n(1) Kehtestada huvitegevuse toetuse taotluse vorm vastavalt lisale 1.\n(2) Tunnistada kehtetuks Jõelähtme Vallavolikogu 15.10.2015 määrus nr 56 „Jõelähtme valla eelarvest noortele huvi- ja sporditegevuseks toetuse eraldamise kord“.\n(3) Käesolev määrus jõustub 1. jaanuaril 2017.\nLisa Huvi- ja sporditegevuse toetuse taotluse vorm


Uidumõtteid ja Juhtumisi: Sõnavabadus, liberalism ja EKRE\nIsegi tekst videol on ekslik, tegelikult ütleb Helme ("в Швеции" = Rootsis),\nKui kogu intervjuud ei viitsi jälgida kuulake alates 23:50\nKui muidu pulli ei saa peab ise tegema! Nii me vähemalt arvasime kooliajal kui tekkis soov mingi tembuga igavaks läinud elu huvitavamaks muuta. EKRE käitumises võib minu arust õige tihti sama joont märgata. Eks neilgi kipub igavaks minema ja pulli tegemine tõmbab kindlasti tähelepanu. Samas on viimane Helme intervjuu tõstnud üles nii mõnegi huvitava küsimuse ja märgistanud liberaalse demokraatia valukohti.\nSõna ja arvamuse vabadus on ÜRO poolt mainitud kaks põhivabadust, paraku pole vist olemas riiki, kus neid täiel määral austatakse. Minu arusaamine nii arvamuse kui sõnavabadusest on äärmuslikult liberaalne ja must/valge: just nagu rasedusega, see kas on või ei ole. Üldiselt muidugi, mida autoritaarsemad riigid, seda suuremad piirangud sõnavabadusele seatakse. Nõuka ajal oli lihtne, sul oli täielik vabadus kiita parteid ja valitsust, viimastel aastatel võis isegi poliitilisi anekdoote suurema mureta rääkida. Rahvuste ja rasside teemal nalja viskamise peale ei vaadatud halvustavalt ehkki ametlik poliitika kõik võrdseks kuulutas. Riikliku tsensuuri mureks oli otsustada, mida tohtis avalikult kirjutada rääkida ja mida mitte.\nIse sattusin lääne ühiskonda otse endisest NL'st. Kõige rohkem üllatas mind toona lääne lapsemeelsus, mille alla kuulub ka rangelt enese ja ühiskonna tsensuuri poolt kontrollitav sõnavabadus. Ühegi grupi arvel ei tohi isegi nalja teha, kahemõttelisustest või kriitikast rääkimata (mõningad erandid nagu terroristid, seksuaalkurjategijad, ... siiski lubatud). Samas nii absurdne kui see pole, on olukord sarnane nõuka ajaga, kus lähemate sõprade grupis pole vaja tagasi hoida, kuid avalikult tuleb tabuteemasid vältida. Paraku pole võimalik arvamusevabadust kontrollida sama efektiivselt kui sõnavabadust. Inimesed saavad oma tegelikku meelsust avaldada valimistel, kus tihtipeale lihtsalt protestist liberaalse ülipüüdliku poliitiliselt korrektse lollimängimise vastu hääletatakse ühe või teise äärmuse poolt. Mul kuri kahtlus, et just ülemäärane surve sõna ja arvamusevabadusele on osaliselt nii Trumpi, paljude Euroopa äärmuslaste kui ka EKRE valimisedu taga.\nMart Helme pika intervjuu lühikesest homosid puudutavast lõigust on tehtud suur uudis. Soovides olla kindel, mis täpselt ja kuidas öeldi otsustasin ise allika üle kuulata. Tuleb tunnistada, et esialgne meediakajastus kasutas tahtlikult või kogemata vigast tõlget, mis muutis oluliselt lause sisu. Samas julgen arvata (täiesti subjektiivselt sealjuures), et mõte (mida me ei saa kontrollida) palju ei muutunud, seda kinnitas ka järgmine lause ebasõbralikkusest homode suhtes. Avaliku elu tegelane, kelleks minister kahtlemata on, peab oma sõnu äärmiselt hoolikalt kaaluma, vältimaks riigi mainet kahjustavat ja laiemalt diplomaatilisi jamasid. Minister ei saa endale lubada sama vabadust, mida tavakodanik sõpradega saunas õllekannu taga. Kas tegu oli tahtliku provokatsiooniga või keelevääratusega, seda teab vaid Mart ise. Tulemuseks igatahes üks teravamaid valitsuskriise, mille silumine nõuab ohtralt Ratase närvirakkusid. Paraku usun, et peaminister käitub pragmaatiliselt nagu varemgi, sest võim on liiga magus, et sellest loobuda. Pealegi on keskerakonna toetajad suures osas pigem siseministri avaldusega nõus.\nTahaks elada sellises utoopilises ühiskonnas, kus saan ilma üldsuse hukkamõistuta avalikult tunnistada, et mulle ei meeldi see või teine kodanik, ellusuhtumine, väärtushinnangud või kodanike grupp. Kõigiga ei saa ju olla sõber nagu praegu üritatakse lasteaias seda korraldada, paraku osutub isegi laste manipuleerimine keerukamaks kui osati oodata. Teatava mööndusena (ja vastuoluna täielikule sõnavabadusele) lisaks, et minu sõnavabaduse mõiste alla ei kuulu teiste kodanike või gruppide tagakiusamise või füüsilise hävitamise propageerimine. Ühele objektiivsele tolerastile peaks meeldima nii homod kui homofoobid😜\nMis arvate sõnavabadusest: kas, kui palju ja millised peaks olema piiranguid.\nAnonymous Monday, 19 October, 2020\nSoovitan lugeda D. Murray raamatut The Madness of Crowds, aitab mõista toimuvat lääneriikides.\nTT Monday, 19 October, 2020\nViskan pilgu peale, juba pealkiri paljutõotav.\nHalleluuja :) Monday, 19 October, 2020\nOn keelatud ainult vaenu õhutamine ja kellegi isiku avalik solvamine, isegi ähvardamise juures kaalutakse kas see on reaalne.\nMis puutub Helmesse, siis ta võib rääkida valitsuse, erakonna, ja enda nimel. Võiks nagu selgelt eristada, et konservatiivide käest saadki sellise vastuse ja selles pole midagi imelikku. Imelik on see, et ebasõbralikkuses nähakse otsest vaenu, aga see oli teada ennem kui ta ministriks sai ja siis ei olnud see probleem.\nKui sihuke asi kohtusse jõuab siis ilmselt nii on. Pean rohkem silmas praegust palagani kus käändelõppude üle vaieldakse. Ma olen nii reformi kui sõnavabaduse toetaja aga kui valima pean toetan pigem sõnavabadust, ka sellist mis minu veendumuste vastane või solvav. Kui keegi põhjendamatult lolliks sõimab ütleb see rohkem tema kui minu kohta. Me pole ju enam lasteaia lapsed, et teise halvasti ütlemise peale nutma hakkame ja kasvatajale kaebama jookseme. Ühiskonnal oleks aeg täiskasvanuks saada.\nSamas peab avaliku elu tegelane ja eriti minister sõnu valima.\nKaamos Tuesday, 20 October, 2020\nNagu allpool juba mainitakse: milline põhimmõtteline erinevus on väljenditel "las jooksevad Rootsis" ja "las jooksvad Rootsi", kui ütlejaks on riigi siseminister, kelle kohus on tagada turvatunne riigis kõigile selle kodanikele? Intervjuu jooksul jooksis ekraanilt läbi Helme tiitlina "asepeaminister", seega need sõnad on öeldud teadlikult "troonilt".\nHalleluuja :) Tuesday, 20 October, 2020\nKui sissejuhatust kuulata, siis Helme pidi rääkima oma konservatiivsest arvamusest ja ta rõhutab enda arvamust mitte valitsuse oma.\nkonn, lendav konn Wednesday, 21 October, 2020\nKuulasin kõnet tervikuna. Ka minu vene keel on piisavalt hea töömeestega ja venekeelsete tellijatega suhtlemiseks, aga intekat vene keeles annaksin Helme kombel lihtlausetega. Just seepärast, et valesti aru ei saadaks. Helme juhtumist saavad enamik inimesi "õigesti" aru, aga tegelikult on minu meelest tegu saatejuhi rohmakale pakkumisele ("Kas siis geid jookseksid kõik Eestisse") veel rohmakama ja puusalt tulnud pakkumisega ("las nad parem jooksevad Rootsi"). Edasine jutt homoteemal oli Helme poolt kokutamine ja õigete venekeelsete väljendite otsimine.