Ny lovgivning: Underviser: Susanne Wiederquist. Wiederquist 1 - PDF\nDownload "Ny lovgivning: Underviser: Susanne Wiederquist. Wiederquist 1"\n1 Ny lovgivning: Reform af førtidspension og fleksjob, herunder indførelse af ressourceforløb, rehabiliteringsteams, fleksløntilskud m.v. kursus Consentio d.6. marts 2013 Underviser: Susanne Wiederquist Wiederquist 1\n2 Overblik over reformen: Baggrund, forventninger og sigtelinjer! Wiederquist 2\n3 Sigtelinjer for reformen: Den grundlæggende intention bag dette lovforslag er at komme væk fra et system, hvor borgere får tilkendt førtidspension i stedet for hjælp til at bane vejen for et liv med arbejde. Udviklingen skal vendes, så flere får en tilknytning til arbejdsmarkedet og dermed adgang til at forsørge sig selv, og færrest muligt ender på passiv varig forsørgelse. Målgruppen for reformen er mennesker med komplekse problemer, hvor sociale, beskæftigelses- og sundhedsmæssige udfordringer skaber barrierer i forhold til arbejdsmarkedet. Wiederquist 3\n4 Sigtelinjer for reformen: Alle muligheder for fodfæste på arbejdsmarkedet skal prøves gennem en aktiv indsats: Mennesker med komplekse problemer skal fremover ikke tilkendes førtidspension, før det er klart dokumenteret, at alle muligheder for fodfæste på arbejdsmarkedet er udtømte. Wiederquist 4\n5 Sigtelinjer for reformen: Arbejdsevne skal udvikles og ikke afprøves : Et menneskes arbejdsevne afhænger af mange ting. For borgere med en nedsat arbejdsevne er reformens sigte, at arbejdsevnen udvikles gennem en konkret målrettet aktiv indsats, hvor vejen til arbejdsmarkedet afprøves og understøttes gennem sociale støttetilbud, beskæftigelsestilbud og sundhedsrettede tilbud. Der skal ske et opgør med de såkaldte arbejdsprøvninger, hvor borgere i en kortere eller længere periode og ofte efter lang tids passiv offentlig forsørgelse testes i funktioner, som de har svært ved, ofte for at skabe dokumentation for en mangelfuld arbejdsevne. En persons arbejdsevne er ikke noget statisk, der er givet én gang for alle, og som kan afprøves. Arbejdsevne er noget, der kan og skal udvikles i en konkret sammenhæng. Wiederquist 5\n6 Sigtelinjer for reformen: Borgeren skal have ejerskab og indflydelse: Der skal være mening, mål og retning med indsatsen. Fremover skal der for alle borgere i forbindelse med etablering af ressourceforløb opstilles konkrete mål i forhold til arbejde og uddannelse. Undersøgelser viser, at mange borgere i dag henvises til aktiveringsforløb og arbejdsprøvninger, hvor mål og retning i forhold til arbejdsmarkedet er fraværende. Udvikling af arbejdsevnen forudsætter, at borgeren har ejerskab til indsatsen, og at borgeren kan se mål og retning i forhold til uddannelse og beskæftigelse i de aktiviteter, der iværksættes. Borgeren skal have indflydelse, lyttes til og have reelt ejerskab, så borgerens mål om et liv med uddannelse og arbejde i højere grad realiseres. Wiederquist 6\n7 Sigtelinjer for reformen: Indsatsen skal være helhedsorienteret, sammenhængende og individuelt tilrettelagt: Personer, der er i risiko for at få tilkendt førtidspension, skal have en helhedsorienteret og sammenhængende indsats i form af et individuelt tilrettelagt ressourceforløb. Ressourceforløbene vil ofte bestå af en kombination af beskæftigelsestilbud, sociale tilbud og sundhedsmæssige tilbud. Forløbene kan vare fra et til fem år og skal i form, indhold og varighed tilpasses den enkeltes mål og behov. Der skal etableres rehabiliteringsteam i alle kommuner. Det skal sikre, at der i komplekse sager sker den nødvendige tværfaglige koordinering. Arbejdet i rehabiliteringsteamet skal medvirke til, at der sker en samtidig afklaring af den enkeltes beskæftigelsesmæssige, sociale og helbredsmæssige ressourcer, og at der iværksættes en koordineret indsats på tværs af forvaltninger med ét fælles mål i forhold til arbejdsmarkedet. Wiederquist 7\n8 Sigtelinjer for reformen: Sundhedsindsatsen skal være en del af den sammenhængende indsats i forhold til borgeren: Med etablering af rehabiliteringsteams bringes alle relevante kommunale forvaltningsområder herunder også sundhedsområdet sammen om en koordineret og helhedsorienteret indsats for borgeren. En koordineret og sammenhængende indsats, for så vidt angår borgerens helbred og sundhed kræver samtidig samarbejde mellem kommunen og regionen. Kommunerne skal fremover have adgang til rådgivning og vejledning fra det regionale sundhedsvæsen via et struktureret samarbejde. Kommunerne skal i alle komplekse sager have let adgang til rådgivning fra relevant sundhedsfaglige ekspertise. Derfor skal der i regionerne etableres en klinisk funktion, der er repræsenteret i de kommunale rehabiliteringsteams ved en sundhedskoordinator. Hermed etableres som noget nyt en struktureret samarbejdsmodel mellem kommuner og regioner på beskæftigelsesområdet. Wiederquist 8\n9 Sigtelinjer for reformen: Sundhedsindsatsen skal være en del af den sammenhængende indsats i forhold til borgeren - fortsat: Borgeren i ressourceforløb skal have én gennemgående og koordinerende sagsbehandler, som er ansvarlig for, at indsatsen foregår som planlagt. Fremover kan kommunerne søge lægefaglig rådgivning via borgerens praktiserende læge og via sundhedskoordinatoren i regionens kliniske funktion. Herved skabes på beskæftigelsesområdet en klar entydig indgang til det regionale sundhedsvæsen. Fremover skal sundhedskoordinatoren med regional forankring bistå kommunen i forhold til vurdering af den konkrete sag, herunder behovet for lægefaglig rådgivning og vurdering. Og speciallægeattester kan fremover alene rekvireres fra regionens kliniske funktion. Sundhedskoordinatoren skal endvidere sikre, at borgerens praktiserende læge inddrages og informeres i alle relevante situationer. Wiederquist 9\n10 Sigtelinjer for reformen: Beskæftigelse og helbred går hånd i hånd: Arbejde er for mange mennesker en del af vejen til at få det bedre. Dette gælder både somatiske og psykiske sygdomme. Derfor skal der i ressourceforløbene fokus på at tilpasse beskæftigelsesindsatsen til relevante sundhedsindsats. I mange ressourceforløb vil vejen til arbejdsmarkedet handle om at udvikle borgerens arbejdsevne og understøtte borgeren i at mestre helbredsmæssige udfordringer. Mange mennesker i målgruppen for ressourceforløb har komplekse helbredsproblemer, hvor det kan være vanskeligt at opstille en klar behandlingsplan. Samtidig er en del af behandlingen af komplekse helbredsproblemer ofte social støtte og en beskæftigelsesindsats, der tilpasses borgerens ressourcer. Det fokus er netop essensen i ressourceforløb. Wiederquist 10\n11 Sigtelinjer for reformen: Beskæftigelse og helbred går hånd i hånd - fortsat: Diagnoser er grundlag for lægefaglig behandling, men mennesker med samme diagnoser kan arbejde i meget forskelligt omfang afhængigt af personlige ressourcer, arbejdspladsens rammer, motivation, uddannelsesniveau, netværk og historik på arbejdsmarkedet. Derfor kan og skal diagnoser ikke være bestemmende for kommunernes vurdering af en borgers arbejdsevne. Wiederquist 11\n12 Sigtelinjer for reformen: Opfølgning er omdrejningspunkt for et succesfuldt ressourceforløb: I ressourceforløb er systematisk og hyppig opfølgning helt central. For borgere med komplekse problemer kan vejen tilbage til arbejdsmarkedet være lang. Der kan være brug for tæt støtte til at sikre, at aktiviteterne i ressourceforløbet løbende realiseres i praksis. Og der kan være brug for at ændre og justere aktiviteterne undervejs. Derfor skal der altid i forbindelse med ressourceforløbets igangsættelse og herefter løbende tages stilling til opfølgningens tilrettelæggelse og hyppighed. Herunder hvorvidt og i hvilket omfang der er brug for mentorstøtte. Kommunen skal være særlig opmærksom på behovet for mentorstøtte i perioder, hvor borgeren ikke er eller kan være i et aktivt forløb. Wiederquist 12\n13 Sigtelinjer for reformen: Dokumentation af ressourceforløb er fremover en forudsætning for tilkendelse af førtidspension: Fremover vil det være en forudsætning for tilkendelse af førtidspension, at kommunen kan fremlægge konkret dokumentation for, at der er gennemført et relevant og individuelt tilrettelagt indsats i form af et ressourceforløb. Det skal dokumenteres, at aktiviteter i forløbet har været skræddersyet til den enkelte borger, at der er foretaget den nødvendige opfølgning, og at forløbet i nødvendigt omfang er blevet tilpasset og justeret undervejs. Kun i de situationer, hvor det er dokumenteret, at borgeren på trods af en systematisk aktiv indsats ikke kan finde fodfæste på arbejdsmarkedet, kan der tilkendes førtidspension. Kommunen skal på baggrund af rehabiliteringsplanens forberedende del og rehabiliteringsteamets indstilling inden der træffes afgørelse om tilkendelse af førtidspensi on, fortsat udarbejde en faglig forklaring, som dokumenterer årsagerne til og omfanget af den nedsatte arbejdsevne. Wiederquist 13\n14 Sigtelinjer for reformen: Dokumentation af ressourceforløb er fremover en forudsætning for tilkendelse af førtidspension - fortsat: Kommunen skal dermed som hidtil gennemføre en selvstændig vurdering i forhold til afgørelse om førtidspension, således at det sikres, at der alene tilkendes førtidspension, hvis der er en tilstrækkelig og objektivt sammenhængende dokumentation for, at nedsættelsen af arbejdsevne er varig og af et sådant omfang, at der kan tilkendes førtidspension. I sager, hvor det er helt åbenlyst, at en aktiv indsats ikke kan forbedre tilknytning til arbejdsmarkedet, er det ikke en forudsætning, at borgeren har deltaget i et ressourceforløb. Wiederquist 14\n15 Sigtelinjer for reformen: Fremtidssikring og målretning af fleksjobordningen: Fleksjobordningen skal fremtidssikres, så det også fremover vil være muligt for mennesker med nedsat arbejdsevne at få adgang til arbejdsmarkedet. Fleksjobordningen skal derfor målrettes, så de mennesker, der har mindst arbejdsevne også kan komme i fleksjob og blive en del af fællesskabet. De største løntilskud vil derfor blive givet til de fleksjobansatte, der har den mindste arbejdsevne og den laveste løn. Samtidig vil det være sådan, at de fleksjobansatte får løn for den indsats, som de reelt yder. Det vil gøre det mere attraktivt for arbejdsgivere at ansætte medarbejdere med en lille arbejdsevne, og vil samtidig i højere grad tilskynde de fleksjobansatte til at øge antallet af arbejdstimer, hvis de er i stand til det. Wiederquist 15\n16 Sigtelinjer for reformen: Midlertidige fleksjob: For mange bliver arbejdsevnen forbedret med årene, og fleksjob bliver derfor som udgangspunkt gjort midlertidige. Dog vil personer over 40 år kunne få et permanent fleksjob efter deres første fleksjob, hvis det vurderes at arbejdsevnen fortsat er nedsat i et sådant omfang, at det ikke er muligt at få et job på det almindelige arbejdsmarked. Aktiv indsats og ledighedsydelse til alle ledige fleksjobvisiterede: Ledige fleksjobvisiterede skal gennem en aktiv indsats hjælpes med at få et fleksjob. Mens de er ledige, vil alle fleksjobvisiterede være berettigede til at modtage ledighedsydelse, men på et niveau, der er afhængigt af deres hidtidige forsørgelsesgrundlag. Wiederquist 16\n17 Sigtelinjer for reformen: Ændrede aldersgrænser og procedurer for tilkendelse af førtidspension: Personer under 40 år skal som udgangspunkt ikke have tilkendt førtidspension. De skal i stedet i et individuelt tilrettelagt ressourceforløb med henblik på at få eller bibeholde en tilknytning til arbejdsmarkedet. Målgruppen for ressourceforløb er personer, hvor det er overvejende sandsynligt, at de uden en særlig indsats vil ende på førtidspension. Personer over 40 år skal som udgangspunkt også have ét ressourceforløb, inden de kan tilkendes førtidspension. Sagsbehandlings-processerne ændres, således at der skal udarbejdes en rehabiliteringsplan, og sagen skal forelægges et rehabiliteringsteam. Lægefaglig bistand fra klinisk funktion i sager om ressourceforløb, fleksjob og Førtidspension: Det foreslås, at kommunerne fremover skal rekvirere den nødvendige lægefaglige assistance i sager om ressourceforløb, tilkendelse af fleksjob og førtidspension via sundhedskoordinatoren i regionens kliniske funktion i forbindelse med sagsbehandlingen. Herved skabes en klar og entydig indgang til sundhedsvæsenet, da kommunerne herefter ikke kan rekvirere lægefaglig