DEBAT: De 10 bud - Rudersdal Avis\nDEBAT: De 10 bud\nAf Gert Lassen, KV17-kandidat for Folkelisten.dk\nNår Folkelisten.dk sætter sig ved bordet, sammen med det resterende repræsentative demokrati, vil vi som det første komme med følgende 10 forslag:\n1 - Der skal afholdes kommunal afstemningsvalg om borgernes ønske om at blive tilbageført til tidligere kommuner hhv. Birkerød og Søllerød, også kaldt #RUDERSDALSKILSMISSEN\n2 - Den planlagte 20 mio. kr. investering i skattely i'Pads skal annulleres.\n3 - Forslag til straksomstilling af kommunens fossile bilpark ved indkøb af 100 stik hybrid-/elbiler, fra forskellige lokale leverandører, til brug for borgernære opgaver der kræver lokal kørsel i kommunen/kommunerne.\n4 - Etablering af Birkerød - og Søllerød Nærstationer på eksisterende brandstationer i hhv. Nærum og i Birkerød, hvor nærpoliti i samarbejde med Nordsjællands politi, lokal skadestue i samarbejde med lokale lægehuse, og kommunens transportservicecenter-funktioner mv., skal etableres og koordineres.\n5 - Etablering af “100-klips klippekortet” så borgerne selv kan bestemme hvad, hvor og hvornår de vil udnytte deres “velfærdstilgodehavende.” Nogle vi fokusere på rengøring efter behov, andre på bad når det er nødvendigt, alt imens andre måske vil foretrække at bruge et klip i kommunens biograf m.v.\n6 - Straksetablering af aftenbelysning på eksisterende udendørsboldbaner i Vedbæk og Rundforbi med efterfølgende behovsanalyse for at udvide banekapaciteten på vores idræts-\n7 - Nedlægge Jobcenter funktionen og igangsætte et tværkommunalt samarbejde mellem erhvervslivet, handelsforeningerne og Kommunernes ansvarlige på aktiveringsområderne.\n8 - Igangsætte “løsladelsen” af “kolde hænder” så de kan flyde til det private erhvervsliv, der hungrer efter “intellektuel kompetence” og således frigøre et væsentligt 2-3 cifret millionbeløb på årsbasis der skal tilflyde flere varme hænder og borgernære behovsaktiviteter.\n9 - Sætte forslag om at sænke grundskylden til 16 promille, som er mindst lovlige faktor p.t. og samtidig lave strategiplan for at få mulighed for at afvikle grundskylden, og sende den i graven, over de næste 10-15 år.\n10 - Forslag til etablering af kommunalt nærdemokrati, hvor ideer, projekter og investeringer af en vis størrelse, sendes til borgerafstemning på kvartalsbasis såfremt der f.eks. er indsamlet et repræsentativt antal underskrifter til at fremme sagen.


Kvinde tiltalt for spytklat mod Pia K – Ekstra Bladet\n7. nov. 2011 kl. 11:50\nKvinde tiltalt for spytklat mod Pia K\nPolitiet har foretaget dna-analyse af slimet spytklat, der endte på en TV2-mikrofon\nPia Kjærsgaard til koncert med Dolly Parton sammen med sin mand i Forum, hvor hun efterfølgende blev spyttet efter. Foto: Mogens Flindt\nPia Kjærsgaard var centimeter fra at blive ramt af en slimet spytklat, efter hun havde været til koncert med den amerikanske countrystjerne Dolly Parton i Forum i København d. 25. august i år.\nNu er en 34-årig kvinde blevet tiltalt for 'at have overfaldet Pia Kjærsgaard i anledning af dennes beskæftigelse som folketingsmedlem'.\nKvinden er tiltalt for vold eller trussel om vold mod en person, der handler i offentlig tjeneste, subsidiært for hån eller fornærmelig tiltale mod samme.\nEndte på mikrofon\nIfølge anklageskriftet spyttede kvinden mod Pia Kjærsgaards ansigt på kort afstand, hvorved spytklatten ramte en mikrofron, der blev holdt i Pia Kjærsgaards brysthøjde.\nHele 'snotterens' tur blev fanget af et TV2-News' kamera, der var i gang med at lave et interview med DF-lederen om hendes koncertoplevelse. Men man kan ikke se, hvem, der sendte klatten afsted, og DF-lederen talte bare professionelt videre, som om intet var hændt, mens journalisten behændigt lige drejer mikrofonen en halv omgang.\nDen 34-årige kvinde blev efterfølgende tilbageholdt af Pia Kjærsgaards bodyguards og senere overgivet til politiet.\n- Min klient har valgt ikke at udtale sig yderligere, end hun har gjort. Hun erklærer sig ikke skyldig. Vi finder, at der er beviser for, at hun ikke er skyldig, siger hendes forsvarer, Kim Krarup, til ekstrabladet.dk.\nIfølge forsvareren er der foretaget en dna-analyse af spytklatten, så man kan fastslå, hvem der er ophavsmand til spytklatten.\nLæs også: Anholdt for at spytte efter Pia Kjærsgaard\nForsvareren fortæller, at hans klient havde været til koncert med et selskab, der sad foran Pia Kjærsgaard og hendes mand i Forum.\n- De opførte sig ordentligt. Og det er min opfattelse, at der var en eller anden hyggelig stemning mellem hende og Pia Kjærsgaard og hendes bodyguards, fortæller forsvareren.\nEfter koncerten stødte den 34-årige kvinde på nogle andre, hun kender, og de hidsede måske hinanden op, siger forsvareren.\n- Min klient fastholder, at hun alene har foretaget en 'sydlandsk gestus', der KAN se ud som om, hun spytter efter - i dette tilfælde - Pia Kjærsgaard. Men gestussen er netop alene en gestus. Måske for at vise sin foragt og mening om det, Pia Kjærsgaard står for. Men der er ikke sket afgivelse af kropsvæsker mod Pia Kjærsgaard, siger Kim Krarup, der mener, at politiets efterforskning har været mangelfuld.\n- Politiets efterforskning har alene koncentreret sig om den kvinde, som var mest iøjenfaldende under og ude foran koncerten. Der er ikke foretaget afhøring af det selskab, som min klient var i under koncerten. Efter koncerten møder min klient en anden gruppe bestående af fjerne bekendte. Politiet har afhørt én fra den gruppe, siger forsvareren.\nPolitiassessor Lisbeth Thyssen ønsker ikke at gå ind i bevismaterialet i den konkrete sag og har ingen kommentarer til, hvorvidt der foreligger en dna-analyse i sagen.\nHelt generelt siger hun, at det ikke er afgørende, om spytklatten rammer. Alene det, at man spytter på kort afstand, men måske ikke er 'præcisionsspytter', kan høre under den bestemmelse, som der er rejst tiltale for.\nOmkring det generelle strafniveau i denne slags sager, siger politiassessoren:\n- Der er selvfølgelig varianter. Hvis du slår en tjenestemand ned, og han får en skade, er det en helt anden alvorlig sag end en situation, der er mere ren verbal, eller hvor man måske spytter og så uden at ramme. Det er ren proportionalt, siger hun.\nDerudover er den tiltaltes personlige forhold også afgørende for en eventuel strafudmåling.\nSagen skal for retten til næste år.