\nKokkuvõtvalt minu arvamus:\n-saatejuht hanitas Helmet;\n-Helme üritas saatejuhti hanitada;\n-meie meedia ja enamik poliitikuid hanitab rahvast;\n-rahva eesrindlikum osa on hanitatud, tagarindlikum teeb Helmele pai;\nVaadates inteka ajal Mardi "ilmekat" nägu kahtlen sügavalt mõningates arvamusavaldustest, et see oli poliitiline spinn, pigem oskamatus võõras keelekeskonnas valida õigeid sõnu ja väljendeid. Tegelikud spinnid alles tulevad, kusjuures eelkõige Ratase poolt.\nMuidugi olen sõnavabaduse poolt, aga palun mõlemapoolselt.\nTT Wednesday, 21 October, 2020\nMa ei jaksanud tervikuna kuulata. Ratase koha pealt jääb mulje, et ta on end nurka mänginud. Seis nagu enne teist maailmasõda kui lääneliitlased Hitlerile järjest järgiandmisi tegid lootuses sellega rahu osta. Too tuli iga kord uute nõudmistega välja. Keskerakond laiemalt ja Ratas konkreetselt on Helmete pantvangis ja viimased mõistavad seda liigagi hästi. Nende ülesanne on Ratast pigistada aga mitte liiga palju, et too päris ära ei kõngeks. Ratas teab, et praegune peaministri tool on tal viimane, valitsuse lagunemise korral ilmselt taandub poliitikast hoopistükkis nagu Rõivas. Ei kujuta ju ette Ratast Kallase valitsuse ministrina :P\nnotsu Monday, 19 October, 2020\nEsialgne meediakajastus kasutas Deutsche Welle enda ametlikku transkriptsiooni. Kuna Helme vene keel oli (vene keele oskajate sõnul) nagunii läbivalt vigane ja transkriptsioonis parandati sellised grammatikavead ära, siis nähtavasti pidasid nad ka seda üheks selliseks käändeveaks (kuna see tuli vastusena küsimusele, millele loogilisem vastus oleks olnud kuhu-käändes, mitte kus-käändes). Aga ega see sisu nagunii eriti muuda.\nVõimuesindajale peaks kehtima rangemad nõuded kui suvainimesele. Liberaalses demokraatias kehtib üldiselt põhimõte, et tavainimesel on kõik lubatud, mis pole keelatud; ja võimuesindajal jälle kõik keelatud, mis pole lubatud. Samamoodi tuleks sellisel positsioonil arvestada, et pmst iga avalikkuse ees öeldud sõna võetakse selle ameti positsioonilt öelduna. Siseminister on jõuametkondade boss, sellelt positsioonilt öeldul on suur kaal. Näiteks ka tema arvamusavaldustes Venemaa kohta.\nKonservatiivsust ei esinda Helmed muu kui nime poolest, oma jutu sisus nad isegi ei varja, et on radikaalid.\nMa ei tea, mida sa üldsuse hukkamõistu all silmas pead, aga sõnavabadus oma klassikalisel kujul on tähendanud ikka seda, et loba eest ei pea kartma võimude poolt karistust (teatavate eranditega muidugi). Mitte seda, et keegi ei pahanda.\nMul kerkisid Kenderi kaasuse ajal kulmud juuksejuurteni, kui mõni tuttav tegi avaldusi stiilis "ma pooldan küll sõnavabadust, aga Kender on mulle ikkagi vastik" - ma ei saanud aru, miks nende kahe väite vahel peab "aga" olema, üks ei välista ju kuidagi teist, sõnavabaduse pooldamine ei eelda, et iga inimene peab iga teise inimese sõnavõtte kiitma või ei tohi neid kritiseerida, vastupidi, teiste jutu kallal õiendamine on ise sõnavabaduse kasutamine.\nAjalooliselt on muidugi sõnavabadus ise üks paras erand.\napropoo, ma ei näe, et Eestis oleks viimase ütleme kümne või kahekümne aastaga õudselt sõnavabadust piiratud (just selles karistusohu mõttes). Kas sa tead mingile keisile viidata? Ma olen ise kuulnud kõige rohkem sõnavabaduse kao üle kurtmist neilt, kes mõtlevad selle all hoopis seda, kui keegi nende juttu kritiseerib. Ühesõnaga, nad tahaks ise sõnavabadust kasutada, aga nii, et teised seda nende sõnade üle kasutada ei saaks. Pmst lihtsalt häda maailma muutumise üle, "vanasti ei olnud mingeid homosid" jne.\nKlari Tuesday, 20 October, 2020\nNo see valesti tõlkimine... mul tekib siis kohe küsimus, et mida tähendab "las jooksevad Rootsis"? Sisuliselt, mida see tähendab? Jooksevad, nagu... Stockholmi maratonil? Või mida tähendab Rootsis jooksmine? Kas see on kuidagi põhjapanevalt teistmoodi tähendusega kui "las jooksevad Rootsi"? Minu meelest ei ole. Isegi kui senjöör Helme seda päriselt niimoodi tahtiski öelda, siis minu arust on selle mõte ja sisu ikkagi see, et las need geid olla kusagil mujal, mitte Eestis. Et las siblivad seal Rootsis ringi, ärgu käigu siin midagi mööda Tallinna tänavaid.\nnotsu Tuesday, 20 October, 2020\nOsa üritab praegu juba sellega välja vabandada, et ee, ega ta eesti homodest ei rääkinud, ta rääkis mingitest hüpoteetilistest tormijooksvatest homodest, keda ta siia ei taha.\nJustkui inimeste seksuaalse orientatsiooni järgi sorteerimine oleks kuidagi okei, kui seda tehakse piirikontrollis (kuidas ta seda täpselt ELi liikumisvabaduse kontekstis ette kujutab? või kuidas üldse? aga noh, ega sellistele igavatele nüanssidele ei peagi mõtlema, oluline on lajatada), sisuliselt teatades, et "me lubame oma riiki ainult heteroid".\nJa seda samal ajal, kui valitsus üritab nimeseadusse suruda, et kooselusuhtes inimestel oleks keelatud sama perekonnanime võtta (selle keelu täitmisel hakkaks muidugi samuti tehnilisi raskusi tekkima, kuna meil puudub koosellunute register ja enne kooseluseaduse rakendusakte ei saa seda registrit ka tekkida).\nSven Soiver kirjutas täna FBs kah sõnavabadusest, pmst sama mõte:\n"Sõnavabadus tähendab, et riigivõim peab võimaldama igaühel vastavalt reeglitele öelda, mida keegi tahab ja võimusuhte pinnalt ei tohi öeldu alusel diskrimineerida. Sõnavabadus ei tähenda, et kõigile peab kõigi öeldu meeldima ning et selle põhjal ei võiks oma suhtumist ja käitumist kohendada.\nKui oma abikaasat sõnadega solvad ja ta su maha jätab - pole mõtet sõnavabadusele rõhuda. Kui sõpradele oma jutuga närvidele käid ja nad sind enam kuhugi ei kutsu - sinu sõnavabaduse jutt ei aita. Kui valijale su sõnad ei meeldi ja ta kedagi teist valib - ei ole sõnavabaduse teema. Kui koalitsioonipartnerile su öeldu ei meeldi ja ta su maha jätab - mis see sõnavabadus siia puutub."\nTT Tuesday, 20 October, 2020\nNiipea kui sõnavabadus peab vastama "reeglitele" pole enam tegu sõnavabadusega. Mõni riik seab laiad ja lõdvad reeglid, mõni väga kitsad (Põhja-Korea) - tehniliselt on mõlemas "reeglitele vastav sõnavabadus".\nArusaadav, et sõnavabadusega kaasneb vastutus. Erasuhetesse puutuva sõnavabadusega pole mul probleeme, sest kõigiga kellega suhtlemist oluliseks pean on võimalik kõigil teemadel arutada ka eriarvamusel olles.\nProbleemi näen kui riik ja ühiskond seavad piirangud sõnavabadusele ja karistavad sellest üleastujaid. Teame ju küll, et lisaks homoteemale on terve hulk teisi, kus üldaksepteeritud arvamuse vastu olemine või isegi selle kahtluse alla seadmine toob kaasa õige ebameeldivaid tagajärgi. Mõne ütluse eest võib lausa kinni panna. Ja ma ei räägi siin lamemaalastest ;)\nIdeaalis võiks tõepoolest öelda, mis sülg suhu toob, ilma et riik või ühiskond sind diskrimineerima hakkab. Kui ajad lollust suust välja siis ilmselt ei tahe keegi teine kui sarnased lollid sinuga tegemist teha. Reaalsuses on probleemiks liig osavate manipulaatorite potensiaalne võime masse kuritegudele üles kütta.\neks need reeglid on teisisõnu see, kui sätestatakse olukorrad, kus on lubatud mingit vabadust riivata. Nii on põhiõiguste ja -vabadustega üleüldse, kasvõi juba sellepärast, et eri inimeste õigused-vabadused lähevad vahel omavahel konflikti ja siis on vaja see konflikt kuidagi ära lahendada.