bistand fra kommunalt ansatte lægekonsulenter eller eksterne lægekonsulenter uden for klinisk funktion ved sagsbehandlingen på disse områder. Wiederquist 17\n18 Tilkendelse af fleksjob og førtidspension Wiederquist 18\n19 Fleksjob 70 : Stk.1 Jobcenteret giver tilbud om fleksjob til personer, som ikke modtager førtidspension efter lov om social pension eller lov om højeste, mellemste, forhøjet almindelig og almindelig førtidspension m.v., og som ikke kan opnå eller fastholde beskæftigelse på normale vilkår på arbejdsmarkedet. Stk. 2 Jobcenteret kan endvidere give tilbud om fleksjob til personer, der aktuelt har en meget begrænset arbejdsevne, hvis der er mulighed for, at deres arbejdsevne inden for en rimelig periode kan udvikles Stk. 3 Fleksjob kan først tilbydes, når alle relevante tilbud efter denne lov samt andre foranstaltninger, herunder eventuelt forsøg på omplacering på arbejdspladsen, har været afprøvet for at bringe eller fastholde den pågældende i ordinær beskæftigelse. Undtaget herfra er tilfælde, hvor det er åbenbart formålsløst at gennemføre de nævnte foranstaltninger forud for visitationen. Wiederquist 19\n20 Fleksjob af bemærkningerne: Den foreslåede ordning skal fremtidssikre fleksjobordningen, så den også fremover er med til at sikre mennesker med en nedsat arbejdsevne adgang til arbejdsmarkedet. Fleksjobordningen skal bevares, men den skal skrues sammen på en ny måde, så den i højere grad bliver målrettet personer med mindst arbejdsevne, og samtidig skal der være større tilskyndelse for den ansatte i et fleksjob til at øge antallet af arbejdstimer, hvis vedkommende er i stand til det. Wiederquist 20\n21 Tilkendelse af fleksjob: En person, hvis arbejdsevne er varigt og væsentligt nedsat, og hvor kommunen vurderer, at borgeren aktuelt har en meget lille arbejdsevne, kan blive visiteret til et fleksjob, hvis der er mulighed for, at den pågældendes arbejdsevne kan udvikles, således at personen kan øge sin arbejdsindsats på et senere tidspunkt. Hvis arbejdsevnen ikke vurderes til at kunne forbedres, og den pågældende kun kan arbejde få timer om ugen, skal kommunen vurdere, om der skal indledes en sag om førtidspension. Personer, hvis arbejdsevne permanent er meget begrænset, eller personer, der er så syge eller har så betydelige funktionsnedsættelser, at arbejdsevnen ikke vil kunne forbedres, vil således stadig kunne tilkendes førtidspension. Der skal foretages en samlet vurdering af alle sagens oplysninger, herunder en vurdering af modsatrettede oplysninger, der taler henholdsvis for eller imod, at den pågældende opfylder betingelserne for fleksjob. Wiederquist 21\n22 Lovforslag til Pensionslovens 18: Kommunalbestyrelsen træffer afgørelse om, at sagen overgår til behandling efter reglerne omførtidspension, når det er dokumenteret eller det på grund af særlige forhold er helt åbenbart, at pågældendes arbejdsevne ikke kan forbedres ved deltagelse i ressourceforløb, aktiverings-, revaliderings- og behandlingsmæssige samt andre foranstaltninger. Det er en forudsætning for, at en sag kan overgå til behandling efter reglerne om førtidspension, at sagen har været forelagt kommunens rehabiliteringsteam. Wiederquist 22\n23 Lovforslag til Pensionslovens 17 Stk. 1 Kommunalbestyrelsen skal behandle en henvendelse om førtidspension i forhold til alle de muligheder, der findes for at yde hjælp efter den sociale lovgivning, jf. 5 i lov om retssikkerhed og administration på det sociale område, jf. dog stk. 2. Stk. 2. Personer, som ønsker, at kommunalbestyrelsen alene tager stilling til spørgsmålet om førtidspension, kan dog anmode herom. I sådanne tilfælde forelægges sagen på det foreliggende dokumentationsgrundlag for kommunens rehabiliteringsteam. Kommunalbestyrelsen træffer umiddelbart efter rehabiliteringsteamets indstilling i sagen afgørelse om, at sagen, på det foreliggende dokumentationsgrundlag, overgår til behandling efter reglerne om førtidspension. Stk. 3. Kommunalbestyrelsen kan påbegynde en sag eller træffe afgørelse om tilkendelse af førtidspension til en person, der ikke selv har rettet henvendelse herom. Wiederquist 23\n24 Lovforslag til Pensionslovens 16: Stk.1 Førtidspension kan tilkendes personer i alderen fra 40 år til folkepensionsalderen, jf. dog stk.2. Stk. 2. Personer i alderen 18 til 39 år kan tilkendes førtidspension, hvis det er dokumenteret eller det på grund af særlige forhold er helt åbenbart, at arbejdsevnen ikke kan forbedres. Stk. 3. Det er en betingelse for at få tilkendt førtidspension efter stk. 1 eller 2, 1) at personens arbejdsevne er varigt nedsat, og 2) at nedsættelsen er af et sådant omfang, at pågældende uanset mulighederne for støtte efter den sociale eller anden lovgivning, herunder beskæftigelse i fleksjob, ikke vil være i stand til at blive selvforsørgende ved indtægtsgivende arbejde. Wiederquist 24\n25 De hårdeste ramte - fra bemærksningerne: I sager, hvor det er helt åbenbart, at arbejdsevnen er varigt nedsat, og ikke kan forbedres ved deltagelse i et ressourceforløb eller andre foranstaltninger, kan der dog påbegyndes en sag om førtidspension uden, at muligheden for at forbedre arbejdsevnen har været afprøvet via et ressourceforløb. Det svarer til de hidtil gældende regler i lovens 18 om, at kommunalbestyrelsen træffer afgørelse om, at sagen overgår til behandling efter reglerne om førtidspension, når det er dokumenteret eller det på grund af særlige forhold er helt åbenbart, at pågældendes arbejdsevne ikke kan forbedres ved aktiverings-, revaliderings- og behandlingsmæssige samt andre foranstaltninger. Som noget nyt vil det også i sådanne sager være en forudsætning for at træffe afgørelse om førtidspension, at sagen har været forelagt rehabiliteringsteamet. Specielt i sager, hvor der fx er tale om en akut livstruende sygdom uden behandlingsmuligheder, skal sagsbehandlingen ske hurtigt. Sagen kan om nødvendigt forelægges rehabiliteringsteamet uden personlig kontakt og uden borgerens deltagelse i mødet. Af bemærkningerne til lovforslaget Wiederquist 25\n26 Vejen til førtidspension og til fleksjob! Wiederquist 26\n27 Rehabiliteringsteam Beskæftigelsesansvarslovens 25a: Stk. 1. Kommunalbestyrelsen skal oprette et rehabiliteringsteam. Rehabiliteringsteamet er et dialog- og koordineringsforum, som afgiver en indstilling i alle sager inden beslutning om og tilkendelse af ressourceforløb, fleksjob, tilskud til selvstændigt erhvervsdrivende og førtidspension træffes. Indstillingen skal indeholde rehabiliteringsteamets vurderinger i forhold til borgerens muligheder for at opnå beskæftigelse eller uddanne sig. Stk. 2. Formålet med rehabiliteringsteamet er med udgangspunkt i den enkelte borgers samlede situation at sikre en tværfaglig koordinering og en helhedsorienteret indsats på tværs af forvaltninger og myndigheder og med fokus på beskæftigelse og uddannelse, så den enkelte borger så vidt muligt får fodfæste på arbejdsmarkedet. Wiederquist 27\n28 Rehabiliteringsteam Beskæftigelsesansvarslovens 25a: Stk. 3. Rehabiliteringsteamet skal drøfte og give indstilling om, 1) hvorvidt borgeren skal gives ressourceforløb, fleksjob, anden beskæftigelsesrettet indsats eller førtidspension, 2) hvilke beskæftigelsesmæssige, sociale og sundhedsmæssige indsatser, der er nødvendige for at den enkelte borger opnår fodfæste på arbejdsmarkedet, og hvordan disse indsatser koordineres, samt 3) hvordan opfølgning på ressourceforløbet tilrettelægges, så personen støttes i at fastholde uddannelses- og beskæftigelsesmålet, herunder hvorvidt og i hvilket omfang, der er brug for mentorstøtte for at sikre, at indsatsen realiseres. Wiederquist 28\n29 Rehabiliteringsteam Beskæftigelsesansvarslovens 25a: Stk. 4. Rehabiliteringsteamet skal have en tværfaglig sammensætning med repræsentanter fra relevante forvaltningsområder, herunder 1) beskæftigelsesområdet, 2) sundhedsområdet, 3) socialområdet, 4) regionen ved en sundhedskoordinator, jf. 25 c, og 5) undervisningsområdet i sager vedrørende borgere under 30 år uden erhvervskompetencegivende uddannelse og i øvrige sager efter behov. Nr. 4 om sundhedskoordinator træder i kraft 1. juli Wiederquist 29\n30 Rehabiliteringsteam Beskæftigelsesansvarslovens 25a: Stk. 5. Borgeren og borgerens sagsbehandler deltager i rehabiliteringsteamets møder, når borgerens sag behandles. Sagen kan dog behandles uden borgerens deltagelse, hvis det er åbenbart formålsløst af udvikle borgerens arbejdsevne. Stk. 6. Kommunen træffer afgørelse i sagen på baggrund af rehabiliteringsteamets indstilling. Hvis kommunen ikke følger rehabiliteringsteamets indstilling, skal sagen forelægges for rehabiliteringsteamet på ny, inden der træffes afgørelse. Når rehabiliteringsteamet har revurderet sagen, træffer kommunen afgørelse. Wiederquist 30\n31 Samarbejdsaftale med regionen Ansvarsloven 25 c: Stk. 1. Sundhedskoordinatoren skal deltage i rehabiliteringsteamet, jf. 25 a, stk. 4, nr. 4, og skal efter behov yde bistand i kommunens forberedelse af sager til forelæggelse for teamet samt i teamet bidrage til vurdering af den konkrete sag, herunder om der er behov for yderligere rådgivning eller vurdering fra den kliniske funktion. Sundhedskoordinatorens vurdering indgår som en del af teamets indstilling i den enkelte sag. Stk. 2. Kommunen kan i sagsbehandlingen i sager, som skal behandles i rehabiliteringsteamet, samt i sager om ressourceforløb, fleksjob og tilskud til selvstændigt erhvervsdrivende alene 1) benytte sundhedsfaglig rådgivning og vurdering fra den kliniske funktion og den praktiserende læge, samt 2) rekvirere lægeattester fra den praktiserende læge og speciallægeattester fra den kliniske funktion. Wiederquist 31\n32 Rehabiliteringsplanen LAB 30a: Stk.1 Personer, der skal have behandlet deres sag i et rehabiliterings-team, jf. kapitel 3 a i lov om ansvaret for og styringen af den aktive beskæftigelsesindsats, skal have en rehabiliteringsplan. Rehabiliteringsplanen består dels af en forberedende del, som udarbejdes for alle, dels af en indsatsdel, som udarbejdes for personer, der er visiteret til et ressourceforløb, jf. kapitel 12 a. Rehabiliteringsplanen udarbejdes i samarbejde med personen. Stk. 2. Kommunen udarbejder den forberedende del, som danner grundlag for sagens behandling i teamet. Wiederquist 32\n33 Rehabiliteringsplanen LAB 30a: Stk. 3. Den forberedende del skal indeholde 1) personens uddannelses- og beskæftigelsesmål, 2) en beskrivelse af den enkelte persons beskæftigelsesmæssige, sociale og helbredsmæssige ressourcer og udfordringer, herunder dokumentation for den forudgående indsats på disse områder, og 3) den praktiserende læges vurdering af personens helbredsmæssige situation i forhold til at kunne arbejde, som sker på baggrund af en konsultation. Wiederquist 33\n34 Rehabiliteringsplanen LAB 30a: Stk. 4. Den gennemgående og koordinerende sagsbehandler, jf. 68 c, udarbejder indsatsdelen, som beskriver den tværfaglige indsats på baggrund af teamets indstilling. Stk. 5. Indsatsdelen skal indeholde personens beskæftigelses- og uddannelsesmål samt en plan for hvilke indsatser fra de forskellige forvaltninger og myndigheder, der skal iværksættes for at bringe den enkelte person i et ressourceforløb tættere på arbejdsmarkedet. Wiederquist 34\n35 LAB 31 sagsbehandling og dokumentation: Bekendtgørelse nr.1418 dec.2012: Om rehabiliteringsplan og rehabiliteringsteamets indstilling osv. Reglerne om arbejdsevnemetoden ophæves (LAB 4a, stk.3,1.pkt. ophæves) Wiederquist 35\n36 Ressourceforløb LAB 68a: Indsatsen overfor de svageste Wiederquist 36\n37 Ressourceforløb LAB 68a: 68 a. Personer under 40 år, der har komplekse problemer ud over ledighed, der ikke har kunnet løses gennem en indsats efter denne lov eller efter lov om aktiv socialpolitik, og som kræver et helhedsorienteret forløb med en kombination af indsats efter denne lov og sociale eller sundhedsmæssige indsatser, skal tilbydes et ressourceforløb, jf. dog stk. 2. Det er endvidere en betingelse, at personen 1) har modtaget længerevarende offentlig forsørgelse, 2) har deltaget i tilbud efter denne lov eller revalidering efter kapitel 6 i lov om aktiv socialpolitik, uden at have øget tilknytningen til arbejdsmarkedet, eller 3) kommunen vurderer, at der er behov for en længerevarende indsats, før der kan fastsættes et konkret beskæftigelsesmål. Stk. 2. Personer, hvor det som følge af svær sygdom