Biohack.dk alternativer ⇒ 14 webshops med bedre ratings\nEn del online outlets som Biohack.dk tilbyder efterhånden diverse forskellige fragtformer. En af dem der er mest populær er i dag at få bragt ordren til en pakkeshop, fordi det giver dig fuld fleksibilitet til at hente de bestilte varer fra Biohack når du har mulighed for det. Fragttypen er altså i høj grad simpel, og typisk tillige den mest betalelige leveringsmulighed.\nDu kan også beslutte dig for at vælge at få sendt til din adresse eller til din arbejdsplads. Fragtmetoden er almindeligvis en lille smule mere omkostningsfuld, men derudover ret smart. Den prisbilligste leveringsversion er unægtelig selv at hente pakken, men dette forudsætter at du opholder dig nærved Biohack.dks lager.\nFragttiden er jo vældig udslagsgivende forudsat man mangler din pakke om få sekunder, og af den grund er det nemlig klogt at man kigger nærmere på den forventede leveringsdato for den relevante vare.\nStørstedelen af shops på nettet tilsiger dag-til-dag fragt på mange af shoppens varer, men husk at det er forudsat at ordren lægges forud for et fastsat tidspunkt, med hensynstagen til at de har udsigt til at kunne nå at få varerne betjent før Biohack har fri.\nIndtil flere internet foretagender garanterer fragt uden betaling, men i de fleste tilfælde kræver det at du køber for en konkret pris. Som alternativ kunne man snuppe den prisbilligste fragttype, hvilket i mange tilfælde – uanset om du er ved Odense, Nykøbing Falster eller Lemvig – er at få kørt din ordre fra Biohack.dk til et afhentningssted.\nDet er jo efterhånden super fremkommeligt for alle og enhver at vurdere prisniveauet fra flere e-firmaer, og altså har masser af internet selskaber i Danmark ikke kunne lade være med at nedskære salgspriserne på en række af deres produkter – til børn og babyer, og samtidig også til herrer og damer – enormt, og endda nogle gange sikre fri fragt.\nDet kan dog imidlertid vise sig lukrativt at analysere indtil flere online butikker udover Biohack.dk efter tilbud forinden du gennemfører din handel, sådan at man er sikret at få den skarpeste pris.\nDu bør ikke desto mindre være klar over, at såfremt en butik på nettet forhandler en vare for en udsalgspris der kan virke grænseløst fremragende, så burde det ofte være et karakteristika der viser en falsk internet butik. Køb med gængse betalingskort er på den anden side inkluderet i et regelsæt, hvilket passer på dig overfor snydagtige internet foretagender.\nVi tilråder generelt kortkøb eller mobilbetaling. Alternativt burde du overveje et tilbud hos Biohack.dk som fx ViaBill, i tilfælde af at du hellere vil klare pengene senere.\nInden nogen køber i en e-butik burde de principielt se på e-butikkens betingelser, det er dog mange gange ikke super spændende.\nEt nemt alternativ kan derfor være at bemærke hvorvidt Biohack er e-mærke tilsluttet, som typisk er en antydning af at e-forretningen lever op til den officielle danske lovgivning, udover at webbutikken løbende besøges af fagfolk som har ekspertise inden for de gældende vilkår. Dette er desuden en god mulighed for at blive hjulpet, for så vidt du forvoldes udfordringer med din shopping.\nForuden dette slår vi et slag for at køber er sat ind i de grundlæggende regler der er gældende for handlen, som for eksempel hvilken returpolitik Biohack.dk anvender. I den forbindelse er det tilmed relevant, at man stadig bibeholder ens ordrekvittering, således man når som helst vil kunne vidne om sin shopping, ligegyldigt om du skal købe gave til en dame eller herre.\nTrustpilot giver dig nogle sikre muligheder for at se nøjere på en stor portion tidligere brugeres reflektioner og på grund af dette er det prisværdigt, at du gennemgår Biohacks ratings forinden du køber.\nFacebook indebærer tillige en række fremragende genveje til at få indblik i Biohack.dks pålidelighed. Tilmed ses mange netshops som tilbyder folk at meddele en kritik af ordreforløbet, som desuden må udnyttes til at få et indblik i tilfredsheden hos kunderne.\nHjemmesiden finansieres af reklameindtægter. Vi arbejder sammen med et hold af forhandlere på nettet idet vi formidler firmaernes tilbud, og opnår kommission i tilfælde af at en af de besøgende på vores side laver en ordre.\nAnvisninger omkring varer og firmaer på nettet understøttes løbende, men vi kan ikke give garantier imod ændringer der muligvis er foretaget efter at vi sidst opdaterede vores oplysninger.


At gå over stregen hvo intet vover intet vinder / Tænker ballerup\n26.03.2018 Laustsen Sara\nklogt at bemærke, at i lighed med tidligere tiders opdagelsesrejser vil nutidens nye eventyr også. Unilyze ApS, der er specialiseret i kortlægning af og rådgivning om netværk. OpenSubtitles2018.v3 en Risk nothing, you gain nothing. Da Men hvo intet vover, intet vinder. Det er livsglæde, så det basker! Sæt ikke dit lys under en skæppe. Men man skal række efter det, man ikke ved, om man kan. Vi dør af mangel på liv. Tre typiske årsager til udvælgelsesskævhed, mangel på eller uklare og utilgængelige guidelines for projektsammensætning. Jeg vil ikke pakkes ind i vat.\nEn tredje årsag til at det er så svært at sammensætte projekter med ægte forskellighed, er at der mange steder hersker en tordenskjoldskultur. Da Hvo intet vover, intet vinder! OpenSubtitles2018.v3 en No guts, no glory.\nDet er ikke en ledsage kort små liderlige piger let øvelse at tilvejebringe en erkendelse af, at man lider af og under udvælgelsesskævhed. Man skal smede, mens jernet er varmt. OpenSubtitles2018.v3 en Hey, nothing ventured, ledsage kort små liderlige piger nothing gained. De har helt sikkert ret. Tomme tønder buldrer mest, når katten er ude, danser musene på bordet. A llerede salig Søren Kierkegaard noterede sig, at danskerne russisk fisse thai massage i esbjerg er et folk uden lidenskab. OpenSubtitles2018.v3 en I can't tell you what she'll say, but. Denne plakat ligger under kategorien Ordsprog, som kun indeholder flotte og stilfulde plakater med gamle ordsprog som har overlevet i eb dk side9 gratis dansk porno århundreder. Tatoeba en No risk, no reward. Saml appetit ude, spis hjemme, slå ikke større brød op, end du kan bage. Hvorfor har visse medarbejdere behov for at byde sig til konstant? Oversættelseshukommelser er skabt af mennesker, men tilpasses ved computeren, som kan forårsage fejl. I disse tilfælde er det op til lederen selv at sammensætte holdet, også det sker som regel mere eller mindre ud fra lederens egen mavefornemmelse eller som han/hun nu gjorde sidste gang. For mange kokke fordærver maden, nogle bygger læhegn, mens andre bygger vindmøller. Det er fint med ildsjæle i organisationen, men nogle gang er det værd at kigge bag om kulturen. Hvis du vil sørge for at dine gæster får et par vise ord med på vejen, eller du selv har et mantra du lever efter, og godt kunne tænke dig at flette det ind i indretningen, er Ordsprog-serien lige noget for dig! D er er ingen grænser for, hvad man ikke kan, hvis man aldrig prøver!\nNår vi har et budskab der er svært at formulere fordi det handler om mere end bare ord, så finder vi en masse overspringshandlinger.\nBondage filme high heels porno 204\nat gå over stregen hvo intet vover intet vinder 709\nSex store bryster uterin prolaps smerter Body to body jylland mille escort\nAt gå over stregen hvo intet vover intet vinder 884


BendixBakes: Frugtskål til babyshower\nI dag har vi holdt babyshower for min søde veninde Lily. Der var overflod af diverse kager, brød, frugt og selvfølgelig en masse gaver! Jeg stod for frugten og var blevet inspireret da vi var til dåb i Aalborg i starten af april, hvor min venindes mor havde lavet den fineste baby dekoration.\nJeg har her forsøgt at reproducere den, men fik desværre ikke taget billeder udervejs.\nJeg håber vejledningen alligevel er forståelig, hvis der skulle sidde nogen derude der skal holde barnedåb eller baby-shower i den kommende fremtid. Den er faktisk betydeligt lettere at lave end den ser ud ;) Har forsøgt at tegne de første steps i stedet.\n1 pakke blå vindruer\n1 pakke tandstikker\nSkær en tynd skive af vandmelonsskallen på bunden således at står mere fast, men pas på ikke at skære hul igennem.\nSæt en elastik horisontalt på midten af vandmelonen og derefter en elastik vertikalt lidt til venstre for midten for at markere vognen - se tegning længere nede.\nSkær derefter det markerede område ud med en kniv, så du får et omrids der minder om en barnevogn\nUdhul vandmelonen - gem enten stykkerne til at fylde vognen med eller gør som mig og lav melonvandis :) Opskrift kommer senere.\nNu til hjulene: skær fire lige store skiver appelsin og fire lige store skiver lime. Læg en limeskive ovenpå appelsinen og saml den med en tandstik. Gentag fire gange og sæt dem på siden af vandmelonen som hjul. Slut af med en halv vindrue på hver.\nBabyhoved: Halver cantaloupe melonen og skær skallen væk. Forsøg at fjerne kanter og få den så rund som muligt.\nØjnene er lavet af vindruer fæstnet med tandstikker og næsen af spidsen af et jordbær.\nSkær et lille hul til sutten\nAfslut evt. med en sløjfe\nFyld vognen med den ønskede frugt og placer babyhovedet for hovedenden.


