⇒ Køb Cr2430 → Køb online i dag – Hurtig levering\nEn masse e-handler udlover til alt held diverse billige muligheder for levering til cr2430. En af de mest benyttede er nu til dags levering til et afhentningssted, hvor du så nemt kan hente de bestilte produkter når der er tid til det. Fragttypen er jo ekstremt let gængelig, og i mange tilfælde tillige den billigste leveringsmanér.\nDu burde alternativt overveje at vælge at få sendt til din privatbolig eller til når du er på job. Leveringsmetoden viser sig desværre en lille smule mere pebret, men ydermere super gnidningsløs for cr2430 online. Den mest prisbevidste leveringsform vil dog altid vise sig at være at hente ordren selv, som desværre nødvendiggør at du bor med kort afstand til online webshoppens byggecenter, for eksempel Bauhaus, Jem og Fix, Harald Nyborg eller Silvan.\nFragtperioden på cr2430 kan være meget udslagsgivende såfremt vi står og skal bruge din ordre inden for kort tid, så derfor er det relativt på sin plads at du undersøger leveringstiden ved cr2430. Temmelig mange butikker på nettet – for eksempel Bauhaus, Harald Nyborg, Silvan og Jem og Fix – garanterer billig levering på næstkommende hverdag på en lang række af deres varer online, men det regnes ud fra at bestillingen indsendes tidligere end et bestemt klokkeslæt, således at de har udsigt til at kunne nå at få produkterne klargjort forinden personalet har fyraften.\nNogle e-handler i Danmark tilbyder fri fragt på cr2430 online, men for det meste gælder det kun hvis du indkøber for et fastslået beløb. Alternativt kan du udse dig den mest billige fragtform, der typisk vil blive at få fragtfirmaet til at køre din bestilling til en pakkeshop.\nAdskillige byggemarkeder frembyder klik-og-hent hvor man handler billig cr2430 online og afhenter i butikken. Eksempelvis Stark, Silvan, XL-Byg, Bauhaus, Davidsen, Bygma, Harald Nyborg, 10-4 og Jem og Fix. Byggemarkederne yder for eksempel klik-og-hent på cr2430 i følgende områder:\nViborg, Varde, Odense, Herning, Vordingborg, Frederiksberg, Rødovre, Ølstykke, Tårnby, Aarhus, Vanløse, Ikast, Randers, Nykøbing Falster, Rønne, Allerød, Esbjerg, Grenaa, Holbæk, Fredericia, Sønderborg, Glostrup, Gentofte, Jyllinge, Brabrand, Rudersdal, Brønderslev, Værløse, Ballerup, Hillerød, Frederikshavn, Vallensbæk, Frederiksværk, Birkerød, Haderslev, Stenløse, Odder, Frederikssund, Lyngby, Tilst, Farum, Albertslund, Næstved, Hedehusene, Nyborg, Kokkedal, København, Slagelse, Holstebro, Horsens, Aabenraa, Skanderborg, Solrød Strand, Svendborg, Skive, Helsingør, Virum, Thisted, Hobro, Hvidovre, Hørsholm, Brønshøj, Roskilde, Nakskov, Valby, Lystrup, Aalborg, Ringsted, Charlottenlund, Kalundborg, Dragør, Lillerød, Vejle, Åbyhøj, Middelfart, Nørresundby, Greve, Kolding, Haslev, Brøndby, Højbjerg, Ishøj, Gladsaxe, Køge, Hjørring, Taastrup, Hedensted, Risskov, Søborg, Silkeborg, Korsør, Struer, Herlev, og Nærum, .\nClick-and-collect af cr2430 er muligt i samtlige dele af Danmark: Fyn (Vestfyn, Østfyn, Midtfyn, Nordfyn, Sydfyn), Sjælland (Nordsjælland, Lolland, Midtsjælland, Falster, Bornholm, Sydsjælland, Østsjælland, Amager, Hovedstaden, Vestsjælland) og Jylland (Nordjylland, Østjylland, Vestjylland, Midtjylland, Sønderjylland, Sydjylland, Syddanmark).\nNår der ses på tendenserne står det tydeligt, at folk jævnligt leder efter eksempelvis cr2430 priser og cr2430 tilbud. Man ser derudover jævnligt online shoppere kigge efter bl.a. cr2430 online, køb cr2430 samt billig cr2430, foruden de gængse byggemarkeder som Bygma, Harald Nyborg, Jem og Fix, Silvan, 10-4, Bauhaus, Stark, Davidsen og XL-Byg.