eller på grund af betydelige funktionsnedsættelser, er åbenbart formålsløst at forsøge at udvikle deres arbejdsevne i et ressourceforløb, er undtaget fra stk. 1. Wiederquist 37\n38 Ressourceforløb LAB 68a: Stk. 3. Forud for visitation til et ressourceforløb skal den forberedende del af rehabiliteringsplanen, jf. 30 a, være udarbejdet, og sagen have været forelagt rehabiliteringsteamet, jf. 25 a i lov om ansvaret for og styringen af den aktive beskæftigelsesindsats. Personen og dennes sagsbehandler skal deltage i rehabiliteringsteamets møder, når personens sag behandles, jf. 25 a, stk. 5, i lov om ansvaret for og styringen af den aktive beskæftigelsesindsats. Stk. 4. Ressourceforløbet skal være af mindst 1 og højst 5 års varighed. Stk. 5. Indsatsdelen af rehabiliteringsplanen udarbejdes for alle personer, der er visiteret til et ressourceforløb, jf. 30 a, stk. 1. Stk. 6. Ressourceforløbet kan bestå af tilbud efter kapitel 10-12, mentorstøtte efter kapitel 14 samt en indsats efter anden lovgivning, herunder efter serviceloven og sundhedsloven. Ressourceforløbet kan tillige indeholde indsatser, der kan stabilisere og forbedre personens fysiske, psykiske og sociale tilstand med henblik på, at personen efterfølgende kan deltage i tilbud efter denne lov. Wiederquist 38\n39 Ressourceforløb LAB 68a: Stk. 7. Kommunen skal inden ressourceforløbets afslutning træffe beslutning om, hvilke indsatser der skal iværksættes fremadrettet. Stk. 8. Personen kan tilbydes flere på hinanden følgende ressourceforløb. Fylder personen 40 år under et ressourceforløb, fortsætter forløbet, til det er afsluttet. Stk. 9. For personer over 40 år gælder stk. 1-7 tilsvarende. Hvis personen ønsker det, kan kommunen tilbyde mere end ét ressourceforløb. Wiederquist 39\n40 Ressourceforløb: Det foreslås, at personer, hvor det er overvejende sandsynligt, at de i fravær af en særlig indsats vil ende på førtidspension, skal have et individuelt tilrettelagt ressourceforløb, der kan vare fra et til fem år ad gangen. Det er en forudsætning for, at en person kan blive tilkendt et ressourceforløb, at kommunen dokumenterer, at de hidtidige indsatser og tilbud ikke har bragt personen i uddannelse eller job, og at alle relevante muligheder i beskæftigelseslovgivningen er udtømte. Af bemærkningerne til lovforslaget Wiederquist 40\n41 Undtaget fra ressourceforløb: Det kan fx være personer med en betydelig nedsat funktionsevne som følge af udviklingshæmning, personer med en alvorlig hjerneskade eller en person med alvorlige lidelser, hvor de medicinske behandlingsmuligheder er udtømte eller udsigtsløse, og hvor prognosen er kort levetid, eller sygdommen er hastigt accelererende. Af bemærkningerne til lovforslaget Wiederquist 41\n42 Ressourceforløb LAB 68b: 68 b. Personer under 40 år, der er omfattet af 2, nr. 6, der ønsker at deltage i et ressourceforløb, kan af kommunen få tilbud herom efter reglerne i 68 a, stk Stk. 2. Hvis personen ikke følger forløbet, kan kommunen træffe afgørelse om, at forløbet ophører. Wiederquist 42\n43 Ressourceforløb LAB 68c: Stk.1. Kommunen skal udpege en gennemgående og koordinerende sagsbehandler til personer, der skal deltage i et ressourceforløb efter 68 a og 68 b. Sagsbehandleren skal udarbejde rehabiliteringsplanens indsatsdel sammen med personen, jf. 30 a, varetage den løbende opfølgning og koordinering i samarbejde med personen, sørge for, at indsatsdelen justeres efter personens aktuelle situation og behov, samt bistå personen med at gennemføre rehabiliteringsplanen, herunder realisere uddannelses- og beskæftigelsesmål. Stk. 2. Funktionen som gennemgående og koordinerende sagsbehandleren kan overdrages til en anden enhed i kommunen end jobcenteret, jf. lov om ansvaret for og styringen af den aktive beskæftigelsesindsats 15, stk. 3. Wiederquist 43\n44 Den koordinerende sagsbehandler: kommunalbestyrelsen i den konkrete sag kan beslutte, at jobcenteret kan udpege en gennemgående og koordinerende sagsbehandler uden for jobcenteret. Forslaget indebærer, at denne sagsbehandler kan udføre opgaver på beskæftigelsesområdet, som vedrører faktisk forvaltningsudøvelse, som fx udarbejde rehabiliteringsplanens indsatsdel, foretage opfølgning og understøtte, at personen når målet, men ikke træffe afgørelse efter beskæftigelseslovgivningen. Kommunen kan undervejs i ressourceforløbet ud fra en konkret vurdering udpege en ny gennemgående og koordinerende sagsbehandler. Af bemærkningerne til lovforslaget Wiederquist 44\n45 Opfølgning: I mange ressourceforløb vil det være en forudsætning, at der er en betydelig indsats fra alle involverede, herunder den gennemgående og koordinerende sagsbehandler, hvis det skal sikres, at det aftalte ressourceforløb realiseres i praksis. Der foreslås derfor, at der løbende og minimum 6 gange om året skal afholdes opfølgningssamtaler mellem borgeren og borgerens gennemgående og koordinerende sagsbehandler i ressourceforløb. Samtalerne skal bl.a. sikre, at der er den fornødne fremdrift i forløbet, og personen og sagsbehandleren i samarbejde tager skridt til evt. justering af indsatsdelen af rehabiliteringsplanen i forhold til personens aktuelle situation. På opfølgningssamtalerne skal det vurderes, hvordan både personen selv og sagsbehandleren kan være med til at sikre, at aktiviteterne i forløbet realiseres i praksis. Af bemærkningerne til lovforslaget! Opfølgning: Sker som led i det individuelle kontaktforløb LAB 16 og 18 rettes til. Wiederquist 45\n46 Indsats under ressourceforløb: BESKÆFTIGELSESLOVEN: Modtagere af ressourceforløbsydelse bliver til 2, nr.11 2, nr.11 kan modtage tilbud efter kapitel 10 Vejledning og opkvalificering, virksomhedspraktik efter kapitel 11 og løntilskud efter kapitel 12. 2, nr.11 kan få transportgodtgørelse efter 82 og godtgørelse efter 83 (dog ikke til de første 24 km. Transport). 2, nr.11 kan få op til 13 ugers virksomhedspraktik med mulighed for forlængelse til 26 og derover efter LAB 44 (som ved kontanthjælpsmodtagere med andre problemer end ledighed). Wiederquist 46\n47 Indsats under ressourceforløb: 2, nr.11 skal for at komme i privat løntilskud have modtaget ydelse i min. 6 måneder Løntilskudssatsen for revalidender anvendes efter en vurdering af arbejdsevnen. Der kan ydes støtte til udgifter som er afledt af ressourceforløbet og til personlig assistance efter Lab 76, stk.2 og 3 som for revalidender Wiederquist 47\n48 Ydelsen LAS 68: Personer, der er visiteret til et ressourceforløb efter kapitel 12 a i lov om en aktiv beskæftigelsesindsats, modtager ressourceforløbsydelse. Personen har ret til ressourceforløbsydelse uden hensyn til egen formue og en eventuel ægtefælles indtægts- og formueforhold. Ressourceforløbsydelsen udgør et månedligt beløb svarende til forsørger og ej forsørgertakst for over 25-årige. For unge hjemmeboende uden forsørgerpligt svarer ydelsen til sædvanlig kontanthjælpstakst for denne gruppe. Hvis den unge har forsørgerpligt, kan de udbetales et tillæg. Borgeren har ret til ferie som kontanthjælpsmodtagere. Wiederquist 48\n49 Ydelsen LAS 68, stk.4: Sygedagpengemodtagere: For personer, der forud for visitationen til et ressourceforløb, modtog sygedagpenge efter lov om sygedagpenge, udgør ydelsen et månedligt beløb svarende til den hidtidige ydelse. Ydelsen efter 1. pkt. ophører dog ved udløbet af den periode, hvor personen ville være berettiget til sygedagpenge efter kapitel 8 i lov om sygedagpenge. Er personen inden visitationen til et ressourceforløb omfattet af en forlængelsesregel efter kapitel 9 i lov om sygedagpenge, ophører ydelsen efter 1. pkt. ved udløbet af den periode, hvor personen ville være berettiget til sygedagpenge efter den pågældende forlængelsesregel. Personer, hvis ydelse efter 2. og 3. pkt. er ophørt, modtager en ydelse efter stk. 2. Modtagere af ledighedsydelse og førtidspensionister: Modtager ledighedsydelse pension under forløbet. Wiederquist 49\n50 Når fleksjobbet er tilkendt! Wiederquist 50\n51 Midlertidige fleksjob 70c: 70 c. Jobcenteret bevilger fleksjob for en periode af 5 år, jf. dog stk. 2. Når den femårige periode udløber, tager jobcenteret stilling til, om personen fortsat opfylder betingelserne i 70 for et nyt fleksjob. Stk. 2. For personer, der er fyldt 40 år, bevilger jobcenteret efter det første fleksjob et permanent fleksjob, hvis jobcenteret vurderer, at arbejdsevnen fortsat er nedsat i et omfang, så overgang til beskæftigelse på det ordinære arbejdsmarked ikke er en mulighed, og betingelserne for fleksjob fortsat er opfyldt. Wiederquist 51\n52 Fastholdelsesfleksjob 70 b: 70 b. En person kan kun blive ansat i et fleksjob på den hidtidige arbejdsplads, hvis personen forinden har været ansat på arbejdspladsen i mindst 12 måneder under overenskomstens sociale kapitler eller på særlige vilkår, jf. dog stk. 3. Den pågældende skal endvidere opfylde betingelserne for fleksjob. Stk. 2. Aftalen mellem arbejdsgiver og medarbejder om ansættelse efter de sociale kapitler eller på særlige vilkår efter stk. 1 skal være skriftlig og indeholde oplysninger om, hvilke funktioner medarbejderen har svært ved at udføre eller ikke kan udføre, samt hvilke konkrete skånehensyn, der er aftalt. Arbejdsgiveren skal endvidere dokumentere, at der er gjort et reelt forsøg på at etablere et vedvarende ustøttet job efter de sociale kapitler eller på særlige vilkår. Stk. 3. Stk. 1 finder ikke anvendelse, hvis den ansatte har været udsat for akut opstået skade eller sygdom, og det er åbenbart formålsløst at gennemføre foranstaltninger med henblik på job efter overenskomstens sociale kapitler eller på særlige vilkår. Wiederquist 52\n53 Fastholdelsesfleksjob: For at få arbejdsmarkedets parter til at bidrage mere til at skabe større rummelighed på arbejdsmarkedet, herunder ved brug af sociale kapitler foreslås det derfor, at der stilles krav om, at medarbejdere, der er ansat inden for et overenskomstdækket område, først kan blive ansat i et fleksjob på den hidtidige arbejdsplads, når de pågældende har været ansat på arbejdspladsen i mindst 12 måneder under overenskomstens sociale kapitler. Kravet kan ikke opfyldes ved at være ansat i et fleksjob efter overenskomstens sociale kapitler. De pågældende skal i øvrigt opfylde betingelserne for fleksjob. Af bemærkningerne til lovforslaget Wiederquist 53\n54 Fleksjob selvstændige 70g: Stk. 1 Jobcenteret kan give tilbud om støtte i form af tilskud i fem år til personer, som driver selvstændig virksomhed som hovedbeskæftigelse her i landet, og som 1) har en varig og væsentlig nedsat arbejdsevne i forhold til arbejdet i den selvstændige virksomhed, 2) udnytter sin arbejdsevne fuldt ud i virksomheden, 3) er under folkepensionsalderen, jf. 1 a i lov om social pension, 4) ikke modtager førtidspension efter lov om social pension eller lov om højeste, mellemste, forhøjet almindelig og almindelig førtidspension m.v., og 5) forud for tilkendelse af tilskuddet første gang har drevet den selvstændige virksomhed i væsentligt omfang i mindst 12 måneder inden for de seneste 24 måneder. Wiederquist 54\n55 Fleksjob selvstændige 70g: Stk. 2. Jobcenteret træffer afgørelse om at give tilbud om støtte i form af tilskud til en selvstændig erhvervsdrivende efter forelæggelse for rehabiliteringsteamet, jf. 25 a i lov om ansvaret for og styringen af den aktive beskæftigelsesindsats. Jobcenteret skal på baggrund af rehabiliteringsplanens forberedende del umiddelbart kunne vurdere, om personen opfylder betingelserne for at modtage tilbud efter stk. 1. Wiederquist 55\n56 Løn- og arbejdsvilkår: 70 e. Arbejdsgiveren betaler løn til den ansatte i fleksjob for det arbejde, der bliver udført, jf. stk Lønnen suppleres med et fleksløntilskud, der reguleres på baggrund af lønindtægten og udbetales af kommunen til den ansatte, jf. 70 f. Stk. 2. I forbindelse med etableringen af et fleksjob på en virksomhed skal jobcenteret hurtigst muligt komme med en vurdering af arbejdsevnen i fleksjobbet, herunder hvor mange timer personen kan arbejde i fleksjobbet, og af arbejdsintensiteten. Vurderingen danner grundlag for aftalen om fleksjob mellem den ansatte og arbejdsgiveren. Jobcenteret skal foretage en ny vurdering af arbejdsevnen i fleksjobbet, hvis arbejdsgiveren og den ansatte er enige om ændringen og i fællesskab anmoder herom. Wiederquist 56\n57 Løn- og arbejdsvilkår: Stk. 3. På overenskomstdækkede områder fastsættes løn og øvrige arbejdsvilkår efter de kollektive overenskomster, herunder sociale kapitler, lokalaftaler m.v. samt bestemmelser om løn- og arbejdsvilkår for ansættelse og fastholdelse af personer i fleksjob. Hvis overenskomsterne m.v. ikke indeholder sådanne bestemmelser, eller disse ikke kan finde anvendelse til brug for fastsættelse af løn, indgås aftale om løn mellem den ansatte og arbejdsgiveren, således at bestemmelser i overenskomsten om løn og arbejdstid kan fraviges i det omfang, det er nødvendigt for at fastsætte en løn, der er i overensstemmelse med den ansattes arbejdsevne i fleksjobbet, jf. stk. 2. Jobcenteret og den overenskomstbærende faglige organisation modtager efter aftale med den ansatte kopi af aftalen om fleksjob. Tvister om anvendelsen af overenskomsterne m.v. og om løn og arbejdsvilkår afgøres ved fagretlig behandling og endeligt ved Arbejdsretten. 