Søg efter hotel i Bogogno\nRelais Cà Nova Guest House...Værelsespris per nat fra DKK 838Cascina del Tempo Sospeso...Værelsespris per nat fra Villa Paradiso...Værelsespris per nat fra Casa delle Rose...Værelsespris per nat fra Bogogno Golf Resort - Front Row Villa...Værelsespris per nat fra Flere områder i Bogogno\nBogogno tilbyder den perfekte kombination af ro og underholdning i Novara. Med sine mange oplevelsesværdige attraktioner, vil denne eftertragtede del af byen altid imponere dig. Bogogno er velsignet med livlige omgivelser, udsøgte restauranter, butiksgader og smukke seværdigheder. Nyd adgangen til Agoda.com's bedste tilbud, når du vælger et ophold i Novara. Du kan se en komplet liste over de bekvemmeligheder, som hotellerne tilbyder og finde det sted, som passer dig bedst. Fortæl os hvornår du helst vil rejse til Bogogno, og vi vil fortælle dig om de bedst ledige priser på hotelophold.\nUdvalgte hoteller i Bogogno, Bogogno Populært valg!\nFor rejsende der gerne vil opleve synet og lyden af Cressa, så er Relais Cà Nova Guest House det...\nHvis du leder efter et godt beliggende hotel i Cressa, så er Cascina del Tempo Sospeso et rigtig...\nUanset om du er turist eller forretningsrejsende, så er Villa Paradiso et fantastisk...\nFor rejsende der gerne vil opleve synet og lyden af Cressa, så er Casa delle Rose det perfekte...\nSe alle hoteller i Bogogno\nHoteller i Bogogno: Casa delle RoseCascina del Tempo Sospeso


Ordsproget - Wikisource\n←Mor og Søn\nMens Aarene gik —\nHans Goul og hans Slægt→\nGyldendalske Boghandel Nordisk Forlag Kjøbenhavn 1922\nMens Aarene gik.djvu Mens Aarene gik.djvu/13 77-91\nDer var Helligforsamling ude ved Thomas Boels i Mosegaarden.\nDet var en Søndag Aften først i September, Himlen var overtrukken og sort, truende Tordenskyer jog sammen allevegne fra, og skønt Klokken kun var mellem syv og otte, var det helt mørkt inden Døre.\nSelv ude til fri Felt var Luften trykkende, men værre var det inde. Og hos Thomas Boels, hvor hele Byens "lille Flok" var samlet i Dagligstuen, var der godt lummert under det lave Bjælkeloft.\nDer var ogsaa meget tæt lukket, ikke en aaben Sprække ved Døren noget Steds og ikke et Vindue paa Klem. Det var Missionær Niels Olesen, der skulde præke, og han satte Pris paa, at "Brødrene og Søstrene i Herren" kunde have det for sig selv.\nOppe for Bordenden stod et tykt Tællelys og brændte med en noget døsig Flamme, foran det laa en glinsende ny sort Bibel, og foran den igen havde Niels Olesen staaet og præket: Det var om "Guds lille Finger", han havde udlagt. Det var vigtigt altid at kunne blive ledet af "Guds lille Finger", sagde Niels Olesen, men det var en Gunst, der kun kunde komme de udvalgte til Gode. Men hørte man til de sande troende, da kunde det lykkes os at se "Guds lille Finger" allevegne i Styrelsen med os, og just at naa dertil var stort og skjønt.\nDet var Hovedindholdet af Niels Olesens Præken, og herover havde han talt en god Time. Men det er en lang Tid, naar der er Torden i Luften og kvalmt og lummert i "Bedesalen". Der var da ogsaa flere af Forsamlingen, der havde blundet stærkt med Øjnene og nu og da nikket lidt, og en enkelt, den maveføre Jordemodermand, havde en Tid rentud snorksovet.\nNu havde man sunget et Par Salmer og en "aandelig Sang", der stod i een af de Sangbøger, Niels Olesen forhandlede, og Forsamlingen havde faaet noget af Døsigheden rystet af sig.\nNiels Olesen gik frem og tilbage over Gulvet bagved Forsamlingen, der væsentligst var plaseret rundt om Langbordet, — en fire, fem Kvindfolk sad der dog paa nogle Stole omkring ved Kakkelovnen. Han gik og talte indtrængende, men noget mindre salvelsesfuldt end under Prækenen, om Nødvendigheden af at fordybe sig i den hellige Skrift, "der giver en sikker Anvisning til at leve et gudeligt og saligt Liv", — som skrevet staar i 2. Tim., 3. Cap. "Den hellige Skrift kan gøre dig vis til Salighed ved Troen paa Christus Jesus. Den ganske Skrift er indblæst af Gud og nyttig til Lærdom, til Overbevisning, til Rettelse, til Optugtelse i Retfærdighed, at det Guds Menneske maa vorde fuldkommen dygtiggjort til al god Gerning". — Denne Verden var en Jammerdal, og fuld af Synd og Skyld, sagde Niels Olesen, derfor burde man til enhver Tid have den hellige Skrift ved Haanden, at man kunde søge "Rettelse og Optugtelse" deri. Ethvert Guds Barn burde have Biblen liggende paa sit Bord, og med Mærker ved de Skriftsteder, hvor den Helligaands Kraft føltes stærkest virkende, da kunde han sige, at han altid var nær ved Gud og hans Aand og Naade.\nOg let henkastet lod Niels Olesen her Forsamlingen forstaa, at de, der ikke allerede havde Bibelen, kunde faa den til Købs nu straks, Niels havde været saa betænksom at bringe en lille Beholdning med sig. Der var baade til to, fire og seks Kroner.\nNiels Olesen tørrede sin hede Pande. Han havde nærmet sig Hjørnet af Bordenden, hvor den flunkende nye Bibel laa, og hans højre Haands Fingre famlede just ved Korsets Tegn over dens sorte Bind.\nDer var ingen, der sagde noget. En og anden skrabede let med Fødderne under Bordet og flyttede sig paa Sædet, andet skete ikke.\nNiels stod imens med Ryggen mod Dørkarmen, han saae med stikkende Øjne henover den noget træge Forsamling.\nSiden gik han ned langs Rækken, der sad paa Langskamlen og klappede dem paa Skuldrene sigende: "Hvordan har du min Broder (eller Søster) det med Jesus?" — "Har du annammet den Helligaand?" — "Har du smagt Lammets søde Blod?" og flere indtrængende Spørgsmaal.\nMen herved blev de fleste forlegne, for det var nu ikke alle, der saa med lige stor Tillid til Niels Olesen, som ogsaa var ret ny i Kredsen, og som ikke altid havde Held til at vinde Menighedens Bifald.\nDa der kun var faa, der svarede ham paa disse Spørgsmaal, fandt han efter en lille Pavse paa at opfordre Medlemmerne til at staa frem og bekende deres Synder. Det mente han kunde være Bekenderen, som gik og følte sig trykket, til stor Lettelse og til Styrkelse i Troen, og det kunde tillige være Forsamlingen til Opbyggelse; thi sandelig, da vilde Menigheden hjælpe den svage Broder eller Søster med Bønner og Paakaldelser, "at Jesus maatte komme til ham med sin Naade og give ham at drikke af Lammets Blod".\nNiels Olesen tørrede sig atter over Panden, og hans Øjne foer bag Lommetørklædet skævende benover den tilbageholdne Forsamling, — næsten som han vilde sige: Kom dog frem een af Jer, bare for en Afvekslings Skyld! Forstaar I ikke, det er drøjt ene Mand at skulle trække det hellige Læs? —\nMen det saa ikke ud til, at nogen vilde efterkomme Opfordringen.\nDa rejste endelig Landhandlerens Karine sig.\nHun havde siddet i Bænkekrogen deroppe ved Overbordenden, hvor Niels Olesen havde staaet og præket, og mens flere havde haft Vanskelighed ved at holde Døsigheden paa Afstand, havde Karines Øjne hængt ved Niels Olesens Læber med en brændende Nidkærhed.\nNu var hun meget rød i Kinderne og slog Øjnene bly ned; men saa man nøje til, syntes der i Mundkrogene at være som en Antydning af Smil. — Naa, men Karine slog sig for sit fyldige Bryst sigende:\n— Herre Jesus Christus, min Frelsermand, jeg bekender, at jeg er et skrøbeligt Menneske, "der synder daglig meget, og fortjener vel idel Straf", som skrevet staar, men efterdi, jeg elsker dig, Jesus, beder jeg, at du for denne min Kærlighed vil være mig naadig og forlade mig min Skyld. —\nJesus, se i Naade til en Synderinde!\n— Mere blev det ikke til, saa sank Karine ned paa Bænken.\nAmen! lød det.\nDet kom fra Stafen Søvsø, en lang, skraaskuldret Ka'l med et skarptskaaret, forslagent Ansigt. Han sad og bredte sig for den anden Bordende og fulgte med sine smaa, grønne Øjne aarvaagent alt, hvad der foregik.\nNiels Olesen var gaaet istaa midt paa Gulvet. Han skuede mildt og sødtforbarmende op paa Karine.\n— Amen! I Jesu naadige Navn! forstærkede han Stafens Udbrud.\nOg straks efter stod han oppe for Bordenden ved Karines Side.\n— Ja, Karine, det er jo saa', — da, ihvert Fald med de fleste af os, at vi kan synde, synde af Skrøbelighed. Hvor meget vi end stræber mod Helliggørelsen, saa maatte vi dog — altsaa ihvertfald de fleste af os — bekende, som skrevet staar i Fil. 3—12, "at vi ikke allerede haver grebet det, eller allerede er fuldkomne, men vi jager derefter, om vi dog kunde gribe det, efterdi vi selv er grebet af Christus Jesus". — Brødre og Søstre i Herren, "jeg agter ikke mig selv at have grebet det; men et gør jeg: forglemmende hvad der er bagved, og rækkende efter det, som er foran, iler jeg mod Maalet til det Klenodie, som hører til Guds Kald herovenfor i Krestus Jesus!"\n— Husk Karine, at Jesus siger Matth. 7—7—8. Vers, "beder, saa skal Eder gives, søger, saa skal I finde, banker, saa skal Eder oplades; thi hver den, som beder, han faar, og den, som søger, han finder, og den, som banker, ham skal oplades". — Og ydermere vil jeg sige til dig, du min elskede Søster i Herren, hvad skrevet staar i Davids Psalme 42—12: "Hvorfor er du nedbøjet min Sjæl, og hvorfor bruser du i mig? bi efter Gud!"\n— Ja, Karine, jeg siger "bi efter Gud!" — bi efter din Brudgom, — din rette Brudgom! — Og du skal se, om du vaager og beder, da vil Brudgommen komme til dig sigende: Staa op og følg mig, Karine, thi du og jeg skal vorde et i Christus Jesus, vor Frelsermand! — Og da skal Brudgommen "aftørre hver Taare af dine Øjne, og Døden skal ikke være mere, ej heller Sorg, ej heller Skrig, ej heller Pine". — "Værer ikke bekymret for noget", elskede Søster i Herren, "men lader i alle Ting dine Begjeringer komme frem i Bøn og Paakaldelse med Taksigelse, og din Brudgom, hvis Kjærlighed overgaar al Forstand, skal bevare dit Hjærte og dine Tanker paa den rette Vej."\nMen naar du beder, elskede Søster i Herren, da gak ind i dit Kammer og luk din Dør, og bed til din Brudgom, som er i løndom, og din Brudgom, som ser i Løndom, skal med Guds Hjælp betale dig det aabenbare.