\naga nii või teisiti ei ole sõnavabadus praegu teema. Keegi ei ähvarda Mart Helmet kinni panna. Küsimus on selles, kas tema koalitsioonipartnerid tahavad temaga koalitsioonis olla ja mida valijad sellest arvavad, et meie siseminister (või "asepeaminister") räägib rahvusvahelisele meediale sellist juttu.\nMuidu on see minu arust laias laastus sama keiss nagu Trumpiga - ta ei tegele poliitikaga riigi asjade korraldamise tähenduses, ta teeb valimiskampaaniat. Sest ma kaldun nende leeri, kes usuvad, et ta püüab selle jutuga siinseid vene valijaid - seal on tal kaks teemat, mis selles kogukonnas suhteliselt paremini peale läevad kui eesti omas: esiteks on venekeelne valija homofoobsem, teiseks meeldib neile kaitsev suhtumine Putini-Venemaasse.\n...ja teiseks muidugi see kasu, et juhib tähelepanu eemale nende Freeh-skandaalilt ja sellelt väiksemalt pahanduselt, et Rene Kokk ei ole saanud metsanduse arenduskava tehtud. Jüri Ratas omakorda saab tähelepanu kõrvale Tedre annetuselt. Väikese riigi asi, poliitikud ei saa siis, kui neid mingi skandaal tabab, tähelepanu kõrvalejuhtimiseks sõda korraldada, tuleb tegutseda võimaluste piires.\nEKRE maksimaalne tulemus ei saa kuidagi üle 25% minna, mis tähendab, et valitsuse moodustamine sisuliselt võimatu. EKRE vaevalt venekeelset valijat noolib, kui siis üritab kannibaliseerida keski omasid. See muidugi tekitab keskerakonnas sügavat muret. Üks venekeelne valija EKRE'le viiks neilt kaks eestikeelset.\nMa arvangi, et keski omasid. Need on juba definitsiooni kohaselt populismile vastuvõtlik publik. Teistsuguste hoiakutega venelased valivad nagunii kedagi muud.\nJa EKRE eestikeelses elektoraadis on samuti päris palju nõukanostalgiat, nii et Putini apoloogia võib neilegi peale minna.\nValitsuse moodustamine ei olegi praegu veel teema. Tulemas on kohalikud valimised ja seal on venekeelsetel valijatel suurem kaal, sest seal hääletamiseks piisab alalise elaniku staatusest, kodanik ei pea olema.\nsq4 Tuesday, 20 October, 2020\n„objektiivne tolerast“ – topelt oksüümoron ehk musta huumori rafineeritud stiilinäide?\nTõlgi "tolerast", palun?\ntegemist on vene keeles platnoide sõnavaralise (tõlkimatu) tuletisega…\nma ei tea, mida siin kontekstis silmas peeti, seepärast ka minu küsimärk\nMa ei viitsi uurida mis kõiketeadev google selle kohta arvab. Pidasin muigega silmas liberaali halvustavat terminit. Minu teada on see venekeelne homot tähistav sõna täiesti tavapärane kõnepruuk, samas muidugi võib argumenteerida, et venekeelne tavakõne oluliselt mahlakam kui eurooplastel😉\nKas sa arvad päriselt, et liberaalile peavad kõik _meeldima_?\nMa siiani arvasin, et saab rahumeeli olla liberaal ja ühtlasi kasvõi täielik misantroop, kellele üldse mitte keegi ei meeldi. Oluline on see, kas ta hakkab selle mittemeeldimise pealt ka kedagi taga kiusama.\nKaur Wednesday, 21 October, 2020\nLiberaal ja millegi meeldimine ei ole mitte kuidagi seotud ometigi?\nnotsu Wednesday, 21 October, 2020\nminu arust ka mitte, ma viitasin postitusele.\nTT Thursday, 22 October, 2020\nMeeldimise asemel peaks olema sõna tolereerima, puht eestikeelne "välja kannatama" on natuke negatiivse mekiga vist ;)\nnotsu Thursday, 22 October, 2020\nJa tolereerimise nõue on tunduvalt lahjem.\nAbsoluutne tolerants - leppida ühiskonnana kõigega, sh sellega, et keegi kehtestab diktatuuri - ei oleks muidugi elujõuline, seepärast pooldan ma Popperi lahendust. Nii nagu mina näen, on tolerants lihtsalt vahend, et hoida ühiskonnaliikmeid üksteist mingite tühiasjade pärast maha löömast. Kui see hakkab sellele eesmärgile vastu töötama, on vaja mingit muud vahendit.\nsq4 Friday, 23 October, 2020\n"mingit muud vahendit" ei ole, kaks tuhat aastat otsitakse ...\nüks katse tehti mullu\n" 4. veebruaril 2019 Paavsti visiidil Araabia Ühendemiraatidesse kirjutati Abu Dhabis alla ühisdeklaratsioonile religioonide ja inimeste võrdsusest. Dokumendil seisavad allkirjad:\nHis Holiness Pope Francis ja The Grand Imam of Al-Azhar Ahmad Al-Tayyeb."\nAhjaa, tervitustega meie suure vabadusearmastusega valitsuselt:\nMeil siin jälle selline sõnavabadust puudutav uudis tunni aja eest, ühe sõna eest saad sule sappa🙄\nPaistab, et osariigi valitsus ja üldsus on professori poolt.\nJuba oli suur kisa ka vastaste poolt :D Samas peegeldab see näide praegust hüsteerilist olukorda, kus igaüks võib lõuata, et teda on kuidagi solvatud.\nMa arvan, et see on egalitaarse ühiskonna varjukülg. Hierarhilises ühiskonnnas on solvumisõigus - vähemalt selline, mis midagi loeb - ainult ülematel. On päris loogiline, et kui võim on laiali määritud, nii et igaühel on natuke, siis on ka igaühel võimalik mingil määral oma pahameelt maksma panna. Mis tähendab, et teoreetiliselt peaks päris võrdses ühiskonnas olema kõik sama ettevaatlikud kui õukondlased mullu ja muistegi.\nvõi noh, sellises võrdses ühiskonnas, mis on ühtlasi suur, nii et kõik ei tunne kõiki ja kokku puutuvad eri grupid, kus keelepruuk erineb.\nAukultuuriga ühiskondades samuti raske, seal peab kogu aeg pingsalt jälgima, et ise kedagi ei solvaks või ei laseks kellelgi ennast solvata, sest siis peab kohe duelli pidama ja pärast on võib-olla veel pikk veritasuahel taga.\nPraeguses olukorras kipub kõige enam tähelepanu saama valjuhäälne vähemus, kes oma arusaamisi vaikivale enamusele jõuliselt peale surub. Koloriitsete vähemuste esindajatel on õigus igast pisiasjast suur kära tõsta, enamus peab lihtsalt aksepteerima, et mitte igatsorti "foobi" aunimetust ära teenida.\nKaamos Wednesday, 21 October, 2020\nMõnel juhul tundub, et suureks käraks nimetatakse seda, kui siiani vaikinud vähemus üldse oma noka lahti teha julgeb.\nsq4 Wednesday, 21 October, 2020\n„lääne lapsemeelsus“ – see on minu meelest antud postituse tabavaim väljend, võtmekujund, mis iseenesest ju ammu teada-tuntud asjaolu. Kui aga sellele faktile lisada idapoolne „massiline ajuvabadus“, siis on tulemuseks plahvatusohtlik segu, mida tõrvikukandjad aeg-ajalt nuusutamas käivad…\nEks see segu on hirmutav tõepoolest. Eile lugesin Trumpi arvamust Fauci kohta ja tekkis kananahka ihule ajav mõte, mis juhtuks kui USA peaks selle presidendi ajal natukenegi tõsisemasse sõtta minema. Trump käitub nagu Hitler, ei usalda mitte spetsialiste (arste, kindraleid, teadlasi, ...) vaid enda kõhutunnet. Kahtlemata lõpetab sellisel juhul samuti kui füürer.\nAnonymous Wednesday, 21 October, 2020\nSõnavabaduse puudumist tõestab ka igasuguse arutelu puudumine avalikus meedias koroonale reageerimise meetmete valiku üle. Barringtoni deklaratsioonist vaikib BBC ja poke ka Err uudistes seda märganud. Teadusest juhindumise mantra on ammu unustatud, ilmselgelt on valitsustel mingi agenda selle viiruse varjus\nKaur Thursday, 22 October, 2020\nMul koroona meetmete kohta pole seisukohta. Aga palun selgita, kuidas mingi teema mitte arutamine tõestab sõnavabaduse puudumist. Mina küll ei oska siin nii järske seoseid luua.