11, stk. 2, i lov om arbejdsretten og faglige voldgiftsretter finder tilsvarende anvendelse. Wiederquist 57\n58 Løn- og arbejdsvilkår: Stk. 4. På områder, der ikke er dækket af overenskomst, fastsættes løn og øvrige arbejdsvilkår efter aftale mellem den ansatte og arbejdsgiveren. På områder, hvor der findes en relevant sammenlignelig overenskomst, skal parterne tage udgangspunkt i overenskomsten på det sammenlignelige område. Jobcenteret modtager efter aftale mellem arbejdsgiver og den ansatte kopi af aftalen om fleksjob. Det samme gælder den overenskomstbærende faglige organisation, hvis der er taget udgangspunkt i en sammenlignelig overenskomst. Tvister om løn og arbejdsvilkår afgøres i disse tilfælde ved fagretlig behandling og endeligt ved Arbejdsretten, såfremt en af parterne begærer det. I så fald er arbejdsgiveren stillet, som om denne havde tiltrådt den kollektive overenskomst, 11, stk. 2, i lov om arbejdsretten og faglige voldgiftsretter finder tilsvarende anvendelse. Wiederquist 58\n59 Løn- og arbejdsvilkår: Stk. 5. Hvis en ansat i fleksjob udfører funktionærarbejde, jf. funktionærlovens 1, stk. 1, men ikke er omfattet af funktionærloven, fordi pågældende arbejder 8 timer eller derunder ugentligt, skal arbejdsgiveren ansætte vedkommende på funktionærlignende vilkår. Ved funktionærlignende vilkår forstås i denne henseende, at funktionærlovens vilkår gælder som helhed. Wiederquist 59\n60 Overgangsordning ved nyt fleksjob: Hvis en person i et fleksjob efter lovens ikrafttræden påbegynder et nyt fleksjob, bliver den pågældende omfattet af reglerne i 70 c, 70 e og 70 f i lov om en aktiv beskæftigelsesindsats i forhold til løn, ansættelsesvilkår og udbetaling af fleksløntilskud. Dette gælder, uanset om der er en ledighedsperiode mellem de to fleksjob eller om der er indgået en aftale om ansættelse i fleksjob inden lovens ikrafttræden med tiltrædelse den 1. januar 2013 eller derefter. Det betyder, at en aftale om ansættelse i et fleksjob, der er indgået før lovens ikrafttræden med påbegyndelse efter lovens ikrafttræden, skal ændres i forhold til løn og ansættelsesforhold, da ansættelsen vil være omfattet af reglerne i lovens 1, nr. 41 i forhold til løn, opfølgning m.v. Wiederquist 60\n61 Overgangsordning ved nyt fleksjob: Der vil ikke være tale om et nyt fleksjob, hvis det alene er skånebehovet eller timetallet, der bliver ændret. Det samme vil være tilfældet, hvis der ændres i den ansatte i et fleksjobs jobbeskrivelse fx som følge af en forfremmelse, men hvor ansættelsesområdet og opgaverne er sammenfaldende med de hidtidige arbejdsopgaver. Det kan fx være tilfældet, hvis en fuldmægtig bliver forfremmet til specialkonsulent, men ikke ændrer arbejdsopgaver. Hvis den pågældende skifter tjenestested inden for fx en kommune eller fra et ministerium til et andet ministerium, fordi de hidtidige arbejdsopgaver flyttes til et nyt tjenestested, vil der ikke være tale om et nyt fleksjob. Det samme vil gøre sig gældende, hvis to virksomheder fusionerer eller der sker virksomhedsoverdragelse, og ansættelsesmyndigheden dermed bliver en anden, men arbejdsopgaverne og ansættelsesvilkår er fortsat i uændret form. Det vil være tilfældet, hvis der sker omlægning af ressortområder mellem forskellige ministerier fx at opgaver fra Integrationsministeriets ressort område bliver flyttet til Beskæftigelsesministeriets område, og den ansatte i et fleksjob flytter med sine opgaver til Beskæftigelsesministeriet. Det samme vil gøre sig gældende, hvis en statslig institution bliver overflyttet til fx ATP som følge af indførelsen af Udbetaling Danmark. Wiederquist 61\n62 Overgangsordning ved nyt fleksjob: Der vil altid være tale om et nyt fleksjob, hvis den pågældende er ophørt i et fleksjob på grund af kontraktens ophør, afskedigelse eller opsigelse. Hvis den fleksjobvisiterede skifter fra en arbejdsgiver til en anden arbejdsgiver inden for samme eller et andet ansættelsesområde, vil der være tale om et nyt fleksjob, jf. dog ovenstående om skift af tjenestested. Endelig vil det også være at betragte som et nyt fleksjob, hvis en ansat i fleksjob skifter til et nyt ansættelsesområde inden for samme virksomhed/hos samme arbejdsgiver, og løn- og ansættelsesvilkårene er ændret. Det vil fx være, hvis en ansat i fleksjob har arbejdet som pædagog, men på et tidspunkt skifter til administrativt arbejde på samme institution. Wiederquist 62\n63 Fleksløntilskud Lab 70f: 70 f. Kommunen udbetaler fleksløntilskud til personer i fleksjob. Tilskuddet kan højst udgøre et beløb, der svarer til 98 pct. af arbejdsløshedsdagpengenes højeste beløb, jf. 47 i lov om arbejdsløshedsforsikring m.v. Kommunen udbetaler fleksløntilskuddet efter stk. 2-5 månedsvis bagud. Stk. 2. Fleksløntilskuddet nedsættes med 30 pct. dels af lønindtægten i fleksjobbet, dels af anden lønindtægt, indtil den samlede lønindtægt pr. måned udgør kr. (2012-niveau), og herefter med 55 pct. Ved lønindtægt forstås A-indkomst, hvoraf der skal betales AM-bidrag og det samlede bidrag til en pensionsordning, der er led i et ansættelsesforhold. Den ansatte i fleksjobbet har pligt til at oplyse kommunen om eget og arbejdsgiverens pensionsbidrag. Stk. 3. Fleksløntilskud efter stk. 2 og løn udbetalt af arbejdsgiver efter 70 e kan tilsammen højst udgøre et beløb, der svarer til den løn, der udbetales for ansættelse på fuld tid i den pågældende stilling. Wiederquist 63\n64 Fleksløntilskud Lab 70f: Stk. 4. Personer, der under ferie modtager løn eller feriegodtgørelse, er berettiget til fleksløntilskud under ferien. Stk. 2 finder tilsvarende anvendelse. Fleksløntilskuddet kan udbetales under ferieophold i udlandet. Stk. 5. Personer, der modtager løn under sygdom eller barsel, er berettiget til fleksløntilskud i sygdoms- eller barselperioden. Stk. 2 finder tilsvarende anvendelse. Personer, der ikke er berettiget til løn under sygdom eller barsel, modtager syge- eller barseldagpenge efter de regler, der fastsættes i medfør af 49 i lov om sygedagpenge og 34 i lov om ret til orlov og dagpenge ved barsel. Syge- eller barseldagpengene suppleres med fleksløntilskud, således at syge- eller barseldagpengene og fleksløntilskud tilsammen svarer til 98 pct. af arbejdsløshedsdagpengenes højeste beløb, jf. 47 i lov om arbejdsløshedsforsikring m.v. Reglerne om mulighed for ophold uden for Danmark i lov om sygedagpenge og lov om ret til orlov og dagpenge ved barsel finder tilsvarende anvendelse for fleksløntilskuddet, når en ansat i fleksjob modtager syge- eller barseldagpenge. Wiederquist 64\n65 Fleksløntilskud Lab 70f: Stk. 6. Hvis en person, der er ansat i et fleksjob, og som ikke modtager løn under sygdom, mister retten til sygedagpenge, kan den pågældende modtage fleksløntilskud fratrukket det beløb, som personen ville have kunnet modtage i sygedagpenge. Det samme gør sig gældende, hvis der er anmodet om sygedagpenge for sent. Kommunen skal ved udbetaling af det beregnede fleksløntilskud mindst hver 3. måned følge op på, om den pågældende fortsat er ansat i fleksjob. Opfølgningen skal ske, indtil kommunen konstaterer, at personen igen får udbetalt løn. Stk. 7. Hvis ansættelsen i fleksjob ophører under sygdom, ophører fleksløntilskuddet, og personen overgår til ledighedsydelse, jf. 74 a og 74 d i lov om aktiv socialpolitik, hvis pågældende i øvrigt opfylder betingelserne herfor. Stk. 8. Hvis ansættelsen i fleksjob ophører under barsel, ophører fleksløntilskuddet, og personen overgår til barseldagpenge, jf. 34 i lov om ret til orlov og dagpenge ved barsel. Wiederquist 65\n66 Fleksløntilskud Lab 70f: Stk. 9. Personer, der er ansat i fleksjob, bevarer retten til fleksløntilskud ved flytning til en anden kommune. Stk. 10. Kommunen træffer afgørelse om tilbagebetaling af fleksløntilskud, hvis den ansatte mod bedre vidende har undladt at give kommunen oplysninger efter stk. 2, 3. pkt., eller 11, stk. 2, i lov om retssikkerhed og administration på det sociale område, og den ansatte har modtaget fleksløntilskud med urette eller i øvrigt mod bedre vidende uberettiget har modtaget fleksløntilskud. Stk. 11. Stk. 11. Beskæftigelsesministeren fastsætter nærmere regler om beregning af og fradrag i fleksløntilskuddet, herunder regler om, at kommunen skal anvende oplysninger om løn m.v., som fremgår af indkomstregistreret, jf. lov om et indkomstregister, ved beregning af og fradrag i fleksløntilskuddet. Wiederquist 66\n67 Eksempel : Person (P) får løn for 12 timer om ugen (52 timer om måneden) med en månedsløn på kr. (inkl. 15 pct. pension). Fleksløntilskuddet udgør kr. minus 30 pct. af kr. = kr. Da tilskud og løn tilsammen ikke overstiger lønnen for fuldtidsarbejde, nedsættes tilskuddet ikke yderligere. Der indbetales et forhøjet ATP-bidrag på 5 pct. af fleksløntilskuddet, dog maksimalt 500 kr./måneden. Da 5 pct. af kr. er mere end 500 kr., indbetales 500 kr. om måneden. Fleksløntilskuddet er efter ATP-bidraget på kr. Wiederquist 67\n68 Eksempel : Person (P) får løn for 8 timer om ugen (knap 35 timer om måneden) med en månedsløn på kr. (inkl. 15 pct. pension). Fleksløntilskuddet udgør kr. minus 30 pct. af kr. = kr. Da tilskud og løn tilsammen ikke overstiger lønnen for fuldtidsarbejde, nedsættes tilskuddet ikke yderligere. Der indbetales et forhøjet ATP-bidrag på 5 pct. af fleksløntilskuddet, dog maksimalt 500 kr./måneden. Da 5 pct. af kr. er mere end 500 kr., indbetales 500 kr. om måneden. Fleksløntilskuddet er efter ATP-bidraget på kr. Wiederquist 68\n69 Den ledige fleksjobber Wiederquist 69\n70 Ledighedsydelse LAS 74a: Stk.1. Personer, der er visiteret til et fleksjob efter kapitel 13 i lov om en aktiv beskæftigelsesindsats, har ret til ledighedsydelse, indtil de ansættes i et fleksjob. Stk. 2. Personer modtager ledighedsydelse på 89 pct. af arbejdsløshedsdagpengenes højeste beløb, jf. 47 i lov om arbejdsløshedsforsikring m.v., hvis de på tidspunktet for visitationen til fleksjob 1) ville være berettiget til at modtage dagpenge efter lov om sygedagpenge eller lov om ret til orlov og dagpenge ved barsel, 2) modtager sygedagpenge, 3) deltager i revalidering efter en jobplan efter 27 og 28, stk. 2, i lov om en aktiv beskæftigelsesindsats, eller 4) modtager ledighedsydelse efter ansættelse i ustøttet beskæftigelse, Wiederquist 70\n71 Ledighedsydelse LAS 74a: Stk. 3. For personer, der ikke opfylder betingelserne i stk. 2, udgør ledighedsydelsen 1) et beløb, der svarer til den hjælp, der ydes efter 25, stk. 1, nr. 1, hvis de har forsørgelsespligt over for børn, og 2) et beløb, der svarer til den hjælp, der ydes efter 25, stk. 1, nr. 2, hvis de ikke har forsørgelsespligt over for børn. Stk. 4. Personer, der ikke opfylder betingelserne i stk. 2, får ret til ledighedsydelse efter stk. 2, når de har været ansat i fleksjob i 9 måneder inden for de seneste 18 måneder. Stk. 5. Personer, der modtager tilbud om støtte i form af tilskud for at bevare selvstændig virksomhed efter 70 g i lov om en aktiv beskæftigelsesindsats, har alene ret til ledighedsydelse ved ophør af den selvstændige virksomhed, hvis den pågældende er visiteret til fleksjob for lønmodtagere efter 70 a i lov om en aktiv beskæftigelsesindsats. Wiederquist 71\n72 Ledighedsydelse LAS 74b: Stk.1 Det er en forudsætning for udbetaling af ledighedsydelse, at modtageren opfylder betingelserne for at få et fleksjob, herunder står til rådighed, jf. 75. Stk. 2. Personer, der har nået fleksydelsesalderen som fastsat i lov om fleksydelse, kan højst modtage ledighedsydelse efter 74 a, stk. 2 eller stk. 3, nr. 1, i sammenlagt 6 måneder. Herefter kan de pågældende modtage ledighedsydelse efter 74 a, stk. 3, nr. 2 (Ej forsørgertakst). Wiederquist 72\n73 Rådighed LAS 75: Stk. 1. En person, der modtager ledighedsydelse, skal aktivt udnytte sine arbejdsmuligheder for at opnå fleksjob. Personen skal 1) være aktivt jobsøgende, 2) deltage i opfølgningssamtaler efter 74 c i denne lov, samtaler om rådighedsvurderinger, individuelle kontaktsamtaler (jobsamtaler) efter 73 a i lov om en aktiv beskæftigelsesindsats, og møder i rehabiliteringsteamet efter 25 a i lov om ansvaret for og styringen af den aktive beskæftigelsesindsats, 3) tage imod et rimeligt tilbud om fleksjob, 4) tage imod rimelige tilbud efter lov om en aktiv beskæftigelsesindsats, medmindre personen i medfør af 21 f i lov om en aktiv beskæftigelsesindsats om en mindre intensiv indsats ikke er forpligtet til at tage imod tilbud, eller andre tilbud, der kan forbedre mulighederne for at få arbejde, og Wiederquist 73\n74 Rådighed LAS 75: 5) deltage aktivt i rimelige tilbud efter lov om en aktiv beskæftigelsesindsats eller andre tilbud, der kan forbedre mulighederne for at få arbejde 6) lægge sit cv i Jobnet efter 73 d i lov om en aktiv beskæftigelsesindsats senest 3 uger efter personen har opnået ret til ledighedsydelse og deltage i cv-samtaler efter 73 e i lov om en aktiv beskæftigelsesindsats. Stk. 2. Opstår der tvivl om en persons rådighed, skal kommunen afprøve denne. Det kan ske ved at anvende tilbud efter kapitel 10 eller 11 i lov om en aktiv beskæftigelsesindsats. Wiederquist 74