\nTilbud på cr2430\nDet er i dag yderst ligetil for almindelige mennesker at finde de bedste priser på billige cr2430 online hos flere internet virksomheder, og herved har utallige internet forretninger i Danmark været presset til at at trykke prisen på cr2430 helt i bund, og endda yde fragt uden omkostninger.\nTrods dette kan det alligevel være rentabelt at sammenholde et par internet forhandlere efter billige priser på cr2430 online forinden du gennemfører din bestilling, sådan at du er på den sikre side med at antage den mest betalelige pris. Se ikke kun hos de gængse byggemarkeder som 10-4, Harald Nyborg, Bygma, Stark, XL-Byg, Jem og Fix, Silvan og Davidsen.\nDu må imidlertid være så påvagt, at hvis en online butik udbyder billige cr2430 online til salg for en pris som kan ses som himmelråbende billig, så burde det i nogle tilfælde være et tegn på en uægte online shop. Kortbetalinger er trods alt omfavnet af et reglement, hvilket forsvarer dig imod falske online webshops.\nVi tilråder generelt bestillinger med kort eller MobilePay. Som alternativ kunne du overveje en billig afdragsordning fra eksempelvis ViaBill, for så vidt du tilstræber at honorere pengene til cr2430 over tid. Det fås ofte hos specialiserede netbutikker, men sjældent de store byggekæder som eksempelvis Bygma, Stark, Harald Nyborg, 10-4, Bauhaus, Silvan, Jem og Fix og Davidsen.\nVed indkig i tallene er det tydeligt, at online shoppere ofte kigger efter blandt andet cr2430 online og billig cr2430. Man ser desuden jævnligt online shoppere efterspørge eksempelvis køb cr2430, cr2430 priser og cr2430 tilbud.\nTrustpilot frembyder faktisk anstændige genveje til at udforske en stor portion øvrige køberes domme og derved tilråder vi, at du gennemsøger online webshoppens anmeldelser forinden du lægger din bestilling på billige cr2430 online.\nFacebook fører til for øvrigt visse ærlige genveje til at få en idé om webshoppens pålidelighed. Derudover møder vi en række online outlets som tilbyder kunderne at levere en kritik af ordreforløbet, som lige så vel burde drages fordel af til at bedømme hvor glade kunderne er.\nForinden folk køber billige cr2430 online i en butik burde man når alt kommer til alt gøre sig bekendt med indholdet af netbutikkens regler, dog er det normalt et omfattende projekt, i særdeleshed hos de gængse byggekæder som Jem og Fix, Silvan, 10-4, Stark, Bygma, XL-Byg, Davidsen, Bauhaus og Harald Nyborg.\nEn anden valgmulighed kunne måske være at granske hvorvidt e-butikken er verificeret af e-mærket, eftersom det generelt er et billede på at online virksomheden imødekommer de officielle danske regler, udover at internet selskabet løbende vurderes af eksperter som er indført i retningslinjerne.\nDesuden tilbydes du anledning til en håndsrækning, såfremt du får dilemmaer med din ordre på cr2430. Dertil er det anbefalelsesværdigt at kunden er opmærksom på de mest relevante vedtægter der influerer på bestillingen af cr2430 online, som fx hvilken returpolitik e-forretningen lover.\nDerfor er det desuden relevant, at man stadigvæk opbevarer sin ordremail, således man fremadrettet vil kunne bevise sit køb af cr2430, ligegyldig om man har handlet hos XL-Byg, Bauhaus, Harald Nyborg, 10-4, Silvan, Jem og Fix, Stark, Davidsen eller Bygma.