\n"Ja, mine Venner i Christo," henvendte han sig nu til Forsamlingen, "lader os vaage og bede, at vi ikke skulle falde i Fristelse, hvad vi jo ofte gør; thi Aanden er vel redebon, men Kødet er — Kødet er — skrøbeligt."\nNiels Olesen pustede svagt. Hans pumrede Hænder foer i rastløs Famlen omkring den sorte Bibel, der laa foran ham. Han saae noget febrilsk ud, og gned med Lommetørklædet paa Panden, som skulde han pudse en Thekedel. — Men altsaa, begyndte han paany, jeg siger Eder, mine elskelige Venner i Christo, Gud forbarme sig over os og være os naadige; — eller — jeg siger, vaager og beder, at I ikke skulle falde i Fristelse, — men hvis I falder, da gak ind i Lønkammeret, som skrevet staar, og bed i Løndom, bed, bed! — Ja, kære Brødre og Søstre i Herren; — her standsede han lidt, han havde staaet og stirret temmelig vildt ud over Bordet, nu løftede han sine Øjne mod Himlen, lagde den højre Haand fladt mod Brystet, og derpaa lød det med en saa salvelsesfuld Messen, at den rystede af Grebethed: — Kære Venner, kære Brødre og Søstre i Herren. Lader os slukke Lyset og holde en stille Bøn!\nOg dermed udpustede Niels Olesen Tællelysets gule Flamme.\n— Det gav som et hørligt Kvak i Forsamlingen: Noget saadant var ikke sket før. Nej.\nMen der var ingen, der udtalte sig, og kort efter kunde man høre en hviskende Mumlen rundt om Bordet, hvad jo godt kunde være "en stille Bøn".\n.... Stafen Søvsø, der sad for den anden Bordende, var forholdsvis ny i denne Forsamling. To, tre Gange før var han mødt. Der var vist ingen af "den lille Flok", der havde stor Tro til, han for Alvor vilde beflitte sig paa at blive værdig til Optagelse blandt Guds Udvalgte. Men saadan var det jo med flere, og skubbe Synderen uprøvet bort var ikke christeligt, da "intet var umuligt for Herren".\nStafen Søvsø havde opført sig pænt ved de foregaaende Forsamlinger, han havde deltaget i, kanske da Helligaanden alt havde begyndt at virke med sin Kraft i ham og omsider kunde gøre ham til en rigtig Broder i Christo.\nKilers maatte det jo siges, at Stafen var mest kendt paa Egnen som en uforbederlig Spøgefugl, hvis Løjer ikke sjældent var nær op til Skarnagtigheder.\nEn af hans velkendte Fornøjelser var at overliste og overrumple Landsbyens Kærestepar.\nTil Brug ved denne Geschæft havde han anskaffet sig en lille Blændlygte, en saakaldt "Tyvelygte", som han om Aftenen altid gik rundt med, skjult i en indvendig Jakkelomme.\nPaa en Søndag Aften var det selvsagt, at Stafen havde Remediet med sig. De Helliges Møder plejede oftest at slutte ved jævn borgerlig Sengetid, og just den Tid var jo som oplagt for Stafens Bedrift. For ham, der nøje kendte alle Byens lønlige Smuthuller, skulde det gaa svært mærkeligt til, om der ikke, en Søndag Aften ved Sengetid, "var noget at gøre".\nStafen havde Lygten i Lommen som han plejede, og da Forsamlingen en halv Snes Minutter havde siddet i Mørke og tilbragt Tiden med denne hviskende Mumlen, der maatte tænkes at betyde Bøn og Paakaldelse, har han formodentlig siddet og kedet sig, eller han har følt sig trykket af ikke at kunne bruge sine smaa, aarvaagne Øjne? — I hvert Fald, han havde listet Lygten frem, og Svift! — før nogen kunde ane noget, glimtede et Lysskær over det lange Bord og rundt paa hele Forsamlingen.\nNaa, — de fleste sad som venteligt var med andagtsfulde Miner og fromt foldede Hænder.\nMen oppe for Bordenden saa det ikke saa godt ud. — Altsaa, Niels Olesen og Landhandlerens Karine, de to havde fundet hinanden, og som de sad, da Lysskæret strejfede dem, var det dem ikke muligt at folde Hænderne.\nVar der nogen i Forsamlingen, der havde haft Mistanke om, at Niels Olesen sad med Karine fastsluttet i Favnen og hun med Armene om hans Hals? — Det saae ikke ud til det. — De saae saa redeligt forbløffede ud, saa helt overvældede, at der var flere, som havde glemt at lukke Munden, og de kunde ikke faa Øjnene fra Broderen og Søsteren for Bordenden.\nMen Stafen havde rejst sig op, hans smaa, grønne, paapasselige Øjne løb rundt til enhver i Forsamlingen: — Hm, ja, det er lidt lummert i Aften, — sagde han — og det er saa meget nogen grimme Blaaner, der trækker sammen i sydøst.\nSaa holdt han Lygten til Vejrs, og saadan med løftet Haand tog han til at messe: — Karine, du min elskede Søster i Herren! saa haver da altsaa, som alle har set, "Brudgommen" besøgt dig, og jeg siger Eder, Niels Olesen og Karine, gak nu hellere ind i Jert Lønkammer, at det maa fuldbyrdes, som skrevet staar, de to skulde vorde til et. — Amen!\nEndnu en lille Stund blev Stafen staaende dèr for Bordenden: han stod og kippede med "Tyvelygten" og lod dens stikkende Lys glimte rundt paa de stakkels forlegne Mennesker.\nMen saa vendte han sig da mod Døren:\n— Godnat og Tak! sagde han, — og forsvandt.\nAlting i denne By gik paa Ordsprog. — Visdom og Galskab, Sorg og Glæde, Advarsler og Opmuntringer, Arbejde og Hvile, Vind og Vejr og Aarstider, — lige meget hvad Slags Thema, der laa for, man udtrykte sig i Ordsprog.\nDet hændte, at Folk kunde spørge, hvor nu det Ordsprog stammede fra, og det og det? — Ja, saa havde en gammel Præst, de en Gang havde haft, sagt om nogle af dem, at de var fra Peter Syv og Peter Laale, men den gamle An' Lykke, der boede oppe i Hedebakkerne, hun sagde, at de, der ikke stammede fra Skriften, de stammede fra Hedenold, og det var der andre, som sagde efter An' igen.\nEn god Del havde Befolkningen nu selv været Mestre for, og af disse stammede mange fra den gamle "Skuelmejster". Hans Ord var næsten altid vise og saa velsammensatte, at de huskedes og siden blev til disse stadigt gentagne Udtryksformer, der er til stor Hjælp for den menige Mand, hvis Tale ellers saa let kan forvrøvles, — "Æ Skuelmejsters Ordsprog", sagde man, og straks havde alle som Tonen i Øret.\nMen det var heller ikke faa af Egnens Ordsprog, der stammede fra Galt-Anders. Ogsaa de var letkendelige, men det var paa Grund af et eget saftigt Præg. De benyttedes vist forresten lige saa tit som "æ Skuelmeister"s.\nAarene kom og Aarene gik, ja, — her som andet Steds, der kom Varme af Sønden og Kulde af Norden, og "Alting er jo muligt for Worherr', undtavn aa la'et regn' aa Nordvejst," sagde man; — de pløjede, saaede og sankede i Lade, "og hwa' ka'et saa hjælp En haar te' tyv' Bejt Brø', nær En har mist' si' Apetik". — De holdt Gilder hjemme og kørte af Byes til Gilder, og de Gamle sagde hver Gang: "Skik' Jer no wal, Børn, det spør'es mindst", og om nogen var i Tyivl om, hvad der kunde blive ud af det, han tog sig for; saa sagde han:\n"A ved Gu' ett, Bitte, om der ka' blyw' en Runnivædder ud aa'et", — som han sagde, Laust Ligaard, da han vilde til at skære hans Aalam, tilføjede man.\nOg en skønne Dag, saa havde man faaet et nyt Ordsprog i Byen, en Tale fuld af Visdom og Dybde, som det er et Ordsprogs Opgave at være, og velanvendelig ved mange af dette Livs afvekslende Forhold. Det lød: Lader os slukke Lyset og holde en stille Bøn!\nSe, det kunde jo hænde, og hændte vel ikke saa sjældent, at en Ungersvend kunde være i Vilderede med, hvordan han skulde stille sig an for sin Pige, han kunde være kejtet og forsagt, hun kunde være knibsk og vanskelig; men straks kunde Ordsproget dukke op i ham og komme ham til Hjælp: — Lader os slukke Lyset og holde en stille Bøn!\nOg der var Klaus Landhandler, som vel var en hellig Mand, men ogsaa en nærig Rad, — til Tider nok endda mere end det. Man sagde, det kunde ske for ham, naar der ikke var for lyst i Butikken, at et Lod kunde falde af Vægten; han brugte ogsaa at lade som han vilde skrue Lampen op, naar der var noget dunkelt, og saa kom han for Skade at knibe Skruen den gale Vej saa der blev mørkere, end der var. Ved saadan Lejlighed er Klaus tit bleven mindet med Niels Olesens Ord: Ja, lader os slukke Lyset, Klaus, og holde en stille Bøn!\nMen mest omtalt blev dog den Gang, da Smeden fandt til det.\nMarius Smed var en ren Jættekrop til at arbejde — men ogsaa til at drikke. En Dag sad han og Brændevins-Rasmus og svirede sammen inde hos Smedens. De havde begyndt tidligt paa Formiddagen, og endnu langt ud paa Aftenen sad de og svang Spølkopperne med Kaffeknægte og "Ølhøvle" i og drak som Børster, Smedens gule Dunk havde for anden Gang været hos Landhandlerens, og Smedekonen var ikke videre elskværdig stemt.\n— Her sidder saadan et Par Mandfolk og forsømmer deres Arbejde, drikker sig fra Helsen og Kræfter og fra Vid og Forstand. — Og saa brænder de al Ens gode Petroleum.\nNavnlig dette sidste hængte hun sig fast i. Petroleum var dyr nu til Dags, jamrede hun, den kostede en Mark Potten, den var dyrere end Brændevinen, de sad og bællede sig med — altsaa. Og saa var den købt for at Trine skulde have den at se ved, naar hun skulde sy og karte og spinde om Aftenen. Den Slags var nyttig Gerning; men at de Fyre her sad og sang og skaalede og hujede op Natten til Dagen, det var tørftløs Geshæft, om noget var det, og ikke noget at øde Ens gode Petroleum paa.\nSaadan blev Trine ved at knebre løs. Hun foer dèr over Gulvet fra Køkken til Kammer og tilbage igen, og stadig saa jamrede hun sin sørgelige Petroleumsvise.\nDa var det, Smeden fandt paa en Udvej; han rejste sig med Besvær fra Bænken, ramlede til at faa Tag i Dunken, og med den i den ene Haand og Spølkummen i den anden sagde han det forløsende Ord: — Haa, Rasmus, lader os da slukke Lyset og holde en stille Bøn!\nSom dette Visdomsord nu mere og mere trængte igennem og brugtes rundt om, kunde det ikke undgaas, at ogsaa Provsten fik det at høre.\nHan studsede noget første Gang, og saa ud som han tænkte sig søgende om.\nSaa spurgte han med gravalvorlig Stemme: Er det Ordsprog mon fra Skriften, eller er det fra Hedenold?\nMen han biede ikke paa Svaret; han vendte sig straks, og da var der nogen som troede at have set, at den sorte Frakkes lange Skøder rystede stærkt over Maven.\nHentet fra "https://da.wikisource.org/w/index.php?title=Ordsproget&oldid=41276"\nDenne side blev senest redigeret den 8. februar 2017 kl. 16:31.