Dansk model, skuespiller, tvvært og sangerinde. Xtra Xtra Ønske Opfyldt Se vindueskigger der lurer på fremmede kvinder klæde sig af eller onanere. CM Ønske Opfyldt Jeg vil gerne se nogle nøgenscener med den dansk skuespiller Lone Hertz, fra film. Ønske Opfyldt Ønsker at se nogle frække billeder med Celina Hilslev der er vejrvært/pige. Ekstra - black men gay massage escort service i danmark - Ekstra - Ønske Opfyldt Se den sexfilm som skulle være endt på nettet med tidligere playboy model Kendra Wilkinson Ønske Opfyldt Ønsker at høre gratis erotiske lydnoveller /oplæste sexnoveller. Xtra Xtra Ønske Opfyldt Se nogle amatør piger der viser sig nøgen frem på webcam for deres kæreste eller andre! Se nøgenbilleder med Malene Hasselblad - 40 år min bare røv. Xtra Xtra Ønske Opfyldt S e noget nøgent evt. Xtra Video Ønske Opfyldt Ønsker at chatte og se frække webcam piger smider tøjet online - Extra - - Extra - - Extra - Ønske Opfyldt Vil gerne se noget frækt med tøj modellen Joanna Bacalso fra filippinerne. Send dit?nske her Denne side er lavet til specielle?nsker og ikke for at f? mere eller flere billeder af noget som allerede er p? Vi vil g?re hvad vi kan for at finde det. Se sexbilleder sexfilm med danske katja kean alias Sussi La Cour før i dag. Ekstra - Xtra Xtra Xtra Ønske Opfyldt Vil gerne se mænd der blive overfaldet/voldtaget af kvinder. Ekstra - - Ekstra - Xtra Xtra Ønske Opfyldt Hejsa. Xtra Xtra Xtra Ønske Opfyldt Ønsker at se Deanna Russo fra den nye knight rider nøgen /topløs. Xtra Ønske Opfyldt Se noget frækt med den super dejlige Laura Christensen, kendt fra film.\nEkstra - - Ekstra - Xtra Xtra Ønske Opfyldt Se piger hævne sig på deres tidligere kæreste ved at kneppe en anden på film. Xtra?nske Opfyldt Se billeder/film med gloryholes (fyr f?r sutter igennem hul i vaeg) Xtra Xtra Xtra Xtra Xtra Xtra?nske Opfyldt Se kvinder bliver taget vildt brutalt af uhyre/monster (tegneserie fiktion) Xtra Xtra Xtra Xtra?nske Opfyldt Vil. Extra - Xtra Ønske Opfyldt Jeg vil gerne se Judy Reyes nøgen, hende fra tv-serien Sacred Heart Hospital - "Scrubs"- Xtra Ønske Opfyldt Se billeder af Julie Zangenberg hvor man kan se hendes black gay escort dejlig sex bryster. Fake-video Ønske Opfyldt kunne tænke mig at se heidi Klum lave nogle upser eller bare nøgen billeder. Pige special eller playboy i Holland. Mascha Vang Ønske Opfyldt H ej jeg vil meget gerne se noget frækt med skuespilleren Lene Maria Christensen. Ekstra - - Ekstra - Ønske Opfyldt Kunne godt tænke mig at se mere med nøgen modellen Bibi som også har lavet porno. Ekstra - Xtra Ønske Opfyldt Se sexbilleder som fyre har smidt online af deres nøgne ekskærester.\nEkstra - - Ekstra - Xtra Xtra Xtra Ønske Opfyldt Ønsker at se gamle og nye Ups og nøgenbilleder af sangeren Aqua Lene (Lene Nystrøm) Ønske Opfyldt Se flotte/smukke modeller nøgen, ikke hardcorre pornopiger! Extra - - Extra - Xtra Ønske Opfyldt Se mørke mulat piger/negerpiger onanerer og få pik foran kameraet. Ønske Opfyldt ville gerne gense, hende den smukke Brøndby fan, som stripper foran et tantra massage for mænd københavn porno med bøsser Brøndby halstørklæde Ønske Opfyldt Se modne husmødre og nabokoner invitere unge fyre ind i varmen. Xtra Xtra Xtra Xtra Ønske Opfyldt Se sportsstjerne i frække situationer eller som viser kønsdele/bryst/røv ved et uheld.\nFra vild med dans. Extra - Ønske Opfyldt Se nøgen billeder af Helle Dolleris og Sofie Stougaard fra filmen Bornholms stemme.\nCharming lady for best time in Aalborg! Lovely, friendly and absolutely sexy girl, who loves a nice talk and enjoyable moments with someone special. Du kan nå at sige glædelig jul til mig i dag, - inden.00! Varmblodig Smuk kvinde bdd Jeg taler dansk perfekt. Mød en varmblodig, eksotisk, Caribien skønhed,- spændende og lidt mystisk kvinde, Med en smuk brun og velskabt figur - og et virkeligt smukt ansigt.\nSend Dit Ønske Til Ønskebrønden. På denne side kan du få dit ønske opfyldt. Hvis du har en bestemt type billeder, du gerne vil se her eller en bestemt person, så skriv en mail, vi vil gøre vores for at dit ønske bliver opfyldt. De ønsker vi opfylder kommer på denne side. Tina er 42 år og single, og når hun sexdater, foretrækker hun en mand med en ekstra stor pik.\nEkstra - Xtra Xtra Xtra Ønske Opfyldt Jeg vil gerne se nogen frække billeder fra den tyske Playmate Jasmin Elmi. Ekstra - - Ekstra - Xtra Xtra Ønske Opfyldt At se en domina binde en mand, gerne på flere forskellige måde - inspiration.


Hjælp: Min kat vil ikke lade mig sove ... - Michelle Garnier Katterådgiver\naf Michelle Garnier | feb 16, 2013 | Kattens kommunikation | 39 Kommentarer\nJeg har set din hjemmeside om hjælp og råd til katteejere, og skriver til dig angående min abyssiner hankat.\nVi har haft ham i 7 år siden han var helt lille. Vi har derudover også hans søster fra samme kuld.\nDer har ikke været noget specielt med ham før, men siden vi er flyttet fra Danmark til Tyskland, hvor vi også\nhar afprøvet noget nyt tørfoder, er han blevet meget vild og aggressiv om natten overfor mig. Han kradser mig i\nhårbunden og “reder” mit hår med sine klør og han bliver ved og ved, indtil jeg står op og giver ham mad…\ngør jeg ikke det bliver han ved, indtil jeg lukker ham ude af rummet, hvor han så kradser desperat på døren og\nmiaver højt og inderligt!! Jeg sover derfor enormt dårligt om natten, kommer til at skælde ham ud og skubbe ham\nvæk, og bliver både ked af det og frustreret, da jeg jo godt ved, at det ikke er hans skyld!!!\nDyrlægen gav os det råd at give kattene mad to gange dagligt og så slut…men hvis der ikke står mad til dem hele\ntiden, bliver hankatten så aggressiv om natten, som jeg beskriver!!! Han er om dagen meget rolig og dejlig og\nligger hos mig og putter og leger, det er kun om natten, når jeg ligger ned og sover, at han gør det.\nHar du nogen råd eller forklaring??? Det ville hjælpe SÅ meget!!\nMange tak og mange hilsner fra Birgit Cecilie\nKære Birgit Cecilie,\nDet er to ting i det du fortæller. For det første katte spiser mellem 10 og 16 gange om dagen, og halvedelen af det spiser de om natten. Så medmindre han er overvægtig og skal tabe sig, så skal han have mad mere end to gange om dagen.\nDet andet er nok at han keder sig om natten og har behov for aktivitet- især nu hvor lyset titter tideligere frem, er katte mere aktive om natten. Han er rimelig uaktiv om dagen, da du sikkert er på arbejde.\nDet med at skælde ud er ikke en god ide, du forstærker faktisk hans adfærd ved at gøre det- så har du kunne en mulighed og det er at ignorere.\nJeg vil købe aktivitetsbolde og fordel hans mad i mange små måltider, som du sætter forskellige steder, således at han bliver nødt til at søge sin mad – ABY katte er meget intelligente og har behov for at blive velstimuleret. Desuden har han sikkert behov for at få kontakt med dig, en kontakt hvor du er nærværende og det kan være at du kan overveje at bruge decideret tid med ham – kvalitetetstid. Desuden har i haft en del forandringer i deres liv med flytning osv og det er en udfordring for ham. Rescue dråber fra Bach, som du kan købe i helsebutikker vil kunne hjælpe ham i den periode. det er blot 4 dråber 4 gange om dagen i hans mad i 3 uger.\nEllers har jeg skrevet meget omkring stimulering og fodring – det finder du på https://michellegarnier.dk/viden/\nDesuden kan du booke en skype session med mig, så vil du får decideret råd og vejledning omkring de problemer som du har. Det koster fra 250,-kr for 30 minutter og op efter.\nJeg håber, at denne mail vil hjælpe dig på vej.\nBirgit Cecilies svar\nMange tak for fik svar! Det giver meget mening, og bekræfter mig også i, at der ikke er noget galt med hverken ham eller mig! Det er mest mig der er hjemme til daglig så det er mig han henvender sig til og er knyttet til, så det er rart at få at vide, hvad jeg kan gøre ved det. Tusind tak!!\nLigenu er vores internet meget langsomt og uegnet til Skype, men har bestilt nyt og hurtigere netforbindelse, så vil helt klart overveje at booke en session på et tidspunkt!!\nMange hilsner fra Birgit Cecilie\nHar du også brug for hjælp til din kat?\nLæs mere om Bachs blomster til dyr\nKarina Olsen\tpå 31. juli 2013 ved 23:07\nVi har en stor hankat på lidt over 7 år som vores unger elsker overalt på jorden. De kan lege med ham og gøre næsten hvad som helst uden han markerer, så han er meget godmodig også over for fremmede mennesker som kommer hos os, men men men tre dage i træk har jeg fået nogle ubehagelig opkald fra en meget vred ældre hunde ejer hvis hund (en ung golden retrievere) bliver angrebet. Manden faldt i dag da hans hund trak afsted med ham og han var mildets talt parat til at aflive vores kat uden at blinke med øjnene. Vi vil jo helst ikke have ufred i kvarteret, men syntes det er meget drastisk at aflive katten. I løbet af de sidste to -tre år er vores kvarter blevet et område hvor der er kommet mange hunde til. Vi kan i de nærmeste haver tælle 5 hunde der ikke var der et par år tilbage – kan det have noget at side? Vi ved fordi den vrede hunde ejer har været forbi flere andre hundeejer at den har været ude med kløerne før, men alle gange har det været ved store hunde. Jeg har selv oplevet andre i området med mindre hunde som dansk/svensk – gravhund som er lidt større end katten selv komme meget tæt på vores kat uden der har været antræk til det mindste. Vores kat virker heller ikke dårligeller anderledes end han plejer, han omgås også fint de andre katte som bor i området og nabokvarteres børnene er vilde med ham fordi han er nem at kæle for! Kan vi gøre noget i forhold til vores kat så vi alle kan være her, er det almindelig adfærd for en kat, hvad kan vi gøre? HJÆLP HJÆLP\nMichelle Garnier\tpå 17. august 2013 ved 18:25\nJeg er ked af at jeg ikke har fået din kommentar før i dag! Hvordan er situationen nu? Det er desværre mange hundeejere, som ikke er glade for katte og tror blot at de må aflive katten. Det må de ikke, der er regler for det. Desuden er det en ændring af loven på vej, som gør det helt ulovligt at “aflive” katte, når katten ikke er ejerens. Heldigvis!\nJeg vil tage en samtale med herren. Alternativet er at holde jeres kat indendørs i den tid hvor hunden er ude. Det kræver at begge parter kan tale sammen. En kat vil angribe en hund, hvis den “føler” at den er truet. Hundejeren skal naturligvis holde sin hund væk fra jeres kat.\nCamilla\tpå 28. maj 2020 ved 5:34\nHej sagden er den jeg har en kat som bliver 1 år til september, han fejer ikk noget er næsten lige tjekket igennem.\nMen han kan finde på at gå fra os ud i gangen og side og miave og så kan du kalde på ham og han kommer, det samme gør han så også kl 5 om morgen, gå fra sengen og Miaver der kan du bare ikk kalde ham til dig.