Dialog-gruppe 6 - PsykiskSårbar.dk\nReferat af diskussion i dialoggruppe 6:\nSårbarhed som en kvalifikation\nModerator: Dorte Nielsen, Næstformand i PS Landsforening\nJens Hjort Andersen, Konsulent ved Videnscenter for socialpsykiatri\nTrine Schaldemose, Chefkonsulent i Center for Socialøkonomi\nLars Jannik Johansen, Den sociale kapitalfond – Danmarks første venturefond, som skal investere i sociale iværksættere\nElisabeth Rix, Deltager i projekt Medarbejder med brugererfaring\nBrian Sørensen, Direktør for Proremus\nJens Hjort Andersen:\nVar projektleder på projekt Medarbejder med brugererfaring, som satte fokus på at uddanne folk med brugererfaring til at arbejde i psykiatrien. Der er tre gode grunde til, at det er vigtigt at få mennesker med psykisksårbarhed i arbejde:\nSamfundsmæssigt – at udnytte menneskers faglighed\nOrganisatorisk – at ændre kulturen i psykiatrien – ændre på holdningen til psykiatrien / psykiske sårbare i et recovery-perspektiv\nIndividuelt – støtte mennesker i at kunne få en meningsfuld beskæftigelse\nMetoder: Job, mentorordninger, individuel støtte,\nKonklusion: Man får nogle rigtig gode medarbejdere, som dels er rollemodeller for brugerne, dels er formidlere af håb, dels skaber tættere kontakt til brugerne, dels udfordrer brugernes selvstigmatisering, og som dels udfordrer systemets kronicitetstænkning og bidrager til afstigmatisering.\nHar deltaget i projekt Medarbejder med brugererfaringer. Led af depression gennem 6 år, problemer med hukommelse og udholdenhed. Læreruddannet – fik tilkendt et fleksjob. Var til gentagende jobsamtaler, men blev vraget på baggrund af sin sårbarhed. Søgte et job, hvor den psykiske sårbarhed var en kvalifikation for at blive ansat. Hjælper i dag andre psykisk sårbare med at komme i job. Ifølge Elisabeth Rix er forberedelse af arbejdspladsen og medarbejderne afgørende for succes for medarbejderen med sindslidelser.\nI de 4½ år Elisabeth har haft job, er hun selv kommet sig – er blevet nærværende i eget liv.\nHar altid et godt tilbud, to socialøkonomiske virksomheder: Proremus (grafisk virksomhed) og Café Kaffegal – begge i Århus. Her er det en kvalifikation at være psykisk sårbar. Begge virksomheder er 100% selvstændige, drevet af frivillige sociale foreninger.\nSocial mission: at arbejdsmarkedsintegrere psykisk sårbare i faste stillinger på arbejdsmarkedet – også i fleksjob og løntilskudsstillinger. 7 ansat på ordinære vilkår, 80 psykisk sårbare!\nUafhængige af offentlig støtte\nCenter for socialøkonomi – laver analyser til Christiansborg med fokus på socialøkonomiske virksomheder, hvor fokus er reelle job i virksomheder, hvor psykisk sårbare kan blive en del af et arbejdsfællesskab.\nVirksomheden har en social ansvarlighed, støttefunktionerne er en del af virksomhedens kultur.\nFor førtidspensionister i job er barrieren angsten for at miste sit forsørgelsesgrundlag. Der skal skabes fleksibilitet, laves individuelle forløb, lave opfølgning når det giver mening – ikke når reglerne siger det. Der er behov for at tilkoble mentorordninger i det almindelige erhvervsliv. Efteruddannelse for virksomheder, der ansætter psykisk sårbare.\nPrøver at lave en socialkapitalfond. Socialøkonomiske virksomheder er en økonomisk gevinst for samfundet foruden den menneskelige gevinst.\nSociale iværksættere – er ofte mere socialt funderede end økonomisk indstillede.\nTraditionelle kapitalfonde investerer med henblik i økonomisk gevinst. Målet her er at investere i den sociale kapital og de menneskelige og samfundsmæssige gevinster – ”Køb socialt” på linie med ”Køb økologisk”.\nDiskussionen i dialoggruppen centrerer sig om, hvad det er for nogle særlige kvalifikationer, man har som psykisk sårbar, og hvordan man får dem i spil på en virksomhed. Psykisk sårbare er f.eks. gode til at spotte stress og dårligt arbejdsmiljø. Psykisk sårbarhed kan desuden være en kvalifikation i forhold til undervisning og vejledning af andre psykisk sårbare. Desuden diskuteres det, hvordan man kan gøre arbejdsgiverne mindre bange for psykisk sårbare – så de ikke tror, man er en ustabil arbejdskraft f.eks. Ifølge Elisabeth Rix er frygten for en ustabil arbejdskraft ubegrundet, hvis der bliver taget de rette hensyn til medarbejderen. Brian Sørensen anfører desuden, at det skal være legalt at komme til chefen og tale om, hvis man har ”ondt i psyken”.