Nationalkonservativ økonomi – når målet helliger midlet. - Punditokraterne\nNationalkonservativ økonomi – når målet helliger midlet.\nAf Niels Westy, den 2. maj 2016. 21 svar\nEn af Jyllandspostens faste bloggere, den nationalkonservative Rune Selsing, påstår i sit seneste blogindlæg, “Når arbejdsgivere nasser på samfundet“, at indvandring af “lavproduktiv” arbejdskraft gør “Danmark fattigere”.\nSåledes slutter Rune Selsing af med at konkludere, at\nVirkningen af deres [arbejdsgivere og liberalisters] indvandringspolitik er ikke, at Danmark bliver rigere, men at de velstående bliver bedre stillet, og at Danmark som helhed bliver fattigere. Ønsket om lavproduktiv indvandring er i virkeligheden udtryk for et helt andet klassisk økonomisk problem, nemlig ’fælledens tragedie’. Når man søger selv at opnå en lille fordel mens kollektivet betaler prisen. Hvis indvandring skal være økonomisk gavnlig, skal den være højproduktiv, og for sådanne indvandrere er Danmark heldigvis helt åbent.\nI forsøget på at argumentere økonomisk for sit synspunkt om indvandringens negative økonomiske konsekvenser, henviser han til et par teorier, som man møder på 1. del af cand. polit. uddannelsen.\nSåledes skriver Selsing, at\nSiden er den såkaldte Heckscher–Ohlin-model blevet standard i handelsteori, og med udgangspunkt i denne model viste Wolfgang Stolper og Paul Samuelson i 1941, at effekterne af international handel ikke fordeler sig jævnt. Faktisk viste deres teorem, at ufaglærte arbejdere i et højproduktivt samfund som det danske, vil blive stillet dårligere af international handel med lavindkomstøkonomier. Det er da også derfor, at danske ufaglærte industriarbejdspladser er forsvundet, og de ufaglærte må søge over i fag, der ikke er konkurrenceudsat fra udlandet. Men det helle fra konkurrencen forsvinder, når den lavproduktive arbejdskraft får lov at komme hertil. Så må danske ufaglærte prøve at lære at leve med permanent forringede vilkår.\nHer har den gode Selsing desværre misforstået noget. Det er korrekt, at Stolper og Samuelson kommer frem til at gevinsterne ikke er lige fordelt, hvilket kan anvendes som et argument for en midlertidig kompensation til de der oplever negative konsekvenser af en fjernelse af begrænsninger mod handel (det gælder i så fald både ejere og medarbejdere i sektorer der ikke længere er konkurrencedygtige).\nMen Rune tager helt fejl, når han heraf udleder, at det at en række arbejdspladser forvinder/outsorces indebærer et permanent tab for ufaglært arbejdskraft. På samme måde tager han fejl, når han konkluderer at “når den lavproduktive arbejdskraft får lov at komme hertil. Så må danske ufaglærte prøve at lære at leve med permanent forringede vilkår.”\nDer er nok en grund til at hans indlæg glimrer ved sit fravær af empiri der understøtter hans påstand, for en sådan eksisterer ikke.\nDet er korrekt, at indvandring fra det vi kalder “ikke-vestlige lande” i gennemsnit har været en underskudsforretning her i landet (men ikke i alle lande).\nDet skyldes Ikke, at de der kommer til landet er “lavproduktive”, men at vi har indrettet vores arbejdsmarked og velfærdsstat således, at en stor del (især flygtninge) ikke kommer i arbejde, mens de er berettigede til en række skatteyderbetalte ydelser.\nEller sagt med andre ord:\nProblemet i den konkrete sammenhæng med indvandring er ikke, at indvandrerne tager, men at den vestlige landes skatteydere giver\nEr Danmark en han, hun eller måske en “hen”?\nRune Selsing er voldsomt optaget af betydningen af indvandring for BNP per indbygger i en sådan grad, at han taler om at den gør “Danmark fattigere”. Her må man spørge sig selv om hvem er Danmark? Jeg kender hende (eller ham) ikke. Jeg har aldrig mødt vedkommende . Jeg kender en masse danskere. Ja, jeg er normalt omgivet af dem hver dag. Her er vist tale om en form for retorik, som vi kender alt for godt fra venstrefløjen, hvor individet ikke eksisterer, men kun er til og giver værdi i kraft af at være arbejder, kapitalist, kvinde, mand, hvid eller sort.\nDet er jo dog et besynderligt kriterie at lægge til grund for sin kritik at indvandringen, at det skulle gøre Danmark fattigere, i og med – hvis markedet får lov til at fungere – at både de herboende og indvandrerne opnår en højere levestandard. Med andre ord – alle bliver mere velstående, men Danmark bliver fattigere – måske.\nI USA, hvor både antal og forskel i human capital, målt på uddannelse, hos indvandrere og den indfødte befolkning er større end i Danmark, er BNP steget betydeligt hurtigere end herhjemme. Og der er intet som tyder på at indvandringen fra især Latinamerika af ufaglært arbejdskraft har haft en negativ effekt på lønningerne i USA.\nSammenligner man således populationen – i stedet for blot indkomstdeciler – er konklusionen ganske klar – alle vinder, omend nogle mere end andre.\nDer er egentlig ikke noget nyt i det Rune Selsing skriver. En anden af JPs faste bloggere, Morten Uhrskov, skrev for et par år siden netop en bog, “Indvandringens pris – på vej mod et fattigere Danmark”, baseret på samme fejlagtige opfattelse af økonomi. Mens man kan undskylde Uhrskov med hans manglende faglige viden, når det kommer til økonomi, gælder dette ikke Rune Selsing, som er uddannet økonom. Derfor må det undre at han ikke har forstået helt fundamentale økonomiske sammenhænge. (Jeg har tidligere skrevet et ret omfattende blogindlæg om Uhrskovs bog, se her)\nNyprotektionismens grimme ansigt\nDet er interessant, at hvor vi i mange årtier herhjemme var vant til at det stort set udelukkende var venstrefløjen som kritiserede markedskapitalismen, har nationalkonservative stemmer som Rune Selsing o. a. fået mere plads de senere år. Også de er som deres røde fælder, vældig glade for staten. Det eneste problem med den er vist for denationalkomservative, at det er de forkerte som sidder på magten. Med andre ord har de det ikke godt med Public Choice.\nRune Selsings indlæg illustrerer glimrende hvor tæt på hinanden de to kollektivistiske strømninger reelt er – helt ned til en totalt statisk forståelse af økonomi som alene et spørgsmål om fordeling.\nDen fælles fjende er naturligvis det frie åbne borgerligt-liberale samfund, som det altid har været.\nDet kommer vi nok til at skrive lidt mere om i fremtiden.\nDette indlæg blev udgivet i Niels Westy og tagget handelsteori, kollektivisme, nationalkonservatisme, protektionisme den 2. maj 2016 af Niels Westy.\n← Tillid og lykke hos danskere og andre For 71 år siden →\n21 thoughts on “Nationalkonservativ økonomi – når målet helliger midlet.”\nKjeld Flarup 2. maj 2016 kl. 23:05\nJa, nu skriver du jo selv at det har været en underskudsforretning her i landet (jeg må åbenbart ikke skrive for Danmark). Så på sin side har de jo ret.\nDer hvor jeg bare synes den diskussion om indvandring ALTID strander, er på at man kan ikke have indvandring og velfærd. Jeg har beskæftiget mig med politik i 25 år nu, og intet er ændret på det punkt. At tage velfærden op til debat er og bliver et tabu.\nChristian 3. maj 2016 kl. 00:38\nIkke-vestlig indvandring et ikke kun en økonomisk underskudsforretning. Herreste Gud de penge kan vi tjene igen. Nej, den største pris vi må betale er i form af den etniske og kulturelle splittelse som kommer i kølvandet. Det smadre samfundets sammenhængskraft fuldstændig. Se rundt om i verden hvordan det typisk går når vidt forskellige kulturer levere side om side. Det ender sjældent godt\nHans Und 3. maj 2016 kl. 04:16\n1) Jeg fornemmer en vis tilknytning til det synspunkt, at det hele er socioøkonomisk og kultur betyder intet, bare vi har designet inticiamenter hensigtsmæssigt går det alt sammen godt?\n2) Jeg har stadig til gode, at se den teoretiske udredning, der godtgør at indvandring i sig selv er et gode.\n3) Jeg har stadig tilgode, at se den empiri, der peger på, at indvandring alle steder (og til alle tider) i sig selv er et gode.