Wise – ideaalne pind uutele väljakutsetele - Ärileht\nWise’i arvelduste valdkonnajuht Jelena Kissel selgitab, miks on globaalses ettevõttes töötamine väga hea arenguvõimalus.\nPalun rääkige veidi Wise’i ajaloost – kaua on ettevõte tegutsenud ja miks hiljuti nime muutsite?\nWise sai alguse kümme aastat tagasi Taavet Hinrikuse ja Kristo Käärmanni elulisest probleemist. Mõlemad kaotasid panga peidetud tasude tõttu raha, tehes ülekandeid eurode ja naelte vahel.\nTaavet sai palka eurodes, kuid elas Londonis. Kristo teenis palka naeltes, kuid maksis Eestis eurodes laenu. Niisiis otsustasidki sõbrad piiriüleste pangamaksete asemel kanda raha teineteise sama valuutaga kontole. Sellest leidlikust ja küllaltki lihtsast lahendusest kasvas välja Wise.\nPraeguseks parandame rahvusvahelises panganduses enamat kui vaid rahaülekandeid, aga meie missioon on jäänud samaks – ehitame kiireimat, mugavaimat, läbipaistvaimat ja soodsaimat viisi raha liigutamiseks kogu maailmas.\nKui palju on Wise’is töötajaid ja mis erialade inimestega on tegu? Milliste erialade inimesi te praegu vajate?\nHetkel töötab Wise’i 14 ülemaailmses kontoris enam kui 2200 inimest. Tallinnas, kus asub meie kõige suurem kontor, tegutseb 1000 töötajat ja meie mitmekülgne tiim aina kasvab. Käesoleva aasta esimeses pooles suurendame oma globaalset tiimi kolmandiku võrra, Tallinnasse lisame 165 uut töötajat. Otsime oma tiimi juurde pea kõigi valdkondade esindajaid alates inseneridest, analüütikutest ja tootearendajatest kuni personaliekspertide, turundajate ning klienditoe superstaarideni.\nMiks on Wise’is hea töötada? Kas Wise’is töötamine pakub võimalusi enesearenguks?\nWise pakub Eestis ainulaadset võimalust töötada koos oma ala tippspetsialistidega üle terve maailma – Singapurist Londonini ja New Yorgist Tokyoni. Need teadmised ja tutvused, mida Wise’ist saab, on hindamatud. Igapäevaselt töötame me väiksemates autonoomsetes tiimides, mis tegutsevad kui väikesed idufirmad suuremas ettevõttes. Iga tiim seab omaenda eesmärgid ja võtab vastutuse nende täitmise eest. Wise’is töötades on inimestel võimalus otsustada, milliseid väljakutseid järgmiseks ette võtta ja kus järgmisena kõige rohkem väärtust luua.\nWise’i Tallinna kontoris on esindatud üle 70 rahvuse ja pidades silmas oma töötajate eelistusi, seadsime eelmise aasta lõpus sisse kaugtöö hübriidlahenduse, andes kõigile töötajaile võimaluse kuni 90 päeva aastas töötada mõnes teises riigis. Tahame oma rahvusvahelisele tiimile pakkuda lahendusi, mis neid ja nende lähedasi toetaks ning annaks kõigile võimaluse siduda töötamine põnevates riikides reisimisega. Nii saavad meie töötajad elada piirideta elu, täpselt nii nagu meie kliendidki.\nTöötajate isiklik ja professionaalne areng on meie jaoks äärmiselt oluline. Pakume kõigile oma töötajatele eelarvet, mida saab kasutada vabalt valitud arendavateks tegevusteks – olgu selleks koolitustel osalemine või raamatute tellimine. Lisaks korraldame pidevalt ettevõttesiseseid koolitusi alates ajaplaneerimise ja produktiivsuse töötubadest kuni vaimse tasakaalu koolitusteni. Lisaks soodustame ka võimalust ettevõttesiseselt erinevate töökohtade vahel liikuda ja kõik meie tiimid on avatud töövarjupäevadele. Kui töötajat huvitab teise tiimi toimimine, võib ta kolleege varjutada ja võimalusel ka sinna tiimi kandideerida.\nWise’i kontori kööginurkadest leiab lisaks kohvile-teele-karastusjookidele ka puuviljavaagnad ja tavaolukorras ka 24/7 hommikusöögi ning snäkid. Meie kontoris asuvad jõusaal, saun, massaažitoolid, raamatukogu, grilliga katuseterrass ja erinevaid ergonoomilisi töötamislahendusi, teiste seas näiteks arvutilauaga käimislindid. Kontori laienedes oleme mõelnud ka uute avatud lahenduste peale, lisades vaikselt töötamise ala ja sotsiaalse vaibiga tööala, et igaüks leiaks omale sobiva töökeskkonna.\nPärast nelja aastat Wise’is saavad meie töötajad lisaks tavapuhkusele minna ka kuuenädalasele tasustatud sabbatical’ile, saades lisaks 1000 naela, mida oma äranägemise järgi kasutada. Pikem puhkus annab hea võimaluse võtta aeg maha ning mõelda, kus ja kuidas töötaja saaks järgmisena suurimat väärtust luua, olgu see kas Wise’is või mujal, luues näiteks hoopis omaenda ettevõte.\nMillised on ettevõtte väärtused – seda nii üldiselt kui ka konkreetselt töötajate peale mõeldes?\nWise’i kokkuhoidev ja kaasav sisekultuur on üles ehitatud neljal väärtusel. Esimene neist väärtustest on Klient > tiim > ego. Kõike, mida me teeme, teeme Wise’i kasutajate jaoks. Lansseerides uusi tooteid, vaatame kõigepealt, mida meie kliendid soovivad, ja kaasame neid ka ettevõttesisestele aruteludele, et saada ausat tagasisidet oma toote kohta. Mida lähemalt iga töötaja oma töö otsest tulemust läbi kliendi elude paremaks muutmisele näeb, seda suurem side tal tekib terve ettevõtte missiooniga, sest nagu ütleb meie teine väärtus: See ei ole ainult töö, me muudame maailma.\nOmavahelises suhtluses peame oluliseks konstruktiivset tagasisidet, mida väljendab Wise’i kolmas väärtus Hea karma, ilma draamata. Selleks, et meie globaalne tiim suudaks sõna otseses mõttes maailma muuta, peab igaüks andma endast parima, et tuua parim välja ka teistes. Me väärtustame avatud, töökaid ja oma arvamust avaldada julgevaid inimesi. Mitmekesine tiim loob ideaalse pinna uutele väljakutsetele ning professionaalseks kasvuks, ja nagu ütleb meie neljas väärtus: Teeme ära!\nKõikide Wise’i tööpakkumistega saab tutvuda lehel wise.jobs/tallinn.


HOMMIKUSÖÖGIKRÕBINATE inetu saladus tuli avalikkuse ette | Buduaar\n2017. aasta 17. august 00:00\nPaljud arvavad, et kui hommikul süüa spetsiaalselt selleks mõeldud krõbinaid, siis on tegu tervisliku valikuga, ent tegelikkuses sõltub see üksnes sellest, mis täpselt on pakendile kirja pandud. Tihtipeale on koostisosade loetelus aineid, mis sisaldavad tühje kaloreid ning kõige hullem on kõrge suhkrusisaldus.\nHommikusöögihelbeid reklaamitakse kui täisväärtuslikku ning tervislikku toitu, mida soovitatakse pakkuda oma lastele koos piimaga ning tarbida ka ise. Mõnel pakendil on lausa saleda naise figuur peale trükitud ning lisatud juurde märge, et tegu on dieettoiduga ning selle õnge on lihtne minna.\nKui sa tahad hommikul just helbeid või krõbinaid süüa, siis enne, kui karbi hommikusöögihelbeid korvi asetad, vaata, kui palju suhkrut selles on! Kui sajagrammine ports sisaldab enam kui 18 grammi suhkrut, siis jäta pakk riiulile, sest tervislik see kindlasti ei ole.\nSuures koguses suhkru tarbimine annab ajutiselt energiat, ent sellele järgneb järsk langus, mis omakorda toob kaasa vajaduse ebatervislike snäkkide järele.