Stor høring om forebyggelse af radikalisering skal give input til politikere på nationalt, kommunalt og myndighedsniveau\nHvordan kan vi i Danmark blive bedre til at forebygge radikalisering, der i værste fald ender i vold og terror? Det er det vigtige spørgsmål, som en høring på Christiansborg den 10. november 2021 vil forsøge at svare på med den nyeste forskning og praktisk viden. Arrangør er Finn Nørgaard Foreningen i i samarbejde med Tænketanken Ret & Sikkerhed og C:NTACT.\nLige nu, i 20-året for 9/11, er terrortruslen mod Danmark er fortsat alvorlig. Det gælder nu både truslen fra militante islamister og fra højreekstremister, både udefrakommende og hjemmegroede. Internettet, konspirationsteorier, anti-statslige bevægelser og krænkelsessager driver radikaliseringen af primært unge mennesker. Hvordan kan vi blive bedre til at forebygge, at de ender i en situation, der i værste fald kan ende i vold og terror? Det er det spørgsmål. som en høring på Christiansborg den 10. november vil forsøge at svare på med den nyeste forskning og praktisk viden.\nHøringen arrangeres af Finn Nørgaard Foreningen i samarbejde med Tænketanken Ret & Sikkerhed og C:NTACT. Blandt høringens oplægsholdere og debattører er:\nMagnus Ranstorp, terrorforsker, forfatter\nDina Hussein, Counter Terrorism and Dangerous Organisations Policy Manager hos Facebook\nAlexander Ritzmann, terrorforsker, Radicalization Network\nMaja Greenwood, forsker, DIIS\nMark Bang Kjeldgaard, Nationalt Center for Forebyggelse af Ekstremisme\nFolketingsmedlemmer fra Socialistisk Folkeparti, Dansk Folkeparti, Socialdemokratiet, Enhedslisten, Radikale Venstre og Konservative\nOrdstyrere på dagens debatter er:\nOle Mølgaard, medstifter og bestyrelsesmedlem, Finn Nørgaard Foreningen\nSøren Carlsen, journalist, DR P1\nHøringen vil i løbet af dagen se nærmere på radikalisering anno 2021 og de sociale spændinger, der er med til at give grobund for radikalisering herhjemme. Ny viden om de traditionelle medier og de sociale mediers rolle vil blive gennemgået og debatteret. Endelig vil konferencen komme med fremadrettede bud på, hvordan civilsamfundet kan bidrage positivt til forebyggelse gennem lokal handlekraft.\n”I Danmark er vi glade for vores forebyggelsesmodel, som på tværs af systemet arbejder med unge i centrum. Men hvad fører borgere ind i radikalisering – og kan vi gøre mere for tidligere at redde folk fra radikalisering, end vi gør i øjeblikket? Høringen skal give input til politikere på nationalt, kommunalt og myndighedsniveau. Og den skal facilitere en fornyet samtale om, hvordan vi i samarbejde med de unge selv, ofrene for radikalisering samt civilsamfundet kan lave nye langsigtede reformer,” siger Pia Toftdal, sekretariatsleder i Finn Nørgaard Foreningen.\n(Høringen var oprindeligt planlagt til at blive gennemført den 26. maj 2021, men måtte på det tidspunkt udsættes på grund af corona-restriktioner)\nHøring om forebyggelse af radikalisering\nTid: 10. november 2021, kl. 10-17\nAnkomst ved besøgsindgangen i indergården på Christiansborg fra kl 9.30.\nRadikalisering i 2021\nMark Bang Kjeldgaard, NCFE, Den danske forebyggelsesmodel og hvordan vi forebygger ekstremisme i Danmark.\nMaja Greenwood, DIIS, om modtageligheden for radikalisering blandt jihadister.\nC:NTACT, Personlige beretninger og samtale med tidligere radikaliserede om vejene ind i, igennem og ud af radikalisering, Jesper HP og Lasse L\nInterview og samtale med bland andre Rosa Lund og Peter Skaarup\nOm indre spændinger i Vesten og behovet for politiske reformer\nProfessor, Michael Bang Petersen - om behovet for reformer, der retter op på marginaliseringen\nJonas Mansoor - er der en sammenhæng mellem marginalisering og radikalisering?