\nJeg kender lidt til filippinerne, og man finder næppe noget der er mere etnisk/kulturelt/religiøst multi på kryds og tværs. Oven i købet er de to store grupper af problembørn i den sammenhæng i praksis stort set fraværende. Samtidig er øerne venligt forfordelt når det kommer til naturresourser. Der er een stærk samlende kultur, nemlig den katolske, med cirka 70% tilslutning (islam 5%, og koncentreret geografisk). Alligevel har miraklet endnu ikke indfundet sig. Det samme kan vidst siges om en masse lande i sydamerika.\nSagen er vidst nærmere, at de steder man kan finde hvor indvandring har haft en positiv effekt i sig selv, f.eks. Barcelona omkring forige århundredskifte, har der været tale om en indvandring, hvor der har været en benhård selektion af hvem man lukkede ind.\nSidst: Det er fint at der bliver påvist rod og vrøvl, hos indvandringskritikere. Men det er nu engang dem (jer?) der vil have et pivåbent indvandrings regime, der skal påvise/sandsynliggøre/bevise, at det i det mindste ikke har skadelige virkninger af nogen videre betydning. Det er endnu ikke sket. Tvætimod bliver der religiøst holdt fast i, at problemet er af personlig moralsk karakter hos dem der ikke kan se lyset, som simpelthen bliver bortdømt som onde. Hvilket er en argumentation, der høre hjemme i afdelingen for spekulativ videnskab på akademiet i Lagado. Og uanset, at det rent faktisk måtte være rigtigt, at kritikkerne af den førte indvandringspolitik, er psykopatisk ondskabsfulde, samt har rod i argumentationen, så er det stadigvæk ikke et brugbart argument for, at indvandring er godt.\nRune Selsing 3. maj 2016 kl. 08:51\nNiels, der er stort set ikke en korrekt sætning i hele dit indlæg. End ikke det faste udtryk i din egen overskrift, har du forstået.\nLad os tage det kort. Hvis du mener, man kan kompensere danske ufaglærte for tabet, så anerkender du, at der et tab. Og det er min pointe ved at inddrage modellen. Det med arbejdspladser er noget, du selv har fundet på helt ud af det blå, og er i det hele taget en anti-økonomisk måde at tænke på. Skulle du ikke tage at læse mit indlæg i stedet for blot at digte frit?\nSå har du et komisk afsnit, om hvad Danmark er for noget, og mener på den baggrund, at BNP/cap ikke er det relevante mål. Men det er nu engang det altdominerende mål for et lands velstand i mainstream-økonomi. At du ikke anerkender, Danmark som et mål i sig selv, kan du ikke laste mainstream-økonomi, men skyldes alene dine egne skøre anarkokapitalistiske overbevisninger.\nOg nej, jeg hverken afviser afviser individet eller ser alene på fordeling. Jeg tillægger bare både kollektivet og fordelingen en betydning.\nPs. Jeg er glad for, at du ikke længere vrøvler om, at BNP/cap ikke falder eller, at det handler om grænsenytte (din spøjse misforståelse af den marginale revolution). Fremskridt, fremskridt.\nChristian Bjørnskov 3. maj 2016 kl. 13:33\nRune, jeg har læst dit indlæg og opfattede det som en rendyrket gang nonsens. Din snak om BNP per capita er misvisende, som en del af den nye amerikanske forskning også peger på. Man kan_sagtens_have en situation, hvor BNP per indbygger falder, men alle stilles bedre: Indvandrerne får højere indkomst end i ‘hjemlandet’ men lavere indkomst end danskere, og danskere får højere indkomst end før – når de f.eks. får adgang til billigere (og ofte bedre) service. BNP kan i dette tilfælde falde af den simple grund, at indvandrerne tjener en del mindre end den gennemsnitlige dansker. Dermed bliver BNP per indbygger et totalt misvisende mål for velfærdsændringen.\nDin karakteristisk af de handelsmæssige effekter er også helt gal – og gal på en måde, der er velkendt i det akademiske miljø. En generel formulering af Stolper-Samuelson teoremet er nemlig, at de ufaglærtes_relative_løn falder, men deres absolutte løn behøver faktisk ikke at falde. Og det er stadig under den antagelse, af handel / indvandring ikke giver produktivitetsgevinster. Men evidensen for at det påvirker produktiviteten er faktisk ret overvældende.\nMed min liberale hat på synes jeg der er et mærkværdigt moralsk synspunkt, at du åbenbart synes at det er okay at stærkt uproduktive ufaglærte erhverv kan udnytte en monopolsituation til at tvinge midler ud af andre danskere. Med min professorhat på kan jeg kun ærgre mig over, at du enten har forstået så lidt handelsteori, eller evt. vælger at ignorere din viden for at presse en politisk pointe igennem.\nKjeld Flarup 3. maj 2016 kl. 22:14\nMen Christian dog.\nSå får vi jo øget ulighed i Danmark 😮\nDet går jo slet ikke!\nDet er mere tabu end at diskutere velfærden.\nRune Selsing 3. maj 2016 kl. 21:46\nChristian, det er naturligvis ærgerligt, at de ikke kan gennemskue sammenhængen, men det skuffer mig mest som skatteborger. At du mener, at min snak om BNP/cap skulle være “misvisende” må bygge på en svag forståelse af enten basal logik eller det danske sprog. Om det er det ene eller det andet, kan jeg ikke afgøre, men jeg kan sagtens forstå ophavet til dine mystiske anklager. Ligesom Niels, forstår du ikke, at det du tror er en økonomisk indvending mod BNP/cap, i virkeligheden er en normativ. Sådan er det i øvrigt med de største makroøkonomiske uenigheder i det 20. århundrede. Helt rimelige overvejelser om eksempelvis beskæftigelse over for vækst. I dette tilfælde er dit normative ideal, dog udtryk for en ekstrem og enfoldig liberalisme. Og endda helt uerkendt. Genindførsel af filosofikum nu!\nthorsen99 3. maj 2016 kl. 23:17\nDet var da en fantastisk logik du gør brug af må man sige. Man kan åbenbart sagtens forestille sig en situation hvor alle stilles bedre, selvom BNP per capita falder.\nMed den type Erasmus Montanus logik, så burde DK jo bare invitere millioner af pjalte proletarer til landet. Så længe de oprindelige beboere i landet ikke mister indkomst, så er der åbenbart ikke noget problem. Vi tilføjer bare en masse mennesker udefra, og får kabalen til at gå op.\nDernæst operer du med en masse skjulte normative præmisser som røber at du ikke er andet end en simpel demagog med en professor titel i baglommen. Her er en kort opgørelse af de præmisser som du på manipulerende prøver at snige ind i dit indlæg\n1) Hvorfor skal vi som danskere tillægge udlændinges velfærd nogen særlig høj prioritet sammenlignet med danskeres? Politikerne er valgt til at varetage danskernes økonomiske og sociale interesser, ikke udlændingenes. Du fatter åbenbart intet af hvad et demokrati indebærer.\nDerfor betyder dit opdigtede pareto forbedrings scenarie absolut intet i denne sammenhæng. Du inddrager komplet irrelevante størrelser for at give føde til dit fortænkte eksempel.\n2) Du ignorer desuden den ulighed som dit mareridts scenarie vil medføre. Dit tredjeverdens lykkeriddere invasions scenarie, vil naturligvis primært gavne kapitalejerne, som i sidste ende skummer fløden af al den billige arbejdskraft. Men resultatet bliver selvfølgelig et langt mere klasseopdelt samfund. De fleste vil mene dette er uønskeligt. Men pga. at du vil presse din virkelighedsfjerne liberale dagsorden igennem, så ignorerer du selvfølgelig dette aspekt. Dit propaganda nummer er nu ikke svært at gennemskue.\nthorsen99 3. maj 2016 kl. 23:21\n3) Dernæst er der alle de kulturelle og sociale effekter som al denne sammenhængskrafts undergraverende indvandring vil medføre. Effekter som er ved at splitte et land som USA på kryds og tværs, med etnisk segregering og politisk polarisering til følge. I USA er det alene de indvandringsliderlige lobbyister som har ansvaret for at et fænomen som Trump er ved at vokse sig stort. Kort sagt, multikultur er noget bras, og det giver ikke bedre service som du påstår. Snarere tværtimod.\n4) BNP per capita er den konventionelle måde at opgøre velstand på. Når Westy klovner rundt og lige pludselig ikke kan forstå hvad “Danmark bliver fattigere” betyder, så er han naturligvis ikke ærlig. det meste af hans nonsensbefængte argumentation hænger jo på at han skal spille dum, og ignorere den måde som velstand konventionelt opgøres på. I stedet skal vi blindt tro på at en konstruktion som “markedet” vil gøre os alle mere velstående, hvis vi lader være med at blande os for meget, og ellers lukker sluserne op på vid gab. Det er vist en gang nonsens på stylter vi er ude i.