\nHar du nogle gode råd\nMichelle Garnier\tpå 1. juni 2020 ved 14:56\nHej karina, hvis i gør det, så vil han blive ved med at miave for han forbinder med at få kontakt.Du skal kalde ham når han ikke siger noget.\nJane\tpå 8. februar 2014 ved 9:10\nJeg har virkelig brug for hjælp. Vores otte måneder gamle hankat er en skriger. Han er neutraliseret. Han miaver fra kl. 4.30 af om morgenen. Har i nat flyttet ham og hans søster ud i bryggerset. Han skreg stadig, men jeg kunne godt sove fra det. Til gengæld går han så rundt og miaver i løbet af dagen endnu mere. Min mand er i gang med at tale om aflivning og forsøger at få ham til at holde mund ved at sprøjte vand på ham. Det mener jeg jo er helt galt. Hvad gør jeg?\nMichelle Garnier\tpå 10. februar 2014 ved 21:37\nAt sprøjte vand på ham gør det kun værre. Det vil forstærke adfærden i de fleste tilfælde. Straf kan ikke bruges. Hvornår startede ham med at miave på den måde? Og er han orientaler? Visse racer er meget “snakkesaglige” og hvis man reagerer, vil den adfærd igen blive forstærke. Det eneste som virker er ignorering – 100%- dvs. at I skal bruge ørepropper. Til gengæld skal det undersøges hvorfor han miaver så meget? kedsomhed? manglende stimulering? overstimulering? Er han døv? Er han syg?\nhvis det er en af de forskellige årsager, skal det arbejdes på det, og det kan jeg hjælpe dig via en telefonisk konsultation f.eks. Et besøg hos dyrlægen kan være en ide for at sikre jer at han er sund og rask. Kastrationen hjælper ikke med det samme det tager flere måneder før man kan se effekten af den.\nHeidi\tpå 6. november 2014 ved 21:09\nJeg fandt lige denne hjemmeside. Så jeg tænkte om du kunne hjælpe mig? Vi har to dejlige misser de er ca 5 måender nu. Det er en han og hun kat så de skal snart havde snittet. Da vi ikke ønsker killinger. Man kan gøre alt med ham, han er rigtig nem og han er helt besat af mig. Men når den ene for nus så for den anden også så hun katten ikke føler sig over set. Vores hun mis viser gerne mave frem , vil gerne nysse og lege. Men hun er ikke glad for at blive ret på maven. Har du nogle gode råd?\nDet her er hvad jeg har prøvet:\nKæle med hende\nLagt hende på rykken op af mig i skødet( det gør jeg når jeg klipper deres klør, uden de store problemer.\nFinder lege tøj fra for at fjerne hendes fokus\nGod bidder. Fandt ud af at hun ikke kunne tåle det. Så hun for kun tør kost nu.\nSnakke blidt til hende\nLader hende snuse og lege med kammer så hun kan se at den ikke er farlig\nJeg reder dem hver dag siden vi fik dem. Jeg fik også afvide at hendes tideliger ejer at de rette hende. Så hun kendte til det da vi fik hende.\nDet lykkes til sidst at få ret hende men det tager tid. Resten af hendes pejls har hun ikke noget imod at jeg reder. Mens han katten gerne viser maven frem og så kan man bare rede og nussen på maven.\nHun bryder sig heller ikke om at blive løftet hvis man har hånden på maven eller blive nysset der. Sidst hun fik godbidder havde hun dårlig maven og dyre lægen gav os medicin og skånekost fodder. Nu har hun det godt og trives ellers normalt.\nMichelle Garnier\tpå 14. november 2014 ved 18:45\nJeg tænker på at hun kunne have smerter? De fleste katte vil ikke røres ved maven for maven er det meste sårbare sted hos en kat. Når du lægger hende på ryggen bliver hun meget sårbar. Det er bedre at børste hende på maven i siddende stilling, dvs. at hun sidder og du løfter forbene og børster hende på den måde. du sætter dig et sted, hvor du evt. har en spejl, så du ved hvor meget du børster. Har hun knuder i pelsen kan det være at det gør alt for ondt at blive børstet der. Det kan være en god ide at bruge et godt produkt til katte. se på Mysterycoon.dk. Ann-Dorrit er ekspert omkring pels og pelspleje hos katten og kan også hjælpe med de korrekte børster og kam til katte.\nDesuden vil jeg anbefale dig når misserne er neutraliseret at tage dem til en osteopat og få tjekket om deres bevægelsesapparat er ok, da katten bliver manipuleret under operation. Et godt bud er Lone Fabricius thetouch.dk.\nStort tillykke med killingerne.\nChristina\tpå 12. februar 2015 ved 16:07\nJeg faldt over din hjemmeside, da jeg googlede efter hjælp til kat. Da jeg så læste, at der er andre, der har problemer med at få ro til at sove om natten pga. katten, kunne det være at du har et par gode råd til mig. Jeg købte for knap 3 år siden en lille hunkilling, som er en 1/4 mainecoon og ellers huskat. Killingen voksede op indenfor sammen med søskende, en hund og små spædbørn. Jeg holdt hende indendøre og satte hylder med betræk og legetøj op på væggen til hende og købte diverse aktivitetslegetøj. Det gik fint det første år, hvor katten blev mere kælen men på sigt begyndte hun at mjave og lege med persienner, som vækkede mig. Jeg tog hende lidt ud på altanen i snor, men det resulterede blot i, at hun begyndte at skrabe på døren og ville ud. Kort tid efter flyttede jeg i en ny lejlighed med lille fælles have og kattelem, så katten kunne komme ud, når hun ville. Det hjalp dog ikke på det med søvnen, da hun fortsat mjavede og skrabede på diverse døre sen nat/tidlig morgen. Indimellem angreb hun og greb fat om mine ben og bed – ikke noget der gjorde ondt, men ligesom for at markere. For 2 uger siden flyttede jeg og katten op i min kærestes lejlighed på 1. sal. Her er der ikke umiddelbart mulighed for at komme ud og der kan ikke sættes kattelem i døren, idet det er en branddør. De første par dage gik det fint, da katten var nysgerrig og fik tiden til at gå med at udforske. Hun virkede dog meget nervøs og nærmest krøb langs gulvet og gjorde store øjne og farede sammen ved den mindste lyd. Hun lå og sov ved os i sengen hele natten. Hun er dog desværre den seneste uges tid begyndt at mjave lidt sent om natten, men især hopper hun op i vindueskarmen og leger med gardinet eller med lamellerne. Hun har desværre også opdaget døren ud til opgangen og skraber indimellem på den. Vi leger med hende gerne 2 gange dagligt og nusser/børster hende også på hendes måtte, når vi kommer hjem fra arbejde. Vi har købt Feliway, som eftersigende skulle berolige ved evt. stress og flytning, men kan ikke umiddelbart se nogen mærkbar virkning. Har du et godt råd? Vi er bange for, at hun blot vil skrabe endnu mere på døren og mjave, hvis vi først begynder at lukke hende ud i sele. Vi kan godt sætte kattelem i yderdøren til haven, men ikke i hoveddøren, så vi vil skulle lukke hende ud f.eks. om aftenen, når vi går i seng (for ikke at blive forstyrret og eftersom katte er mest nataktive) og så lukke hende ind om morgenen, når vi står op. Vi er dog meget i tvivl om, om hun vil kunne lære/affinde sig med dette?? Håber du vil komme med et par gode råd. På forhånd tak 🙂 Mvh. Christina D.P.\nMichelle Garnier\tpå 15. februar 2015 ved 12:36\nDet problem er nogle år værre end andre år, sidste år var slemt og dette år bliver sikkert også slemt da solens stråler har en styrke, der aktiverer kattens aktivitetsniveau generelt. Nogle katte er mere sensitive end andre. Løsningen er ofte at finde ved at det rum hvor katten opholder sig gøres mørk ved mørklægningsgardiner. En smule lys er nok til at skabe den reaktion. Desuden skal der være mulighed for katten at få mad, især via aktivitetsbræt.\nAt aktivere katten lige ved sengetid er ikke en god ide ligesom at lege med katten kan have bagsider. Det er efter min mening en god ide at katten aktiverer sig selv, for ellers vil katten forvente at blive aktiveret og katte er dygtige til at finde ud at ejerne bidrager til aktivering.Det tyder også på den din kat er en meget aktiv kat, som kunne være glad for klikkertræning for eksempel eller evt. en anden kat – hvis dette kan lade sig gøre. Jeg har skrevet en del omkring stimulering som du vil finde på min side https://michellegarnier.dk/viden\nEr dette ikke nok kan du kontakte mig mhp. en konsultation (tilmelding til nyhedsbrev giver dig nogle fordele hvad der angår.)\nElena\tpå 16. august 2015 ved 11:22\nVi har en skæn MC kastrat på snart 6 mdr. Han er meget social hvilket også er kendetegnet for racen men om natten er han ved at drive mig til vanvid. Han kan ikke tåle lukkede døre og kradser på dem samtidig med at han miaver hjerteskærende indtil vi lukker ham ind. De gange jeg overgiver mig og lukker ham ind i soveværelset er resultatet altid det samme, han ligger sig helt oppe i hoved på mig, spinder, snakker, og maser sin pande ind ved min hals, vikler sig ind i mit hår, snakker lidt og kan i nogen tilfælde også finde på at slikke mig på ørene. Efter 10-15 minutter falder han i søvn. Nogen gange bliver jeg så irriteret at jeg gemmer mit hoved under dynen, og så ligger han sig bare op af mig. Han lader min mand være, det er kun mig at agerer sådan over for. Han blev taget fra sin mor da han var 14 uger så jeg tænker ikke at det kan have noget med det at gøre, men at han nok bare er meget tryghedssøgende. Jeg håber at du Kan komme med et råd der kan få ham til at lade mig bare lidt være (især om natten)\nMichelle Garnier\tpå 20. oktober 2015 ved 19:31\nJeg ser først din besked nu, men håber at du kan bruge mit svar alligevel. Som jeg kan se det, kunne det være at du skulle kæbe en bamse med hjertelyd til ham- købes hos babys-sam f.eks. Mange katte især mco som er meget sociale har godt af at få en bamse, der giver dem tryghed og får dem til at falde til ro. Et varmt tæppe kan også have den effekt. Han søger varm og kærlighed, noget han forbinder dig med.\nJeg tænker også at han måske kunne få glæde af en anden kat, helst mco for den race har sit eget sprog og er som sagt meget social og egner sig typisk til at være flere.\nLonny og Morten.\tpå 18. november 2015 ved 20:48\nVi har et spørgsmål, og det er hvorfor at vores katte altid ligger hos mig om natten, de ligger aldrig hos min mand, og sådan har det været med alle vores katte.\nLonny og Morten.\nMichelle Garnier\tpå 9. december 2015 ved 17:56\nDet kan forklares ved at din mand måske bevæger sig mere end du gør f.eks. eller at de kommer og opholder kort hos ham men mest hos dig. Den anden forklaring kan være at du måske “trænger” til healing. og at kattene healer dig, hvis du har smerter f.eks. Kan det være at du har det?\nCamilla\tpå 14. februar 2016 ved 8:38\nJeg har en steriliseret hunkat på 14 år.\nI det sidste halve år er den begyndt at miave meget i lange perioder.\nDen sidder tit bare og kigger på mig, imens den miaver og miaver.\nDen vil ikke kæles ved, når det er.\nHvis jeg rejser mig, løber den tit ud i køkkenet, som om den er sulten, men den HAR mad og vand og spiser heller ikke mere, hvis jeg har tilbudt den noget andet. Andre gange skynder den sig bare væk, hvis jeg rejser mig.\nOm natten går den rundt i lejligheden og miaver. Den kommer ind i soveværelset og står ved siden af sengen, men hopper ikke op til mig.\nJeg tænker derfor, at det umiddelbart ikke er pga opmærksomhed, den gør det.\nJeg har haft den tjekket af dyrlæge, selvom det er svært, da den bestemt ikke kan lide andre mennesker og skal bedøves, for at de kan komme til den. Tænder osv er fine, alle blodprøver normale osv.\nJeg har fået lidt smertestillende til den, hvis det alligevel skulle skyldes gigtsmerter, men det virker ikke til at gøre nogen forskel.\nKan det være senilitet?\nMichelle Garnier\tpå 14. februar 2016 ved 22:14\nMin erfaring med katte, der miaver, og som begynder på det ude af det blå, er at de kan have smerter eller problemer med deres ører. Jeg ville anbefale dig hvis muligt, hvis hun kan komme i narkose – hun er en lidt ældre dame som 14 år at få lavet en røntgen af hovedet. hvis der ikke er noget at se, kan det være begyndende senilitet. Der er vigtigt at ignore 100% adfærd. I det du rejser dig op og “gør noget” drager du opmærksomhed og på den måde forstærker adfærden. En hver reaktion er en forstærker af adfærden. Men som altid hos mig, skal det være en grundig undersøgelse da over 85% af alle adfærdsændringer skyldes fysiske problemer.\nJulie\tpå 1. maj 2018 ved 6:16\nJeg har en sibirisk killing på 5 mdr som konsekvent vågner og tonser rundt kl4-5.30 hver morgen. Dette er uanset hvor meget der er sket dagen inde og hvor træt hun burde være.\nHar du nogle gode råd mod det? Synes jeg har prøvet alt efterhånden.\nDerudover vækker hun mig også tidligere på natten ved at gå rundt omkring mit hoved for at sove der. Det er jo kun et godt tegn hun vil sove ved mig så det har jeg det fint med, det bliver bare alt i alt ikke til megen søvn når der er fart over feltet kl 5 igen.