Pärnu rannastaadionil näeb jalgpalli tulevikulootusi | Linnaleht\nPärnu rannastaadionil näeb jalgpalli tulevikulootusi (0)\nLinnaleht, 10. oktoober 2019, 18:05\nFlorakast poolkaitsja Markus Poom esindab Pärnus Eesti U21 koondist. (Stanislav Moshkov)\nEesti U21 koondise peatreeneri Igor Prinsi valikusse mahtus mitu jalgpalli Eesti meistriliigas silma paistnud mängijat, nagu Henri Järvelaid ja Markus Poom Florast ning Henri Välja Paide linnameeskonnast ja Sten Reinkort Tartu Tammekast. Lisaks on koondises välisklubides pallivad Karl Jakob Hein (Londoni Arsenal), Markkus Seppik (Kieli Holstein), Kaarel Usta (MYPa) ja Markus Soomets (Rende Calcio).\nEsimene kohtumine toimub reedel kell 19.15 Lätiga. Lõunanaabrid on väärt vastased, sest viimatises mängus Serbiaga õnnestus neil punktiarve avada.\nTeisipäeval kell 19.15 järgneb kohtumine Venemaaga, kes sihib pääsu finaalturniirile. Septembris Serbia alistanud ja Bulgaariaga viigistanud Venemaa koosseisu kuuluvad kohalike tippklubide, näiteks Peterburi Zeniti ja Moskva CSKA talendid. Septembris käis U21 koondise rivistuses väljakul ka Venemaa A-koondise karastusega mängija, CSKA ründaja Fjodor Tšalov.\nEesti U21 koondisel on kahe mängu järel punktiarve veel avamata.\nAvamängus jäi Eesti Kadrioru staadionil Bulgaariale ja järgnevas mängus võõrsil Poolale 0:4 alla.


Kogu šampooni eri tüüpide arvukus poe riiulitel tekib kõige sagedamini küsimus, milline neist on parem valida? Ja mõnikord omandatakse erinevaid olukordi erinevates olukordades: kõõmast, juuste väljalangemisest, jagatud otstest. Aga harva keegi arvab, et see sobib paremini pea pesemiseks. Vanemast põlvkonnast saab ikka kuulda lugusid, et pea on pesta pesu seebiga, sest selles pole keemia, juuksed tugevnevad ja õpivad palju retsepte, mida olete ise proovinud, pesemise kohta munakollase, nõges, kefiiriga. Kaasaegsed inimesed eelistavad sageli juukseid pesta šampooniga. Ja siiski on huvitav mõista, mis on parim viis juukseid pesta?\nPea pesemiseks kasutatavad seebitüübid. Nende koostis ja omadused\nMõned õiglase soost, kes usaldavad oma esivanemate nõu, eelistavad pesta juukseid pesupesemisega . Nende arvates puhastab see nahka väga hästi, juuksed muutuvad tugevamaks, lõhnavamaks, tugevamaks, ei sisalda kahjulikke lisaaineid. Ka selle positiivseteks omadusteks on haavade paranemine, rasvhapete tõttu kiudude toitumine ja niisutamine, võime vabaneda kõõmast.\nSiiski tuleb märkida, et kui varem oli pesupesemisse lisatud naturaalset pesuvahendit, tuhka ja pea nahal ei olnud ebamugavustunnet, siis nüüd lisatakse see leelisele . Ta andis pesupesemisvahendite omadused. Leelis ka väga kuiv nahk, mis kahjustab looduslikku pH taset. Rasvhapped on samuti mõeldud rasva lahustamiseks. Nad mõjutavad negatiivselt lokke, pestes neist kaitsekihi.\nSeega võib järeldada, et pesu seep ei sobi regulaarseks šampoonimiseks . Kui soovite seda kasutada, peaksite enne ostmist hoolikalt uurima selle koostist. Leelise sisaldus peaks olema madalaim (kuni 65% kaasa arvatud). Ja isegi parem, kui koostis sisaldas looduslikke koostisosi ja leelise asemel põhikomponendina.\nKõige ohutum peapesu on seep, mille vundament on kase tõrv . Selle koostises puuduvad kahjulikud ained, vaid vastupidi sisaldavad kasulikke aineid. See kosmeetikatoode aitab võidelda bakteriaalsete, seeninfektsioonide vastu, võitleb juuste väljalangemise probleemiga, aitab tugevdada folliikulit, parandada rasvane näärmete tööd. Tõrva seep on allergiline, ei tekita peanahale kilet, mis takistab naha hingamist. Kuid kõigil selle positiivsetel omadustel on vastunäidustused. Kuna see tööriist kuivatab nahka tugevalt, ei saa seda kasutada kuiva seborröa raviks. Teine puudus on ebatavaline püsiv lõhn, mida mõnikord on väga raske kõrvaldada.\nVõib järeldada, et töötlemiseks võib kasutada tõrva baasil valmistatud seepi, kuid seda ei tohi kasutada iganädalaseks kasutamiseks. Samuti tuleb seda vahetada šampooniga.\nMis võiks olla ohutum kui juuste pesemine beebi seebiga ? Lõppude lõpuks kasutatakse seda laste suplemiseks, mis tähendab, et tal on loomulik koostis. Enamikel juhtudel sisaldab see siiski kõiki samu säilitusaineid, värvaineid, maitseaineid, mis leiduvad täiskasvanud seebis, ainult väikseimates kogustes.\nVäikseim kahjulike ainete sisaldus selles kosmeetilises vahendis võimaldab rääkida pehmest suhteliselt kahjutu nahakompositsioonist. Sellel tööriistal on ka meeldiv lõhn, hästi kaetud vahud, juuste kaal ei ole pärast kasutamist lubatud.\nKuid isegi beebi seep ei pruugi olla nii ohutu, kui inimesel on kalduvus allergia või nahahaigused. Enne ostmist on oluline koostist uurida. Loomulikult on parem osta käsitsi valmistatud seepi. See kosmeetikatoode ei sisalda kunstlikke lisaaineid, kuid see on halvem vahtu ja reostust halvasti pesta.\nJuuste šampoonid ja nende liigid\nPoodide akendes on näha suur valik šampoone igale maitsele : rasusele, normaalsele või kuivale juustele, juuste taastamiseks, mahu loomiseks, tervendamiseks, mis aitab ravida erinevaid nahahaigusi ja muid liike. On ka toonitavaid tüüpe, mis annavad lokkidele heledat värvi. Kompositsioon sisaldab värvipigmente, mis on hästi värvitud hallide juuste peale.\nŠampooni kasutamine ei ole raske. Vajalik on ainult väikese koguse lisamine märgadele juustele, vahtu vahustada masseerivate liigutustega ja seejärel loputada veega. Vajadusel korrake protseduuri.\nSiiski on selle tööriista kerge ja lihtne kasutamine oma puudusi. Üks neist on kahjulike ainete - sulfaatide - koostise sisu. Seetõttu on enne ostmist oluline koostist uurida. Ei tohiks olla selliseid kahjulikke aineid: naatriumlaurüülsulfaat, naatriumlauretsulfaat, kookosulfaat. Need komponendid hävitavad lokkide struktuuri, muutes need tuimaks ja rabedaks. Sulfaadid võivad koguneda organismis, põhjustada vähki.\nMida seebil ja šampoonil on ühine ja millised on nende erinevused?