\nBare fordi i har valgt blindt at tro på “markedets” magiske virkninger, indebærer det ikke at vi andre har slået vores kritiske sans fra.\nNiels Westy 4. maj 2016 kl. 12:12\nJeg forholder mig alene til Rune Selsings misbrug af økonomisk teori. Der er al mulig grund til at kritisere danske arbejdsgiverorganisationer (og lønmodtagerorganisationer), men det undskylder ikke manglen på sandrulighed i Rune Selsings indlæg. Det kan så skyldes manglende viden og forståelse eller det kan være bevist. hvor han satser på at læseren ikke kender til og forstår de teorier han henviser, og disse blot bruges som en slags namedropping (lige som jeg i går hørte en vegetar fremhæver dette livsvalg med at Einstein var vegetar). Det er junk-science og rune argumenterer på same måde som den yderste venstrefløj. Dermed har han meldt sig endegyldigt ud af gruppen af personer man bør lytte til, fordi de har en faglig baggrund for det de udtaler sig om. Ligesom Rune Selsing udviser en komplet mangel på grundlæggende borgerlige dyder som sandrulighed.\nUffe 4. maj 2016 kl. 07:29\nBNP per capita er faktisk ret let at forstå. Der er en sum i tælleren (BNP) og i nævneren står antallet af personer i det geografisk begrænsede område (capita).\nNår du øger nævneren (capita) uden du proportionalt øger tælleren, så får du samlet set en lavere værdi af brøken. Men den snilde pointe er netop at capita’erne der kommer udefra godt kan have fået det bedre ved at gå fra at deltage i den ene brøk til at deltage i en anden brøk.\nDet synes jeg sådan set ikke der er noget demagogisk over.\nthorsen99 4. maj 2016 kl. 12:12\nJeg går ud fra at det er mit indlæg du tiltaler. Jeg forstår udmærket hvad BNP per capita dækker over. Jeg har ikke noget problem med dets anvendelse heller, da alternativerne er noget dårligere. Ret din kritik mod punditokraterne i stedet.\nJa, capitaerne der kommer ude fra, udlændingene, kan sagtens have fået det bedre. Det er bare ikke relevant set fra et dansk perspektiv. Politikerne er valgt til at varetage danskernes interesser, ikke udlændingenes. Hvorfor er det så svært at forstå?\nDet er ret demagogisk at snige en masse normative præmisser ind i diskussionen med det formål at promovere en neoliberal dagsorden.Blandt andet den præmis at udlændingenes velfærd tæller med i en nationaløkonomisk evaluering. Det har jeg ingen respekt for.\nNiels Westy 4. maj 2016 kl. 12:27\nBNP per capita kan stige for både danskere og indvandrere. Mit indlæg kan IKKE læses som hverken et forsvar for Dansk Arbejdsgiverforenings ageren eller for blot at lade grænserne stå piv åbne.\nTilbage står fortsat om Rune Selsing så blot lyver fordi det gavner hans sag eller han slet og ret ikke fatter de økonomiske teorier han omtaler. Og det er hvad mit indlæg handler om.\nUffe 4. maj 2016 kl. 21:40\nSom jeg forstår dit udgangspunkt, så mener du at der absolut er en interessekonflikt mellem den almindelige danske vælger, og en udlænding der kommer til landet. Jeg tror du tager fejl, jeg er næsten overbevist om at den almindelige danske vælger synes at det er godt at staten tager sig af udlændinge der kommer til landet, fordi vælgerne enten er meget altruistiske eller tror at alle der kommer over grænsen er krigshærgede stakler, hvis hjem de danske F16 fly har bombet, og at den danske skatteyder derfor moralsk har en forpligtigelse til at hjælpe.\nJeg siger dermed ikke at jeg er enig, vil jeg gerne understrege.\nMit synspunkt er midlertid at problemet skabes fordi den danske velfærdsstat så generøst uddeler skatteydernes midler til alle der kvalificerer som arbejdsløse eller svage. I min verden har man opstillet den perfekte storm.\n1) Man deltager åbenlyst i Schengen, velvidende at de fleste EU projekter har fejlet grusomt når det kom til at tage sig af de negative konsekvenser af den førte politik. Stabilitet- og vækstpagten er ligeså et eksempel der viser EU projektets tilbøjelighed til at give efter når testen skal stå.\n2) Velfærdsydelserne i Danmark er verdens højeste, og længstvarende.\nSom liberalist mener jeg at det er unødvendigt med grænser, men som regulator er det nødvendigt at respektere ejendomsretten således alle må klare sig selv og sørge for eget ophold, ved leje eller køb af ejendom til opholdet og egen indtægt til at finansiere egen levefod.\nDermed: Enten installerer man en magtfuld stat til at holde dem ude befolkningen ønsker ude, eller også må man respektere ejendomsretten. Blander man de negative konsekvenser fra begge principper, åbne grænser og åbne kasser (disrespekt for ejendomsretten) så har man i princippet en tragedy of the commons i fuld flor.\nMed generøse ydelser og åbne grænser lokkes flere hertil end ellers. Som liberalist splittes jeg mellem et ønske om åbne grænser og mit mismod over det angreb på ejendomsretten som hver ny borger der lander på offentlig forsørgelse udgør.\nthorsen99 5. maj 2016 kl. 10:07\nDet er næppe tilfældet for flertallet af vælgere at de er så altruistiske. Måske er der 1/4 af vælgerne eller så der er så bundnaive eller har slugt den multikulturelle propaganda fuldstændigt. Men al data indhentet fra diverse sociologiske surveys indikerer at vælgerne syntes immigrations niveauet er for højt. Menneskesmuglerne i EU har da også kronede dage netop fordi at flertallet ikke flygter fra krig, men nærmere ser det som økonomisk fordelagtigt at leve i nordvesteuropa med en omfattende velfærdsstat. Der er ikke noget data der tyder på at vælgerne er så altruistiske som du foreslår. Den nye orden i EU lader da også til at blive pigtråd og grænsebevogtning, hvilket vist ikke passer med den altruistiske udlægning af den almene vælger.\nHvis man mener det er relevant at inddrage potentielle indvandreres velfærd i en velfærdskalkyle, så havner vi hurtigt i en situation hvor det bliver umuligt at sætte grænser. lige pludselig skal man så til at tage stilling til enhver potentiel indvandrers velfærd. Lige meget hvilken situation han befinder sig i, hvor han kommer fra, etc. Det bliver skruen uden ende.\nDet strider også mod basale demokratiske principper, da politikerne er valgt til at varetage vælgernes interesser, og ikke udlændingenes.\nthorsen99 5. maj 2016 kl. 10:08\nJeg er i hovedtræk enig med din tese om at velfærdsydelser har en “pull effekt” på indvandrere. Men det er mere kompliceret end som så. Diaspora effekten er faktisk stærkere. Så snart indvandrere fra bestemte lande eller bredere kulturkreds når en kritisk masse, så vil destinationslandet trække endnu flere til sig. Af den simple grund at der allerede eksisterer fx. muslimske lokalsamfund og lige så vigtigt familie og netværk i landet. Man åbner op for en Pandoras æske på denne måde, også her bliver det til skruen uden ende med disse selvforstærkende feedback mekanismer.\nDernæst er der alle de negative eksternaliteter forbundet med indvandring fra fremmed artede kulturer. Lavere sammenhængskraft, politisk polarisering, ofte øget organiseret kriminalitet, færre offentlige goder, parallel samfund, etc. Listen er lang og effekterne overvejende negative.\nLukkede kasser/åbne grænser vil kun føre dårlige ting med sig, og derfor støtter jeg ikke den neoliberale ideologi som siden her forsøger at promovere.\nKjeld Flarup 5. maj 2016 kl. 10:18\nLige som en kommentar til Uffe og Thorsens lille diskussion copy paster jeg lige et relevant læserbrev jeg havde i Weekendavisen i fredags.\nIllusionen om rettigheder.\nProfessor emeritus Uffe Holm slår 15/9 til lyd for, at EU skal beskytte grænserne med bevæbnede Frontex skibe og pigtråd. Hvad er det som vi skal beskytte os mod, er det en ny Hannibal eller er sovjet genopstået. Nej det er såmænd blot en masse stakkels mennesker, som intet har. At de skulle kunne udgøre en trussel er faktisk absurd og siger mere om os end om dem.\nEr det da ikke et problem, at det koster milliarder at integrere indvandrerne, at der er store sociale udgifter fordi indvandrerne ikke kan få job, at kriminaliteten blandt dem er høj, og at de står og tager på pigerne i Köln. Jo da! Men hvorfor lader vi det ske?