\nDet skal lige siges at jeg fik hende da hun var 13 uger og hun er steriliseret.\nHåber du har nogle råd til lidt mere rolige morgener.\nMichelle Garnier\tpå 1. maj 2018 ved 17:51\nTillykke med din killing – sibir er dejlige 🙂\nHar du mørklægningsgardiner? for dette hjælper og hun skal have noget at beskæftige sig med om natten, mad, legetøj, bamse – gem gobidder osv. Du har tydeligvis fået en a-kat som er aktivt om morgen … og du skal ignorere når hun vækker dig evt. med ørepropper 🙂\nMathilde\tpå 26. december 2018 ved 9:11\nJeg har set din hjemmeside om hjælp og råd til katteejere, og skriver til dig angående min hellig Birma som er 9 måndeder gammel.\nJeg kan sempelhen ikke sove om natten, da han vækker hele vores familie. Han sover ude på toilet, da vi har to katte og den anden kan ikke sove ude. Fordi det vil han ikke, og så miaver han også. Hellig Birman kan ikke sove, uden den anden kat. Så derfor er de ude på badeværelset, det er kun hellige birman der miaver hele natten, og ikke kan sove.\nVi ved virkelig ikke, hvad vi skal gøre, fordi nu har dette stået på i en måndede eller mere.\nHvor vi altså overhovedet, ikke har fået søvn. vi har også mange gange gerne ville sove ude så vi bare kunne klare alt det man nu skal i hverdagen.\nMichelle Garnier\tpå 28. december 2018 ved 14:32\nTak for din besked – Det er rigtig unge katte, der har det problem for tiden, nogen som jeg normalt ser i foråret. Jeg kender godt til birmaer og vil gerne høre hans miave – for det er vigtigt at finde ud af hvad han “fortæller” på den måde vil jeg også kunne hjælpe ham og jer bedst. du kan sende til micga@mail.dk mange gode hilsner Michelle\nPernille\tpå 7. januar 2019 ved 9:53\nJeg har fået en kat på godt og vel 1,5 år. Hun er tidligere udekat men er nu indekat. Vi har haft hende i 10 dage og har ikke vist interesse for at komme udenfor- så længe hun bliver nusset så er hun glad. Hun trives med at ligge og få nus og selv når hun får mad om morgenen og om aftenen, så skal hun lige nusses først. Hun har ikke vist den store interesse for at være aktiv og vil allerhelst være inde i soveværelset. Hun går ikke ind i køkkenet eller stuen medmindre vi er der.\nMen de sidste par nætter er hun begyndt at miave for at komme i kontakt med min kæreste og jeg. Vi reagere på det og hun hopper op i sengen og vil nusses. Umiddelbart tænkte jeg at ignorere det, men synes det er lidt svært, når hun bliver ved. Vi har prøvet at aktivere/nusse hende Om dagen men hun holder stadig koncert om natten. Den første uge har hun sovet samtidig med os. Har du et godt råd?\nMichelle Garnier\tpå 10. januar 2019 ved 14:53\nEn kat på 1.5 år burde være meget mere aktiv end hun ser ud til være, jeg tænker på at der ville være godt med at fodre hende på en måde at hun er nødt til at bruge hovedet mere. Om natten skal hun ignoreres for ellers bliver det kun værre.\nMangegode hilsner Michelle\nAnne Jensen\tpå 30. juni 2020 ved 11:09\nHej Michelle. Jeg har en Hellig Birma som jeg har haft i tre mdr nu. Hun er 7 år gammel, og flyttet til mig pga at der var en anden kat i huset, og de kuinne ikke sammen. Da jeg fik hende havde hun to år på bagbenene som hun slikkede og gnaskede i. Dyrlægen mente det var stress, så fik piller og salve, Det hjalp også men nu er det kommet tilbage, plus små sår på maven. Men det største problem er at jeg ikke får min nattesøvn. Hun piver og er kontaktsøgende,jeg er oppe fra kl 03.00 og tre til fire gange. Hun skal ikke noget bare få mig op. jeg har snart købt mig fattig i baldrian puder legetøj, vandfontæne, Piller mod uro osv. Jeg er ved at overveje om hun ikke skal være her mere. Det er tæt på skilsmisse, da min mand er endnu mere træt af det. Håber du har nogle gode råd. Vh Anne\nMichelle Garnier\tpå 5. juli 2020 ved 16:42\nKære Anne, Min tanke her at hun skal nok til dyrlægen som nr. 1. Når det er kommet tilbage og hun piver, så kan det være tegn på smerter. Jeg vil anbefale at få lavet en blodprøve på hende og især om nyrerne fungerer som de skal. Jeg sender gode tanker til jer allesammen. Michelle\nSarah\tpå 10. august 2020 ved 5:40\nJeg har lige fået en ny kattekilling men den gider ikke lade mig sove have skal jeg gøre\nMichelle Garnier\tpå 10. august 2020 ved 21:52\nDen skal nok have en bamse med hjerte i, som du kan købe hos Baby san. Killinger kan have svært at falde til ro hvis de ike mærke varme og tryghed. og så skal have nok mad. små portion af mad hyppigt.\nHelle Sommer\tpå 2. januar 2021 ved 7:39\nJeg har er meget stort problem!\nMin elskede hunkat, som jeg fik for 7 år siden, men som er næsten 14 år, mjaver og snakker helt vildt om natten – og det er ved at drive mig til vanvid! I skrivende stund er kl 06, og jeg sidder i sofaen og græder pga endnu en hård nat…..\nHendes larm vækker også min roomie, som overvejer at flytte, og det stresser mig selvfølgelig endnu mere.\nHun er steriliseret, en glad og kærlig kat og jeg elsker hende højt. Dog kan jeg ikke holde den larm ud.\nNogle gange mjaver/skriger hun også om dagen, fx når hun er i kattebakken eller når jeg går. (Kun nogle gange).\nHun har i flere år larmet om natten, men det er blevet tiltagende værre.\nHun er sidst gennemtjekket hos dyrlægen for et halvt år siden, hvor hun også fik konstateret cancer og i den forbindelse fjernet det ene øre – men der var snakkeriet allerede slemt.\nBlodprøverne viste ingenting på de andre organer mv.\nOperationen kom hun også fint igennem – og hun virker på ingen måde generet over det manglende øre + hun hører stadig fint.\nHun har heller ikke umiddelbart smerter/gigt og er som sagt meget frisk.\nDet der for alvor undrer mig er, at når vi sover hos mine forældre, så larmer hun ikke om natten……\nHvad i alverden skal jeg gøre? Jeg ønsker ikke at få en kat mere – og hun skal heller ikke aflives.\nFeliway er afprøvet uden effekt.\nDesuden skal det måske nævnes, at når jeg er stået op, falder hun til ro og i søvn…!\nJeg har prøvet at aktivere hende før sengetid, men det er åbenbart ikke en god ide?\nI løbet af dagen får hun masser af nus og opmærksomhed, men hun sover også meget i løbet af dagen – sikkert pga hendes alder.\n– hun er en blandingskat, hvid med halvlangt hår og tigerstriber rundt på kroppen.\nJeg håber meget på et godt råd.\nVenlig hilsen Helle.,\nHelle Sommer\tpå 2. januar 2021 ved 7:41\nDet skal desuden nævnes, at hun har adgang til mad og vand døgnet rundt.\nMichelle Garnier\tpå 20. januar 2021 ved 12:22\ntak for din besked. jeg oplever at mange ældre katte begynder at miave om natten. Det er ligesom de bliver forvirret og man kan hjælpe dem ved at man har en baby lampe eller en natlampe som er tændt. og man begrænser deres områder, hvis man har et stort sted. Der sker ændringer for ældre katte, bla. deres sanser bliver “dårligere” med tiden.\nDet håber jeg kan hjælpe.\nLone\tpå 21. oktober 2020 ved 3:44\nHej Michelle. Vi har en steriliseret kat på 2,5 år. Vi er lige flyttet i et andet hus. Hun holder os vågne om natten, ved at hun går og miaver hele natten. Vi står op på skift som hvis det var et lille barn. Hun kommer ikke ud endnu, da vi kun har boet her i 4 dage. Hun er vant til at kan gå ind og ud som det passer hende. Hun plejer aldrig at være inde om natten, der er hun på jagt. Kan vi gøre noget så vi kan få vores nattesøvn? De sidste par nætter er jeg stået op kl 2-3 for at underholde hende, så min kæreste kan sove. Håber du kan hjælpe os.\nMichelle Garnier\tpå 29. oktober 2020 ved 10:24\nI skal ignorere hende bla. ved at bruge ørepropper. Hun kunne måske få nogle aktivitetetsbræt med mad, så hun kan underholde sig selv? Og persienner hjælper også 🙂\nAndy\tpå 24. oktober 2020 ved 10:48\nHej Michelle. Faldt lige over din side. Spændene læsning.\nJeg har selv verdens kærligste aby pige på en 8 år. Hun har haft nogen scener med at vække med meget tidligt for at få mad men det har jeg ligesom kureret ved at ignorere hende. Efter noget tid opgiver hun og venter på jeg står op. Der er tørfoder som hun altid kan tage.\nEn anden ting er at hun måske elsker mig så meget og hele tiden vil nusse og kommer lidt for tæt på min næse så bider hun sig fast. Det gør jo vildt ondt. Jeg har prøvet alt muligt uden held.\nEllers har jeg ikke så meget dårligt at sige om hende. Hun snakker måske lidt meget men det gør aby jo og det er bare for at tale ned mig jo.\nMichelle Garnier\tpå 29. oktober 2020 ved 10:22\nDet er en del katte, som ikke kan lade være at bide i næsen. Du kan gør det at du sætte hånden på ansigtet og tjekker hvornår hendes øjne bliver mørkere.\nDet med at vække dig er noget du ignorerer plus at du fodrer hende, sådan at hun har nok om natten. Og desuden hjælper kan det hjælpe med persienner.\nHvor er det dejligt at du har hende på 8. år 🙂\nMikkel Pedersen\tpå 10. januar 2021 ved 3:15\nHej vores ene kat sidder hver eneste nat i vinduet og miaver og det er til langt ud på natten kl er 03:13 lige nu og jeg har ik lukket et øje endnu og sådan er det hver dag hvad kan man gøre for jeg kan ik blive ved med at holde til det\nMichelle Garnier\tpå 20. januar 2021 ved 12:24\nHvor gammel er katten? hvis de er en ældre kat, kan der skyldes ælderen.\nSilke\tpå 4. maj 2021 ved 16:17\nHej Michelle, vi har en indendørs han-kattekilling, blandet race, på nu 5,5 måneder. Især den seneste tid er det blevet et fuldstændig uoverkommeligt problem at han vræler både dag og nat. Han er sund og rask, spiser og drikker, leger og kæler, han er generelt meget tryg ved os og er meget underholdt i løbet af dagen hvor vi hjemmearbejder. Det er blevet et stort problem at ignorere ham, da han larmer så meget at det forstyrrer naboerne. Han har mad til hele natten, kradsetræ og legetøj. Vil det evt kunne hjælpe at få ham kastreret, og er han gammel nok til det? Vi har også tænkt at “lufte ham” og tage ham med ud nu hvor dagene bliver varmere og vi selv derfor er meget ude. Men vi er også bange for at det vil få ham til at mjave endnu mere for at komme ud? Vi håber virkelig det snart stopper inden vi får problemer med udlejer. Vh Silke\nMichelle Garnier\tpå 15. maj 2021 ved 14:53\njeg ville få ham kastreret i en fart for at sige det som der er. Og jeg ville anbefale at du læse mine artikler om stimulering. https://michellegarnier.dk/viden\nLine Holm\tpå 16. november 2021 ved 6:31\nJeg håber at du har er forslag til vores problem. Vi har to katte (han og hun, begge neutraliseret), umiddelbart trives de, lege og slåser med hinanden. Vi er dog nødt til at afbryde “kampene” indimellem da de bliver for voldsomme. De skiftes til at starte disse kampe.\nNå men vi har lidt udfordringer med vores hunkat. Om dagen hygger hun indenfor og ønsker oftest at være inde og hygge i dagstimerne, men om aften (særligt natten) vil hun rigtig gerne ud og ind mange gang. Oftest er hun ude 5 min før hun vil ind. Så er hun inde k 5 min også ud igen.\nVi holder begge katte inde om natten da de er racekatte. Om natten begynder hun ofte at miave, kradse på vinduer og særligt vores vægge (vi har sat staniol op alle steder hun kradser men hun kradser bare oven i stanniolen). Typisk går der en 5-10 min før hun opgiver, men forsøger igen senere.\nVi har sat feliway op også, i tilfælde af at hun skulle være utryg, nervøs eller stresset.\nVi ignorerer den uønsket adfærd og når hun miaver, men vi er ved at opgive og er på nippet til om vi skal skaffe os af med hende fordi vi er bange for hun ikke har det godt ved os, men vi er så glade for den lille kælepot. Håber du kan hjælpe ☺\nMichelle Garnier\tpå 16. november 2021 ved 23:55\njeg synes bestemt at kattene skal være inde om natten, der er alt for mange farer derude på det tidspunkt. I gør det rigtige ved at ignorere hende når hun miaver. Ud fra det du fortæller, ser det ud som hendes døgnrytme er at sove inde om dagen og være ude og vågne om natten? Jeg ville prøve at se om denne ikke kunne rykkes ligeså stille ved at hun bliver stimuleret om dagen med aktiviteter som trætter hende mentalt bla. med aktivitetsbrætte, især hvis hun er aktiv om natten for at hun vil ude og går på jagt? så er det vigtigt med sansestimulering, ikke lege men at arbejde med hendes sanser evt. klikkertræning, agility kan også være godt.\nhvis der ikke afhjælper, kan i altid booke en konsultationer hos mig.\nHold fast i a thun skal være inde !