\nPean pesemine nii šampooniga kui ka seebiga põhjustab peanaha kaitsekihi pesemist . Kui need sisaldavad kahjulikke aineid: sulfaate, värvaineid, parabeene, on sellise kosmeetika kasutamise tulemus sama - juuste halvenemine ja tervisekahjustused. Rahaliste vahendite kasutamine loomulikul alusel ei kahjusta nahka, ei riku juukseid.\nErinevalt šampoonist sisaldab seep vähem nahka kahjustavaid aineid . Selle kasutamine ei tekita peanaha pinnal filmi, see hingab paremini ja juuksed jäävad pikemaks ajaks puhtaks. Lapse seebi kasutamine hoiab ära juuste väljalangemise ja tõrva parandab nende seisundit.\nKa seebi, erinevalt šampoonist, ei põhjusta sõltuvuse mõju. Pärast seda, võite alati ohutult minna teise vahendi kasutamiseks pea pesemiseks, juuksed reageerivad sellele rahulikult.\nTeine oluline eelis on madalam hind võrreldes šampooniga.\nSama šampooni eelised on, et seda on lihtsam ja mugavam kasutada . See tööriist vahustub hästi, nii et pea pesemise protsess on palju kiirem. Samuti on see tööriist veega hästi pesta, erinevalt seepist, kus vajate õiget loputust.\nMillal on kõige parem juukseid šampooniga pesta ja millistel juhtudel on parem kasutada seepi?\nSeebi kasutamine võib peanahale ohutum olla. Enamikul juhtudel lisavad šampoonid tootjad sulfaatid, parabeenid, mis ei ole nii ohutud, võivad põhjustada erinevaid haigusi. Kuid see kosmeetika võib sisaldada ka neid kahjulikke aineid. Enne ostmist tuleb hoolikalt uurida koostist, mis peaks olema loomulik. See ei tohiks olla parabeenid (säilitusained) ja sulfaadid (ained, mis moodustavad vahtu).\nLooduslik seep aitab parandada naha ja juuste seisundit, on tervisele ohutu. Lisaks võimaldab see kosmeetikatoote kasutamine šampoonide ostmisel head kokkuhoidu. Kuid mõnel juhul ei saa ikka veel ilma šampoonita. Seega ei ole võimalik stiilit seebiga pesta. Seda saab teha ainult šampooniga.\nŠampooni kasutamine võib mõnda aega loobuda, kui on vaja teostada terapeutilisi manipuleeringuid peanaha või juustega.\nNii seenhaiguse kõõmade raviks võite kasutada tõrvepuitu . See kosmeetikatoode aitab tugevdada juuksefolliikulisse, juuste kasvu ja taastumist. Seda soovitatakse kasutada tundlikul peanahal. Kuid nad ei tohiks oma juukseid regulaarselt pesta, sest nad võivad oma nahka kuivada.\nKodumajapidamises kasutatava seebi kasutamine võib samuti aidata võidelda kõõmade vastu. Peske pead pea rohkem kui 1 kord nädalas . Parim on valida madalaima leeliselisusega seep.\nJuuste tugevdamiseks ja juuste väljalangemise vältimiseks sobib hästi vee ja riivitud seebi lahus. Kõige sobivam tumedat värvi. Piisab sellest, kui juuksed selle lahusega pestakse ainult 2 korda nädalas. Seda saab kasutada ka ebaõnnestunud värviliste lokide kergendamiseks.\n70% rasvhapete sisaldusega pesupesemisvahend sobib suurepäraselt kuivadele kahjustatud juustele. Kuid peamine asi ei ole selle kuritarvitamine, sest sagedase kasutamise korral võib see naha kuivada. Värvitud juustega naised ei tohiks seda kodutoodet kasutada, kuna see põhjustab nende kuivuse ja tervisliku sära kadumise.\nKui soovite šampooni kasutada ilma juukseid kahjustamata, siis sellisel juhul sobivad šampoonid loomulikul alusel, ilma kahjulike ainete sisalduseta, kuid nende maksumus on mitu korda kõrgem kui muude juuksehooldustoodete kulud, mis ei ole valmistatud looduslikul alusel. .\nUuendus tänapäeva tööstuses on tahke juuste šampoon . Samuti on oluline maksta kompositsiooni eest. See peaks sisaldama ainult looduslikke koostisosi: seebialust, vitamiin-mineraalseid komplekse ja eeterlikke õlisid. Selliste juuste toodete säilivusaeg ei tohiks ületada 1 aastat. Tundub, et see on tavaline WC-seep.\nLooduslike koostisainete sisu tõttu puhastab nahk suurepäraselt, muutes lokid terveks ja lopsakaks. Lisaks on sellise kindla šampooni eeliseks see, et see on mugav pikematel teedel, kuna tööriist ei voolu kotti. Teine eelis on selle üsna ökonoomne võrreldes teiste peahinna väärtuse pesemise vahenditega.


TREILER | "Alita: Sõjaingel" viib sind erakordsele visuaalsele rännakule - Kinoveeb\nSel nädalal alustab kinodes tõeline visuaalne maiuspala "Alita: Sõjaingel", mida on stsenarist ja produtsent James Cameron arendanud 2003. aastast saadik, mil film esimest korda IMDb lehel jõudis. Nüüd on see lõpuks valmis ning tulemust peab vaatama võimalikult suurel ekraanil.\nSünopsis: Filmimaailma visionäärid James Cameron ja Robert Rodriguez loovad seninägematu kangelanna ambitsioonikas ulmeseikluses "Alita: Sõjaingel". See on lugu lootusest, armastusest ja vaprusest. Mitmesaja aasta kaugusel tulevikus satub "küber-arst" Ido (Christoph Waltz) Raudlinna prügimäelt teadvuseta küborgi Alita (Rosa Salazar), kes on üsna kehvas seisus.\nÄrgates ei mäleta Alita midagi oma minevikust, ei sellest, kes ta on ega maailmast enda ümber. Kõik on uus, iga kogemus esmakordne. Ido püüab tüdrukut kaitsta tolle salapärase mineviku eest, samas kui Alita uus sõber Hugo (Keean Johnson) pakub abi kadunud mälestuste taastamiseks. See aga toob Alita kannule tumedad jõud, kes ei peatu millegi ees, et kadumaläinud küborg igaveseks vaigistada...\nOsades Rosa Salazar ("Labürindijooksja: Surma ravim"), 2-kordne Oscari-võitja Christoph Waltz ("Vääritud tõprad"), Oscari-võitja Jennifer Connelly ("Requiem for a Dream"), Keean Johnson ("Nashville"), Oscari-võitja Mahershala Ali ("Kuuvalgus", "Luke Cage"), Eiza González ("Baby Driver"), Michelle Rodriguez ("Kiired ja vihased", "Avatar"), Jackie Earle Haley ("Watchmen"), Ed Skrein ("Deadpool"), Casper Van Dien ("Starship Troopers") jt. Lavastajaks Robert Rodriguez ("Sin City", "Desperado"), kaas-stsenaristiks ja tootjaks James Cameron ("Terminaator", "Avatar").\nFilmi aluseks on Yukito Kishiro loodud mainekas manga-sari "Gunnm" ehk "Battle Angel Alita", mis nägi esmakordselt ilmavalgust 1990. aastal.\n"Alita: Sõjaingel" linastub Forum Cinemas kinodes 15. veebruarist.