\nDet er helt og holdent vores eget valg, at vi bruger milliarder og atter milliarder på at integrere og forsørge indvandrere og flygtninge. Vi kan jo bare lade være, så skal indvandrerne nok holde op med at komme. Så er der kriminaliteten, men hvad har vi politi og fængsler til? Det er jo blot at køre en hårdere kurs og fjerne kriminelle fra samfundet. Og Köln er blot et symptom på, at vi lukker øjnene for alt det vi ikke vil gøre noget ved.\nHvorfor lukker vi ikke blot kasserne og lader de fremmede sulte hvis de ikke kan forsørge sig selv? Hvorfor spærrer vi ikke blot de kriminelle inde bag pigtråd og fordrer dem med kålrabier indtil de rejser hjem?\nDen går så ikke, for mennesker har jo rettigheder ifølge konventionerne, og vi vil jo gerne være humane. Imidlertid knækker filmen her. Vores armada af Frontex skibe skal beskytte menneskerettighederne, for de mennesker som skibene holder ude.\nSelv de mest velgørende partier erkender blankt, at Danmark ikke kan forsørge hele verden. Dermed er der en grænse, for hvor mange mennesker vi kan give de menneskerettigheder og den humanisme, som vi påberåber os.\nMen så bliver rettigheden jo en illusion. Kun hvis man kan kommer forbi frontex skibene, kan man få rettigheden. Har man så rettigheden, eller har man den ikke? Hele vores selvgode selvforståelse med at give rettigheder på skatteborgernes regning, er jo lidt af en illusion, for det må nødvendigvis altid være noget som begrænser rettigheden, for intet system har råd til den slags når det kommer til stykket.\nthorsen99 5. maj 2016 kl. 11:36\nHelt enig. Det er menneskerettighederne der bygger på ren utopisk tænkning der er problemet. Man kan ikke give sociale og økonomiske rettigheder til hele verdens befolkning i et vestligt land. Den politiske udvikling viser om noget hvor langt ude denne MR ideologi er. Man kan heller ikke tillade fri indvandring med lukkede kasser uden at samfundene vil bryde sammen. Indvandrerne vil blot i stort tal ty til kriminalitet og anden dysfunktionel adfærd når kasserne lukkes. Ikke mindst sort arbejde er et stort hit blandt indvandrerne fra tredjeverdens lande. De kommer fra lavtillidssamfund hvor snyd, bedrag og korruption hører til dagens orden. Og de har absolut ingen solidaritet med deres værter når det komme til at betale skat til fx etniske danske pensionister eller børn.\nMen blandt de flertallet af landets elite bliver man ved med at ignorere disse indlysende forhold, og propagandere for nonsens som fx at “mangfoldighed er en styrke”. Det ville være urkomisk at bevidne hvis ikke det var fordi at det havde dybt tragiske konsekvenser.\nKjeld Flarup 5. maj 2016 kl. 12:13\nMan kan jo drage to konklusioner. Enten skal vi lukke grænserne hermetisk, eller også erkende at offentlig velfærd for indfødte også er en illusion. Hint: kommunerne har ikke lavet andet end at spare på velfærden de sidste 40 år.\nthorsen99 5. maj 2016 kl. 11:38\nDernæst er der den almindelige virkelighedsfjerne råddenskab der inficerer økonom og sociolog standen at tage stilling til. Fx baseret på DREAM modellen har følgende statsansatte økonomer regnet sig frem til følgende:\nPå kort sigt er flygtninge én udgift, men på længere sigt KAN de blive en gevinst ifølge de neoklassiske økonomi svindlere. Man anlægger en superoptimistisk antagelse, som der ikke er meget historisk belæg for at anvende, sådan at man vedblivende kan forsvare sit multikulti projekt. Dette er et tydeligt eksempel på hvor korrupt og pseudovidenskabeligt økonomi som videnskab er blevet.\nNiels Westy 5. maj 2016 kl. 13:20\nEnig i at forudsætningerne forekommer absurde, med mindre man altså forventer betydelige reformer af arbejdsmarked og velfærdsstat. At beregningerne ligefrem skulle være drevet af en særlig multikulturel dagsorden tvivler jeg dog stærkt på.\nLeave a Reply to thorsen99\tCancel reply


Kager til mormor\nPigerne sover hos mormor og morfar i nat. Lige nu bager vi kager som skal pyntes efter ankomsten i eftermiddag... de glæder sig og vi glæder os til en aften med koncert og overnatning på hotel..\nLiv (pladstilverden) 26. januar 2013 kl. 09.44\nNæh hvor herligt! Rigtig god fornøjelse til både pigerne, morforældrene og ikke mindst forældrene :o)\nHaandlavet Karma 26. januar 2013 kl. 10.07\nJa, det lyder bare skønt! Både for store og små ;-)\nEllen Kathrine 26. januar 2013 kl. 10.20\nJep.. glæder mig til en weekend i ok tempo og med dejlige aktiviteter:-)\nVera 26. januar 2013 kl. 14.02\nHvor lækkert, nyd det i fulde drag.\nEllen Kathrine 26. januar 2013 kl. 17.46\nTak Vera! :-)\nKetty 26. januar 2013 kl. 17.39\nLækkert, lækkert, lækkert. God fornøjelse :-)\nEllen Kathrine 26. januar 2013 kl. 17.48\nEr nu indlogeret på hotel og udsigten er der ikke noget i vejen med....\nÆvlebævle 27. januar 2013 kl. 00.30\nSkønt skønt, håber i har haft en super aften og fortsat god weekend.\nEllen Kathrine 27. januar 2013 kl. 10.28\nTak Jeanett, det var en god koncert... må vist lave et indlæg om den:-)\nAnonym 27. januar 2013 kl. 12.23\nHej Ellen Kathrine..\nVil høre om du har modtaget min mail med min adresse ifbm 'byt en lap' ?\nDe bedste hilsner fra Line\nEllen Kathrine 28. januar 2013 kl. 07.24\nHej Line, har sendt dig en mail:-)


Brolægger i Søholmshuse Assens - Få 3 gratis og uforpligtende tilbud her!\nBrolægger Søholmshuse Assens\nDygtig brolægger i Søholmshuse Assens\nSandpartikler bør typisk være symmetrisk og kantet i formen. Partikler, der er for runde og tæt på samme graduering i sidste ende vil udvaske af leddene. Sand, der er for blød, vil ikke være i stand til at overføre belastninger ordentligt. Brolægger i Søholmshuse Assens har flere forskellige muligheder for sand. Polymer sand vinder i popularitet blandt entreprenører af flere grunde. Polymere sand er i modsætning sand. Polymere sand bliver på plads, stabiliserer arbejde, følger bevægelse af pavers, reducerer ukrudt, holder insekter fra at trænge ind mellem leddene og fås i forskellige farver. Andre samlingsmetoder sand, der almindeligvis anvendes af entreprenører er brolægger i Søholmshuse Assens sand, torpedo sand og sten støv.\nTypisk når samlingerne mellem pavers er helt fyldt med sand, er de belastninger, der påføres pavers overføres til de omgivende pavers. Dette gør det muligt brolægger enheder brolægger i Søholmshuse Assens til at fungere sammen, som en bærende system. Samlinger, der ikke er helt fyldt med samling sand kan forårsage fliser til at handle uafhængigt, hvilket kan resultere i fremtiden fortovet fiasko.\nPavers vil have tendens til at flytte og dreje, når den udsættes for forskellige belastninger. Fuger mellem fliser, der er helt fyldt med sand, vil forhindre dette. De fleste pavers er fremstillet med afstandsstykker barer. Disse afstandseffekter stænger skabe et rum mellem pavers, der muliggør brolægger i Søholmshuse Assens korrekt sand installation. Asfaltudlæggere, der er installeret uden afstandseffekter barer vil have en tendens til at knibe, hvilket resulterer i skår af pavers i tung trafik.\nBillig brolægger i Søholmshuse Assens\nFør fugesand er spredt over overfladen af pavers. Pavers skal komprimeres. (Se afsnit 4.8). Efter din første komprimering af fliser, kan du sprede en liberal mængde samling sand hen over overfladen af fliser. Når du har spredt fugesand, er du nødt til at feje sandet ned udlæggeren leddene. Når fugesand er blevet fejet hen over overfladen af udlæggeren, kan du vibrere pavers med en pladevibrator. Når komprimering pavers med fugesand, anbefales det at komprimere pavers i to forskellige retninger. Brolægger i Søholmshuse Assens dette vil tvinge fugesand ned i leddene og lås de pavers. Efter komprimering pavers bør fugesand påføres hele overfladen igen og fejes på plads. Dette vil sikre, at alle samlinger er korrekt udfyldt. Du bør gentage denne proces så mange gange som nødvendigt for at fylde alle leddene.\nBrolægger Ollerup Kohave\nBrolægger Ordrup Gentofte\nBrolægger Mastrup Rebild\nBrolægger Øster Skårup\nBrolægger Klakring Hedensted\nBrolægger Laksfang Huse Aabenraa\nBrolægger Krøjerup Holbæk\nElektriker Lyngby Thisted