Lejligheder Miramonti i Sauze d'Oulx - Nortlander\nHer er du: Forside / Skiferie Italien / Sauze d'Oulx / Miramonti\nI den gamle by ligger huset Miramonti, der består af to lejligheder til 4 personer og to lejligheder til 6 personer alle lejligheder er udstyret med køkken samt brusebad og toilet. Kort afstand til centrum og til stolliften Clotes og 5 min fra Sportinia stolliften.\nSauze d'Oulx 2013/14\nNej Afstand til pist\n15 Euro Håndklæder Inkl.\n2 værelser 2 personer\n2 værelser 4 personerLejligheden til 4 personer består af soveværelse med dobbeltseng, opholdsstue med sovesofa til 2 personer, køkken, spiseplads og tv samt bad og toilet.\n2 værelser 5 personer\n3 værelser 6 personerLejligheden til 6 personer består af soveværelse med dobbeltseng, værelse med køjeseng, opholdsstue med sovesofa til 2 personer, køkken, spiseplads og tv samt bad og toilet.\nMere info om Sauze d'Oulx\nSauze d'Oulx ligger i skiområdet "Via Lattea", bedre kendt under det engelske udtryk "Milky Way". Dette omfatter blandt andet skiområderne Sestriere, Claviere og det franske Montgenèvre. Totalt byder området på 400km. Piste til nybegyndere, såvel som øvede. Med et liftkort på seks, syv eller otte dage, får du en dag i Montgenevre gratis.Størstedelen af Sauze d'Oulx ligger under trægrænsen. Dette giver fantastiske nedkørsler i de mange skovpister, og frokosten kan nydes ved en af de hyggelige restauranter i terrænet. Blandt de 400km. Piste byder Sauze d'Oulx på de lidt lettere piste, dog findes der gode off piste muligheder.I dette store områder der byder på godt placerede og velbyggede lifter, kan du nemt komme frit rundt i området, blandt andet til Sestriere, destinationen der var OL vært i 2006, der byder på lidt mere udfordrende skiløb.Sauze d?Oulx er en utrolig hyggelige by med mange små gader, som slingrer sig gennem centrum. Her er der mange muligheder for at benytte tiden uden for skiløbet på en af de hyggelige caféer, barer eller restauranter. Byen passer til dig som ønsker en hyggelig skiferie, i en afslappende by med fantastisk skiløb.\nKm. pister i alt: 400 km Antal pister i alt: 214 Byens højde\nHer finder du aktuelle snemeldinger fra Sauze d'Oulx, snemeldingerne opdateres dagligt i vintersæsonen.\nHoldundervisning, 3 x 3 t., barn 4-14 år\nHoldundervisning, 6 x 3 t., barn 4-14 år\nHoldundervisning, Begynder, 3 x 3 t., voksen\nHoldundervisning, Begynder, 6 x 3 t., voksen\nHoldundervisning, Let øvet, 3 x 3 t., voksen\nSnowboard hold, 3 x 2 t., voksen\nBykort over Sauze d'Oulx


folketidende.dk - Lolland og Falster samlet et sted - Forside - Udland - USA og Storbritannien advarer mod russisk cyberoffensiv\nUSA og Storbritannien advarer mod russisk cyberoffensiv\nIfølge de to lande har Rusland siden 2015 oprustet digitalt og er klar til at angribe med hackere.\n16. april 2018 kl. 22:13\nUSA og Storbritannien advarer mod en russisk cyberoffensiv.\nIfølge de to lande går russisk støttede hackergrupper bevidst efter at ramme computernetværk hos myndigheder, virksomheder og operatører af kritisk infrastruktur rundt om i verden.\nAdvarslen kommer på et fælles pressemøde mellem USA og Storbritannien.\nIfølge de to lande er den russiske cyberoffensiv begyndt i 2015 og kan eskalere til egentlige offensive angreb.\nDet så man i 2017, hvor et cyberangreb med navnet "NotPetya" frigav en ondsindet computervirus, som lammede en stor del af Ukraines infrastruktur samt computere verden over, lyder det.\nAllerede for to måneder siden anklagede USA og Storbritannien Rusland for at stå bag det angreb.\nPå pressekonferencen siger Det Hvide Hus' koordinator for cybersikkerhed, Rob Joyce, at USA er klar til at komme med et modsvar over for Rusland.\n- Vi skubber tilbage, og vi skubber hårdt tilbage, siger han ifølge The Guardian.\nHan understreger, at de to landes udmelding intet har at gøre med fredagens angreb i Syrien, som USA, Storbritannien og Frankrig sammen gennemførte.\nIfølge ham har USA og Storbritannien efterforsket den påståede russiske cyberoffensiv i månedsvis.\nEn talsmand for den britiske regering siger, at "dette er endnu et eksempel på Ruslands ringeagt for internationale normer".\n- Denne gang gennem cyberspionage og aggressioner med det formål at forstyrre regeringer og destabilisere virksomheder, siger talsmanden.\nDer gives på pressemødet ikke navne på ofre for cyberangreb eller yderligere detaljer om de påståede angrebs betydning.\nStyret i Moskva har tidligere afvist beskyldninger om, at det stod bag cyberangreb mod USA og andre lande.\nForældre leder desperat efter deres børn i Mozambique\nViceminister blandt fem dræbte ved angreb i Somalia\nSyrisk milits erklærer endelig sejr over Islamisk Stat\nMunke i Vietnam anklages for at tjene penge på fupritualer\nSaudiskledet koalition indleder angreb mod oprørere i Yemen\n62 har mistet livet i en af de værste industriulykker i Kina\nCyklon rammer Australien og ventes at forårsage massiv skade\nNorsk politi har fundet slæbespor i bortført kvindes hus\nMange forældre og børn er blevet adskilt som følge af den cyklon, der ramte Mozambique for en uge siden.\nDet samlede dødstal er steget til over 700 mennesker i de tre afrikanske lande, der er ramt af cyklonen Idai.\nMilitante detonerer en bil med sprængstoffer i Mogadishu og angriber regeringsbygning, siger polititalsmand.\nGuvernøren i Helmand-provinsen er blandt de sårede, efter to eksplosioner gik af på et stadion.\nMilitsen SDF har nedkæmpet den sidste bastion af Islamisk Stat-krigere i Syrien, oplyser pressetalsmand.\nEt populært buddhistisk tempel i Vietnam har indkasseret tusindvis af kroner på fjerne bedendes dårlige karma.\nEn saudiskledet koalition har indledt et nyt angreb mod houthi-oprørernes lejre i Yemens hovedstad, Sanaa.\n640 personer har modtaget behandling efter en eksplosion på en fabrik i Kina torsdag. Mindst 62 er omkommet.\nBeredskabspersonale, fly og helikoptere står klar til at hjælpe 60 minearbejdere, når cyklonen passerer.\n77-årig præst er stabil, efter at han fredag blev stukket ned med kniv under en messe i millionbyen Montreal.\n26 personer omkommer i brændende turistbus i Kina\nMyndighederne tilbageholder to chauffører, efter en turistbus natten til lørdag er gået op i flammer i Kina.\nNævninge i USA frikender betjent for drab på sort teenager\nEn betjent har forklaret, at han troede, at en 17-årig mistænkt havde en pistol. Teenageren var dog ubevæbnet.\nTopdemokrater: Trump må ikke smugkigge i Muellers rapport\nEn række fremtrædende demokrater i USA kræver hele anklager Robert Muellers Rusland-rapport offentliggjort.\n3000 mennesker marcherer for kærlighed og dræbte i Christchurch\nI stilhed gik flere tusinde mennesker lørdag gennem Christchurch for at hylde ofrene for sidste uges angreb.\nNew Zealand forbyder manifest knyttet til moskéangreb\nDet manifest, der blev lagt på nettet forud for angrebene i Christchurch, er erklæret forbudt i New Zealand.\n59 tyske IS-sympatisører og 60 børn er tilbageholdt i Syrien\nFlere end 40 kvinder med tysk statsborgerskab, der vurderes at være IS-sympatisører, er fængslet i Syrien.\nLænge ventet Rusland-undersøgelse vil vise, om præsident Donald Trump har begået højforræderi, siger lektor.\nDer er igen store demonstrationer mod Algeriets aldrende præsident i Algier og flere andre byer.\nSærlig anklager Robert Mueller har afleveret Rusland-undersøgelse, hvis hovedkonklusioner vil blive fremlagt.\nI brev til parlamentet skriver May, at aftale måske kun kommer til afstemning, hvis der er støtte til den.\nTrump aflyser en række planlagte sanktioner mod Nordkorea\nPræsidenten sætter pris på Kim Jong-un, og han mener ikke, at sanktioner er nødvendige, siger talskvinde.\nIslamisk Stat vil lægge fokus på Irak, efter at gruppen er nedkæmpet i Syrien, vurderer analytiker ved Diis.\nKinas præsident i Rom: Den nye silkevej går begge veje\nKina ønsker økonomisk udveksling og investeringer, som går begge veje, siger Xi Jinping under besøg i Italien.\nTrump vil have tidligere rådgiver i USA's centralbank\nUSA's præsident nominerer en åbenmundet kritiker af centralbanken til en plads i bankens styrelse.\nThailands kupleder smider uniformen ved første valg i otte år\nTo store fløje præger Thailands nye politiske landskab. Valg er et opgør mellem junta og opposition.\nSønderjylland og Sort Sol - UDSOLGT


Tømrerfirma i Brohusene Guldborgsund ⇒ Spar penge på 60 sekunder! | Faatilbudnu.dk\nFind nemt og hurtigt en tømrerfirma Brohusene Guldborgsund\nHvis du er på jagt efter en tømrerfirma i Brohusene Guldborgsund, er det heldigt, at du er landet på vores hjemmeside. Vi har nemlig et stort netværk af tømrerfirmaer i hele Danmark, det betyder, at vi også kan hjælpe dig med, at finde en tømrerfirma i Brohusene Guldborgsund. Det er faktisk super nemt, og det kræver kun, at du trykker på vores “indhent-tilbud-nu-knap”. Herefter vil du blive komme hen til vores indhent tilbuds side. Her får du muligheden for at beskrive din opgave. Et eksempel på dette kunne være:” Jeg søger en tømrerfirma Brohusene Guldborgsund, til at hjælpe mig med noget, som jeg ikke selv lige kan finde ud af.” Så hurtigt er det, og det skal du naturligvis benytte til din fordel. Så hvad venter du på? Indhent tilbud nu og modtag dem inden for 48 timer!\nAlle kan indhente 3 tilbud på tømrerfirma i Brohusene Guldborgsund\nTømrerfirma Mogenstrup Huse Faxe\nTømrerfirma Bovlund Bjerg\nTømrerfirma Sædding Strand Esbjerg\n← Murerfirma Gravlev Rebild\nTømrerfirma Klaringen →