Mesipuu esimene lend. Anete Sammler intervjueerib Vaike Uibopuud. VAIKE UIBOPUU: „Öeldakse, et meie esimesed heliloojad ei olnud professionaalsed. Tõsi, aga see tugev tunne, mis nende laule lauldes haarab, tuleb ürgsest olemusest, seda ei saa sõnadesse panna.“\nTänavune laulupidu on eriline mitmeti: 150 aastat möödub esimesest üldlaulupeost ning 75 aastat Gustav Ernesaksa laulu „Mu isamaa on minu arm“ loomisest. Vähem teadvustatakse aga seda, et 20 aastat tagasi, 1999. aastal, kõlas üldlaulupeol ühendkooride esituses esimest korda koorilaul „Ta lendab mesipuu poole“. Kas tol hetkel teati, et Peep Sarapiku laul, mis on loodud Juhan Liivi luuletusele, jõuab inimeste südamesse? Seda on mõistlik küsida Vaike Uibopuult, dirigendilt, kes juhatas seda esimest korda suurel peol.\nLoe lisaks: näituse „Laulupidu 1869–2019. Kommenteeritud märgid“ arvustust\nKAAREL TARAND: Bruce Jackson kummitab jälle\nEuroopa mitmesugustes organites astutud samme ühekaupa lähemalt vaadates ei saa Eestit tulemuslikkuse eest just kiita. Demonstratiivne rapsimine Euroopa Nõukogus ja selle parlamentaarses assamblees (ENPA), rääkimata sellele järgnenud kodumaistest avaldustest, on asetanud Eesti taas üldpildile riiukukena. Seejuures puudub aga strateegiline käitumiskava, nagu on osutanud Andres Herkel Postimehes (2. VII). Eesti esindajad võivadki jääda endale korrutama, et tegutsevad „väärtuspõhiselt“ ja on moraalselt vankumatud, kuid kui see tähendab demokraatlikes otsustuskogudes alatihti vähemuse hulka jäämist, siis võib sama hästi öelda, et tegu on kehva diplomaatia ja võimetusega läbirääkimistel koalitsioone luua ja enamust võita. Vähemuse häälena silmapaistmisest on saamas Eesti puhul norm ka Euroopa Liidu organites.\nVAHUR KOORITS: Tõde on üle hinnatud\nKui võitlus on põhimõtteline, ei mahu sinna mõistagi ükski kompromiss, ent ilma kompromissideta on demokraatlik poliitika võimatu.\nInimesi ei huvita tõde, vaid omakasu. Inimesed tahavad küll tõde teada, aga omakasu huvides on üllatavalt paljud valmis nahaalselt valetama. Kujutage ette ühismeedia sõdalast, kes levitab pidevalt mustanahaliste kohta rassistlikke artikleid ja meeme. Tema levitatud materjal on ilmselgelt vale. Selgitad talle tema eksitust, aga kas see muudab rassisti käitumist? Muidugi mitte. Nimelt ei huvita rassisti materjali tõepärasus, vaid see, et saab näidata mustanahalisi halvas valguses. Selleks sobivad aga ühtemoodi hästi nii õiged kui ka valed väited. Teate küll: pole vahet, mis värvi kass on, peaasi et hiiri püüab. Rassism on väärtushinnang, mitte faktide alusel kujunenud seisukoht. Järelikult ei saa seda väärtushinnangut ka faktidega kummutada.\nTagasi vaadates edasi ei saa. Elo Kiivet intervjueerib lahkuvat Tallinna peaarhitekti. ENDRIK MÄND: „Kui on seatud eesmärk, näiteks tänavate projekteerimises teha asju teistmoodi kui kümme aastat tagasi, siis selle ühe päevaga tagasikeeramine külvab kaost.“\nJuuni keskel jõudis avalikkuseni uudis Tallinna peaarhitekti ametist lahkumisest. Endrik Mänd on linnaplaneerimise ametis töötanud peaaegu veerand sajandit ja seega ei olekski sel uudisväärtust, kui ootamatu teade poleks langenud samasse aega värske linnapea Mihhail Kõlvarti ümberkorraldustega. Likvideeritud on iseseisev keskkonnaamet ja ühendatud see kommunaalametiga ning keset jaanipühi välja kuulutatud piinlikult lühikese tähtajaga linnaplaneerimise ameti uue juhataja konkurss. Eelmisel aastal korraldati põhjalikult ümber peaarhitekti büroo ja sellest jäi lammutamise, tähtsuse vähendamise mulje. Peaarhitektita jäänud pealinn seisab ühes rivis naabervalla Viimsiga, kus juba mitu aastat puudub vallaarhitekt.\nLinnapea eestvõttel on antud tagasikäik mitmele suurele teeprojektile ja asutud keskkonnatundlikke teemasid 180 kraadi keerama – seega sammutakse võitluslikult mineviku, XX sajandi poole. Kannapööre autostumise toetuseks räägib vastu kõigile linna senistele strateegilistele eesmärkidele, sh rohelise pealinna tiitli unistusele, rääkimata nüüdisaegse linnaplaneerimise inimkesksema avaliku ruumi põhitõdedest. Mänd oli aga seda avaliku ruumi suunda viimasel ajal järjest rohkem toetanud.\nMART NIINESTE: Hädavajalik järjepidevus\nFestival „Mägede hääl“ 28. – 29. VI Eesti kaevandusmuuseumis Kohtla-Nõmmel.\nMulle meeldis, kuidas Narva mull kärgatas kultuuride kokkupõrkes kildudeks. Ida-Virumaa venekeelse võimuladviku uute tuulte trots saatis Eesti Vabariigi tema enda territooriumil sirgelt seenele. Külvivolinik Kukemeri seiklused kauge maanurga kolhoosi ideaalmaastikul said ajakohase ning tõsielulise naispeaosalisega järje. Kukkumine iseenesest ei tee veel haiget, seda teeb alles kokkupõrge maaga. Ida-Virumaa lahtimuukimine ei käi nii, et lähen kohale ja olen valmis messias. Selleks on vaja aastaid järjepidevat tööd.\nKEIU KRIKMANN: Kirjastamise korratu ajalugu\nLiz Allan: „Me ei lase endale enam pähe istuda. Selline tugev seisukohavõtt on ajendatud praegusest poliitilisest olukorrast.“\nMaryam Fanni (MMS), Matilda Flodmark (MMS), Sara Kaaman (MMS / Girls Like Us) ja Liz Allan (Tender Center / AtCS) osalesid Lugemiku sümpoosionil „Kirjastamine ja kogukond: erialased kontekstid“, kus rääkisid oma kogemustest kirjastaja ja graafilise disainerina ning feministlike projektide ja koostöö vajalikkusest kogukonna loomisel.\nLoe lisaks: näituse „Väljaandja Lugemik. Trükiseid aastatest 2010–2019“ arvustust ja sümpoosionist-raamatumessist „Kirjastamine ja kogukond. Erialane kontekst“.\nANDU RÄMMER: Väärtustes peegelduvad ühiskonna minevikukogemused\nRahvuslikke eripärasid nimetatakse sageli kultuurierinevusteks. Kuigi naabruses elavate rahvaste maailmanägemise viisid võivad sarnaste elutingimuste ja pikaajaliste kokkupuudete tõttu olla mitmetes aspektides vägagi sarnased, pole rahvuste vahelised erinevused kusagile kadunud. Rahvuslikke eripärasid selgitab väga hästi Hollandi kultuuriuurija Geert Hofstede poolt aastakümnete jooksul ülemaailmselt kogutud andmete analüüsii põhjal välja töötatud väärtusteooria. Kuna Hofstede 76 maal kogutud andmetele tugineva väärtusteooriaga selgitatakse kultuuridevahelisi erinevusi kokku kuues erinevas mõõtmes, siis võimaldab nende sügavam analüüs kõrvutada Eesti elanike väärtusi nii naaberühiskondades kui ka meid ajalooliselt tugevasti mõjutanud Saksamaa ja iseseisvuse taastamisel eeskujuks võetud liberaaldemokraatliku USA ühiskonnas valitsevate arusaamadega.\nREET KASIK: Kust tuli helilooja?\nHelilooja on Karl August Hermanni loodud nimetus, nagu ka näiteks haritlane, sünnipäev, salakuulaja ja veel tublisti üle saja sõna, mida me siiani eesti sõnavara püsiosana tunneme ja kasutame.\nLaulupeo juubeliaastal on põhjust meelde tuletada kultuuritegelasi, kes on jäänud Eesti ajalukku seoses rahvusliku liikumise ja ärkamisajaga XIX sajandi lõpukolmandikul. Tolle aja kultuuritegelased ei olnud ühe eriala spetsialistid, vaid tundsid kohustust edendada mitmekülgselt ja avaralt kogu eesti kultuurivaldkonda: nad andsid välja ajalehti, arendasid seltsielu, kirjutasid laule, jutte ja luuletusi, korraldasid laulupidusid ja näitemänge, arendasid ja korrastasid eesti kirjakeelt.\nStuart Halli „Representatsioon. Kultuurilised representatsioonid ja tähistamispraktikad“\nAndreas Heppi „Meediakultuur. Meediastunud maailmade kultuur“\nAndrei Hvostovi „Kirjad Maarale“\nkogumik „Minu lapsepõlvekodu oli Eesti NSV-s“\nJelena Skulskaja „Piiriamastus“ ja Nikolai Karajevi novell „Rosenbergi ksetra“\nfestival „Hard rock laager“\nfestival „Mägede hääl“\nBerliini festival „Theatertreffen“\nVanemuise „Teravmeelne hidalgo don Quijote La Manchast“\nSel reedel Sirbis (rohelust oodates) Juhan Liivi luuleauhinnast, feminismist ning digimugavusest ja võrgustunud aruteludest. Juhani sõber Berit. Pille-Riin Larm intervjueeris Juhan Liivi luuleauhinna laureaati Berit …


Avaleht Spordialad Taipoks\nTaipoksi ajalugu ulatub ligi kahe tuhande aasta tagusesse aega ning selle juured pärinevad kahest erinevast Lähis-Ida võitluskunstide stiilist - muay borang'ist ("iidne poks") ning krai krabong'ist (Tai relvavõitluskunst). Nagu paljud teised traditsioonilised võitluskunstid, oli taipoks tugevalt seotud sõjapidamisega. Taipoki süstemaatilise ja juhitud arengu alguseks võib pidada 14. sajandit, kui kuningavõim sidus taipoksi tugevalt endaga ning loodi rügement, mille sõdurid pidid oskama taipoksi.\nTänapäevase taipoksi areng sai võimalikuks 19. sajandil, kui Tai kuningate eestvedamisel algas ühtse reeglistiku loomine taipoksi võistluste pidamiseks. Esimene taipoksiring ehitati 1921. aastal. 1923. aastal võeti taipoksis kasutsele kindad (enne mida kasutati ümber käte seotud riiet) ning kubemekaitsmed. 1995. toimusid esimesed amatööride taipoksi maailmameistrivõistlused. Tänapäeval on taipoks levinud üle kogu maailma.\nTaipoksi matšid koosnevad kuni viiest kolmeminutilisest raundist, raundide vahel on võistlejatel kaheminutilised puhkeperioodid. Matšide lõppemiseks on kolm võimalust - nokaut (võistleja ei suuda pärast nokdauni ehk pikalilöömist kümne sekundi jooksul püsti tõusta), tehniline nokaut (kohtunik otsustab matši katkestada, kuna üks võistleja ei suuda jätkata) ning kohtunike otsus. Taipoksis on keelatud vastase hammustamine, silmade ründamine, löögid peaga, maadlusvõtted (v.a. tai klintš) ning kubeme ründamine. Taipoksi reeglite kohta saab pikema ülevaate siin.\nTaipoksijad kannavad matšide ajal lühikesi pükse, kubemekaitset, poksikindaid ja hambakaitsmeid. Ringi sisenedes kannavad võistlejad ka traditsioonilist Mongkol'i peakatet ning matšide ajal on lubatud kanda ümber käe amuletti.\nAmetlik Eestis taipoksi tegevust reguleeriv organisatsioon on MTÜ Eesti Muay Thai Federatsioon. Eestis on kaks taipoksi võistluste sarja - Muay Thai Conflict ja Fight Night.\nKevin Renno, Edvin-Erik Kibus.\nIFMA, WBC Muaythai, Sports Authority of Thailand.