\nInterview og samtale med Michael Bang Petersen, Rasmus Stoklund og Karina Lorentzen\nKl. 13.45 Mediernes rolle i demokratiet, debat om medier og digitalt ansvar\nDina Hussein - Facebook – Facebooks arbejde med at inddæmme farligt indhold (via Video)\nMiriam Michaelsen og Helle Vesterager Jespersen - Digitalt ansvar og vidnesbyrd om digital forfølgelse af ofre for terror.\nLisbeth Knudsen - Medieansvar i Danmark. Hvor går grænserne og bør man pålægge nye medier et større ansvar?\nInterview og samtale med Miriam Michaelsen, Samira Nawa og Marcus Knuth\nRadikalisering og ekstremisternes værktøjskasse - 3 ekspertinterviews\nAlexander Ritzmann, RAN EU - Hvad er konspirationsmyter, hvordan hænger de sammen med radikalisering og hvad kan vi gøre ved dem? (via video)\nJacob Kaarsbo, Bischoff Advisory, Ekstremisternes værktøjskasse og fødekæder i Afrika og Mellemøsten - om den nuværende ekstremistiske trussel\nMagnus Ranstorp, terrorforsker og forfatter – Ekstremisternes værktøjskasse i Europa og USA - om den nuværende ekstremistiske trussel (via video)\nLokal handlekraft - i byerne og i civilsamfundet\nYaw Yeboah, Vend Perspektivet – om unges verdensbilleder - mød unge demokrati-ambassadører, som vender perspektivet og nedbryder fordomme - samtale med Halime Oguz\nEskild Dahl Pedersen, Tryghedschef, Bo-Vita, om radikalisering, ghettoplanen og transformering af Mjølnerparken, siden terrorangrebet i København 2015\nTommy Holst, SSP, Odense Kommune. I Odensebydelen Vollsmose har man haft succes med at holde unge ude af radikalisering. Det sker gennem tæt kommunalt samarbejde med pårørende i civilsamfundet.\nMohammed Abdikarim, Aarhusmodellen. Mentorarbejde med udsatte unge i centrum\nFoto og film fra konferencen er af hensyn til deltagerne, ikke tilladt, uden forhåndsgodkendelse.\nPressen er velkommen. For yderligere information, kontakt pressekontakt Lotte Lund, mail lolu@lottelund.dk eller mobil 24 24 49 43.


Nutella er nøddepålæg, mørk chokolade er sundt, og marmelade indeholder frugt. Men hvad er egentlig sundest at putte på sin egen eller børnenes rugbrødsmad. Spørg Videnskaben har talt med to forskere.\nSelvom der er lidt nødder i nutella, er der tilsat så meget sukker, at produktet ikke kan betragtes som værende andet end slik. (Foto: Shutterstock)\nKniven synker let ned i den bløde, brune masse. En svag duft af chokolade og nougat får tænderne til at løbe i vand.\nNutella. Et hasselnøddepålæg fyldt med skummetmælk, ristede hasselnødder og bare en lille smule kakao, som mødre med god samvittighed kan servere for deres børn som en del af en velafbalanceret kost.\nSådan står der på Nutellas egen hjemmeside.\nPå Videnskab.dk har vi sat os for at undersøge, om det sunde i nutella opvejer mængden af det usunde i det søde, brune nøddepålæg. Og om andre søde alternativer er mere eller mindre usunde.\nSpørg Videnskaben har talt med to forskere og spurgt, hvad der er sundest at smøre på brødet for børn og voksne med en sød tand – nutella, pålægschokolade, syltetøj eller honning.\nHvad er mindst usundt?\nPreben Vestergaard Hansen er adjunkt på Det Sundhedsfaglige Fakultet på Metropol. Efter hans mening kan ingen af produkterne kaldes sunde.\n»Det store spørgsmål er måske i højere grad, hvad er mindst usundt? For ingen af disse produkter har efter min mening en sundhedsværdi,« siger han.\nÅrsagen til det er den store mængde sukker, som er i både nutella, pålægschokolade, syltetøj og honning.\nAlle produkterne indeholder over 50 gram sukker per 100 gram.\nPålægschokolade og nutella indeholder desuden mættet fedt. Der er dog også positive ting i de to pålægsprodukter, fortæller forskningsdiætist på DTU Fødevareinstituttet, Karin Hess Ygil.\n»Af positive ting indeholder chokolade protein, kalium, kalk (lys chokolade) og jern. Fordelen ved pålægschokolade er den lave vægt per skive (4-6 gram) - hvis man ellers kan nøjes med at komme én skive på brødet,« siger hun.\nHonning er nærmest rent sukker. (Foto: Shutterstock)\nNutella indeholder en smule kostfibre på grund af nødderne.\n»Til gengæld er mængden af nøddesmøre-pålæg til en skive brød vanskelig at holde nede på samme lave vægt som pålægschokolade,« påpeger Karin Hess Ygil.\nAlle typer svarer til slik\nHverken honning eller marmelade indeholder fedt. Energien i begge disse produkter kommer udelukkende fra sukker – og lidt frugt (marmelade).\nHvis man vil spare på fedtindtaget, er det derfor en af disse to typer smørepålæg, man skal vælge frem for nutella eller pålægschokolade, påpeger Karin Hess Ygil.\nPreben Vestergaard Hansen vil dog ikke anbefale nogen af produkterne som pålæg.\n»Nutella er jo slik, det er bare pakket ind i en idé om, at der er nødder i. Det kan ikke bevises, at det er sundere end at spise vingummibamser. Og det samme gælder de andre produkter,« siger han.\nMængden af nødder i nutellaen, kakao i pålægschokoladen og frugt i marmeladen er så lav sammenlignet med sukkerindholdet, at det sunde ikke opvejer for det usunde. Og honning består faktisk kun af sukker.\nLæs også: Du bliver snydt af emballagens billeder\nFerrero, som producerer nutella er dog ikke enig i, at nutella kan sammenlignes med slik.\n»Slik spises netop alene, mens vi anbefaler, at nutella kombineres med brød. Derfor navnet smørepålæg,« skriver marketingchef hos Ferrero, Anica Grasso, i en mail til Videnskab.dk.\nSå Ferrero er tilsyneladende med på, at nutella i sig selv ikke er sundt. Men at nutella kan indgå i et sundt morgenmåltid, hvis det smøres på brød.\nKarin Hess Ygil understreger da også, at alle produkterne sagtens kan indgå i en sund kost, hvis det er i en begrænset mængde for eksempel i weekenden - også selvom de ikke i sig selv er sunde.\nHeller ikke frugtpålæg går fri\nNu vi er ved det, så kan frugtpålæg faktisk sammenlignes med det usunde smørepålæg, påpeger Preben Vestergaard Hansen.\nMarmelade indeholder over 50 gram sukker per 100 gram. Det samme gør nutella og pålægschokolade. (Foto: Shutterstock)\n»Når du tørrer frugten, så drænes vandet fra, og indholdet af sukker koncentreres. Vindruer indeholder for eksempel 14 gram sukker per 100 gram. Laver du vindruen om til en rosin, så øges sukkerindholdet til 55 gram per 100 gram,« siger han.\nSukkerindholdet i frugtpålæg er altså det samme som i nutella og pålægschokolade.\n»Hvis du spørger mig, om det er det samme som at æde af en sukkerskål, så vil jeg sige, at nej, det er det ikke. Der er lidt vitaminer og fibre i, så det er lidt mindre usundt end bare at hælde sukker på brødet. Men efter min mening er der tale om slik, som ikke bør bruges som pålægsprodukter,« siger han.\nKan bruges til at lokke rugbrød i ungerne\nBum. Så har vi da det på plads. Ingen nutella, honning, marmelade, pålægschokolade eller frugtpålæg.\nPå brødet med den hjemmelavede fedtfattige postej eller en dampet fiskefilet. Uden smør under selvfølgelig.\nMen så fanatisk mener Preben Vestergaard Hansen nu alligevel ikke, at man skal være.\n»Vil man gerne have noget rugbrød i børnene, så kan det måske være okay at putte lidt nutella på for at få det til at glide ned,« siger han.\nDer skal være plads til slik\nEfter Preben Vestergaards mening skal der være plads til lidt nutella i ny og næ, og han kan også godt selv lide det søde slikpålæg.\n»Jeg kan godt lide nutella, men jeg spiser det, som jeg spiser slik. Jeg synes, det er et problem, at du skal have mad, som ligner slik, eller slik som ligner mad i virkeligheden. Og generelt vænner vi vores børn til, at alt skal være så sødt,« siger han.\nVi siger tak til forskerne for deres sammenligninger af de søde og altså ret usunde pålægsprodukter. Vi har også forsøgt at få en kommentar fra Ferrero, som laver nutella. Det lykkedes desværre ikke.\nSidder du selv og spekulerer over noget, som du gerne vil have videnskabens svar på, så skriv til sv@videnskab.dk. Så kan du måske være heldig at vinde en fed videnskabs-T-shirt.\nLæs også: Må jeg springe morgenmaden over?\nPreben Vestergaard Hansens profil (Metropol)\nKarin Hess Ygils profil (DTU)