Diip kunstiinimene: Kuidas deemonlapsest korraks printsess sai. Warning! Roosamanna üledoos\nKuidas deemonlapsest korraks printsess sai. Warning! Roosamanna üledoos\nNii kaua kuni Ida mulle vastu hakata ei saa, kasutan ma seda võimalust täiega ära.\nMa muidugi loodan, et ta jääb igatsugu kleidikesi armastama ka siis kui ta juba saaks vastu vaielda ja ei vaheta neid haaknõelte ja naha vastu, aga noh nii igaks juhuks ei jäta ma võimalust kasutamata.\nJa pealegi, mingi rõõm peab mul ju olema. Peale neid magamata öid. Las ta siis vähemalt päeval on selline nunnu laps, et söö või ära. Nuku eest või nii. Ja alles öösel muutub deemonlapseks. Kuigi ma nii väga loodan, et Heilyl oli õigus ja mul õnnestus ta täna kinkidega ära osta;\nTutu on nagu beebide väike must kleit. Peab kapis olemas olema;)\nDagne February 7, 2014 at 11:26 PM\nMeile ikka jääb tutu tulemata. Peale inventuuri kapis, leidsin kleite, mis on kandmata väikseks jäänud ja kleite, mis ootavad kandmist. Meie röövlil jääks pooled kohad ronimata ja vallutamata, kui seelik takistusena seljas oleks. Äkki õnnestub talle seelik selga saada suuremana? Kes teab:)\nMa siin mõtlen, kelle moodi Ida on ja ei suuda välja mõelda. Nats ikka viskab sind.....aga õige natuke..\nEveliis February 8, 2014 at 8:21 AM\nKipub jah nende kleitidega ja üleüldse beebikraamiga nii olema, et jäävad enne väikseks... Nii ma vahetangi mõni päev Idal kolm korda riideid ja panen ikka pidurüü ka selga. Nagu mingi vana nõukaaegne käsiraamat naistele ütles, et "selleks ajaks kui isa töölt tuleb,kammige laste juuksed ja pange neile selga korralikud riided" vms:D\nMa ise vaatan ka, et Ida hakkab aina vähem mind meenutama. See on ju nii kurb. Minu modellivälimus läheb puhta raisku...


Õrn pesuvahend lasteriietele, ökoloogiline 1 L Almacabio osta siin\nAlmacabio Õrn pesuvahend lasteriietele, ökoloogiline 1 L\nKuldkliendi hind 8.99€\nÖkoloogiline Almacabio õrn pesuvahend lasteriietele.\nSobib käsitsi ja masinpesuks.\nEemaldab õrnalt ja tõhusalt rasva ja toiduplekid.\nSobib pehmete ja värviliste kangaste jaoks.\nKergelt lõhnastatud (talgipulber).\nRiisiproteiini ja nahka kaitsva taimse glütseriiniga.\nFüsioloogiline pH - 5,5.\nPiisav 22 pesukorraks.\nmasinpesu (2–3 kg kuiva pesu): 1 korgitäis = 35 ml\nkäsipesu: valage määratud kogus 5 l vette. Keskmiselt piisab 1¼ korgitäiest.\nÕrn pesuvahend lasteriietele, ökoloogiline 1 L arvamused\nKokku maksmiseks: 9.99€


Merevaigurong kiirendab kaupade liikumist Lääne-Euroopa ja Baltimaade vahel\nAvaleht / Uudised / Merevaigurong kiirendab kaupade liikumist Lääne-Euroopa ja Baltimaade vahel\n20.04.2018\t/\tTeema :Uudised / Postitas :admin /\tKommentaarid välja lülitatud\nEVR Cargo käivitab koostöös Läti ja Leedu riiklike raudtee-ettevõtetega uue regulaarse konteinerveo liini Merevaigurong marsruudil Šeštokai – Riia – Tallinn. Tänu uuele liinile jõuavad edaspidi kaubad Lääne-Euroopast Baltimaadesse kiiremini, odavamalt ja loodust säästvamalt.\n„Uus konteinerveo liin on Baltimaade ühine jõupingutus intermodaalsete ehk erinevaid transpordiviise kombineerivate vedude mahtude suurendamisel. Seda tüüpi kaubavedu võimaldab nii tellijatel kui ka vedajatel aega ja kulusid oluliselt kokku hoida. Samuti on rongiveod maanteevedudega võrreldes keskkonnasäästlikumad, tekitavad vähem müra ning võimaldavad vähendada ummikuid ja õnnetusi maanteedel,“ ütles EVR Cargo juhatuse esimees Raul Toomsalu.\nMerevaigurongi liin (i.k. Amber train) on Eesti, Läti ja Leedu riiklike raudteeveo-ettevõtete koostööprojekt, mille alustes lepiti kokku märtsis. EVR Cargo vastutab liini opereerimise eest Valgast Paldiskini. Lätis opereerib liini SJSC „Latvijas dzelzceļš“ ja Leedus AB „Lietuvos geležinkeliai“.\nEVR Cargo suurendab kauba mahtu koostöös Mitsubishi korporatsiooniga


”Mitte kõik ärid ei ole raskustes – maakohtade väikestel toidupoodidel läheb tavapärasest paremini ning korralikku käivet teevad ka esmatarbekaupade pakkujad,” märkis 1Partner Kommertskinnisvara juti Kirill Vigul.\nKirill Viguli kinnitusel on ärikinnisvara turul küll väga palju ebaselgust ning toimuvad lauaalused läbirääkimised, kuid esimene šokk hakkab üle minema. ”Kuna suurem osa jaekaubandusest oli koondunud kaubanduskeskustesse, siis nende sulgemise järel otsivad aktiivsemad ettevõtjad lahendusi ning üritavad ärid uuesti käima panna,” ütles Vigul.\n”Hüppeliselt on kasvanud nõudlus eraldiseisva hoone esimesel korrusel asuvate äripindade järgi, mida riiklikult pole suletud. Kindlasti peab pinna juures olema parkimine, sest inimesed praegu jala suurt ringi ei liigu. Kasuks tulevad ka privaatne sissepääs, hea nähtavus ning vitriinaknad,” rääkis Vigul.\n”Ettevõtjad üritavad praegu äriga kiirelt jätkata ning otsustavad peale kriisi, mida uue pinnaga edasi teha. Turul on võim üürniku ja ostja käes ning tingimused on läbiräägitavad,” lisas Vigul.\n”Samas mitte kõik ärid ei ole raskustes. Näiteks maakohtade väikestel toidupoodidel läheb tavapärasest paremini. Samuti teevad korralikku käivet ka muud esmatarbekaupade pakkujad,” ütles 1Partner Kommertskinnisvara juht.\n”Ka päris paljud restoranid on oma kaasatellimise käima saanud, sest inimesed ei oska või pole harjunud iga päev ise kolm-neli toidukorda valmistama,” lisas Vigul.