MortenDreyer - Københavns Storkreds: marts 2011\nHvad med LO og Harald Børsting ?\nHvad nu Harald Børsting ?\nHvordan kommer du på linje med dine egne medlemmer ?\nHar du tabt følingen med dagens virkelighed ?\nHele 41 procent af LOs medlemmer stemmer på Venstre, de Konservative, Dansk Folkeparti eller andre dele af blå blok i dansk politik, viser en meningsmåling, som Gallup har udarbejdet for Berlingske og offentliggjort Fastelavnsmandag.\nMen det harmonerer rigtig dårligt med den politik, som LO netop nu fører, med massive bidrag til Rød Blok.\nMed andre ord – og pindet ud for en ældre LO ping, som dig – så støtter du partier, som en meget stor del af dine medlemmer ikke ønsker til magten. Det er da værd at overveje.\nLO mister i disse år rigtig mange medlemmer. De siver stille væk fra en fortidig holdning hos LO.\nMan er i gang med at forbløde ihjel. Og alligevel fortsættes i bedste betonsocialisme stil med mere af det samme.\nSom medlem af LO gennem rigtig mange år piner det mig, at LO sætter sig uden for indflydelse.\nI dagens JyllandsPosten skriver Lars Olsen den 7. marts om de nye arbejderstemmer: En undersøgelse af parti valgene i skurvognene viser det klart: Blandt betonarbejderne er der kun tre store partier: Socialdemokraterne, Dansk Folkeparti og så Sofaen. Venstrefløjen, som du Harald støtter så massivt, den har tabt arbejderstemmerne, da den er blevet en akademikerbevægelse. Venstre fløjen har tabt interessen for håndens arbejdere.\nSom medlem af Dansk Folkeparti kan jeg kun bekræfte holdningen. Dansk Folkeparti modtager rigtig mange medlemmer, som kommer netop fra Socialdemokratiet og fra SF. De føler, at S + SF svigter sine kernevælgere. Det er derfor jeg med glæde og optimisme stiller op som folketingskandidat for Dansk Folkeparti i København. Støtten fra menige LO-medlemmer er endog meget stor. Den kommer, tror jeg, som en logisk konsekvens af LO´s kostbare annoncekampagner for Rød Blok.\nInden LO taber alt for mange medlemmer, skulle man måske skifte kurs.\nDer er brug for folketingsmedlemmer, som har et praktisk kendskab til arbejdslivet set fra gulvet og i hverdagen.\nHvis LO atter skal støtte sine medlemmer, er løsningen klar. Kontakt Jeres medlemmer og giv derefter alle LO medlemmer, som stiller op, et bidrag til valgkampen. Uanset hvilket parti de stiller op for. LO har brug for, at personer med kendskab til hverdagen i det privat og offentlige erhvervsliv vælges. Der er for mange i Folketinget, hvis erhvervserfaring er et 6 måneders studenterjob.\nMedlem af LO\nHarald, du kan sende bidrag til denne konto: mrk. MD-valg til 6610 2459882\nEn Ny Konventions Sag\nBrud på EU direktiv om giftstoffer.\nHvad vil Miljøminister Karen Ellemann gøre ved Københavns Lufthavns bevidste overtrædelse af reglerne for brug af giftstoffer ? Lufthavnen har i 2010 besluttet sig for at udså ”giftigt græs” på friarealerne. 500 hektar i alt.\nDet sker som et forsøg på at holde fugle væk fra startbanerne og undgå bird-strikes på en langt billigere måde end man gør i dag med ”Mågejægerne”.\nDet ”giftige græs” består af græssorter, som er inficeret med koncentreret giftsvampe, de såkaldte endofytter. Det er giftstoffer, som ikke må importeres i EU, da man endnu ikke har taget stilling til deres farlighed og håndteringen af dem. Når græsset går i blomst, spredes frøene meget vidt omkring af vinden. Erfaringer i en lufthavn i USA og en i New Zealand viser, at man ikke kan styre græsset, som spredes til omgivelserne.\nGræsset virker på fugle som spiser græs; de bliver dårlige af det og undgår derfor arealet for fremtiden.\nMen det optages også af græs ædende pattedyr, som for eksempel heste. Alle heste ejere er klar over, at heste oftest har en følsom mave. Svampene kan ikke smages og heste risikerer at dø, hvis de spiser sådanne svampe.\nTil orientering er der på landbrugsarealerne omkring lufthavnen den største bestand af heste i Danmark.\nFor mere end et halvt år siden rejste jeg sagen overfor Lufthavnen og fik et ikke-svar fra sikkerhedschefen. Der var intet problem, alt var undersøgt og ingen fare, var hans holdning.\nDa Dragør og Tårnby kommuner er handlingskommuner kontaktede jeg dem. De var ikke klar over Lufthavnens initiativ, men blev det.\nLufthavnen er blevet klar over problemstillingen, og deres Miljøchef er i tæt kontakt med Miljøstyrelsen og Plantedirektoratet.\nDe er helt klar over, at man ikke må indføre sådanne stoffer, før stofferne er kommet på EU´s positivliste, hvilket er oplyst direkte overfor miljøchefen i Lufthavnen.\nPå trods af dette fortsætter man med ulovlighederne. Man påtænker i år at tilså 30 hektarer.\nMen problemet er, at man allerede nu har tilsået 1 hektar, selv om Miljøstyrelsen har påpeget, at det er ulovligt.\nDet er en overtrædelse af Biociddirektivet 98/8/EF.\nMiljøminister Karen Ellermann, gælder loven ikke for Lufthaven? Hvad har du som minister tænkt dig at gøre for at overholde loven?\nIndsendt af Morten Dreyer - Københavns Storkreds kl. 01.50 Ingen kommentarer:\nLO og dets medlemmer\nBidrag kan sendes mrk. MD-valg til 6610 2459882\nIndsendt af Morten Dreyer - Københavns Storkreds kl. 05.28 Ingen kommentarer:\nSkal konventionen opsiges\nVælter DF Rønn i dag ?\nI Folketinget skal man i dag behandle Søren Krarups forslag om opsigelse af konventionen.\nHvis Rønn ikke tager positivt imod forslaget fra DF kan hun ikke vide sig sikker på DF´s støtte.\nSom Jesper Langballe udtrykker det:\n”Vi må overlade det til debatten i dag at se, hvordan vi står i forhold til hinanden.”\nHvis vi leger med tanken, at hun af hensyn til Venstre + konservative er afvisende overfor at sætte opsigelsen af konventionen i gang nu, er der to scenarier:\n1) DF tager afvisningen til efterretning.\n2) DF udtrykker mistillid til Rønn.\nVed 1 fortsætter udviklingen og vi ser tirsdag/onsdag hendes beretning – og Løkkes reaktion på den. Mon ikke hun finder en undskyldning på at gå - eller Løkke finder den.\nVed 2 går ministeren af straks. DF har væltet en minister. DF vil derved stå særdeles stærkt som parti ved det kommende valg. Hvis vi ser på konventionen, så er der et særdeles stort flertal i Danmark, som ikke ønsker at FN skal bestyre hvilke mennesker, som skal have statsborgerskab i landet. Ikke mindst efter det er kommet frem, at af de 35 er flertallet belastet af kriminalitet, gæld til staten, manglende dansk eller manglende evne til selvforsørgelse.\nMon ikke jeg bør se til mine valgplakater lige nu ?


Områdekode Gemünden Hunsrück (forvalg)\nOmrådekode / forvalg Gemünden Hunsrück\nBy eller region: Gemünden Hunsrück\nOmrådekoden / forvalg for Gemünden Hunsrück er 06765. For det fiktive telefonnummer 9994176 og er forvalg / områdekoden 06765, det nummer, der skal ringes op, er 06765 9994176. Og Gemünden Hunsrück ligger i Tyskland.\nOmrådekodepræfikset / forvalg tildeler abonnentens telefonnummer til en bestemt placering. Der findes andre typer præfiks ud over områdekoden: Internationale landepræfikser, præfikser for mobiltelefonudbydere og præfikser for forskellige tjenester. Disse kombineres for at passe til flere formål. Når du ringer fra et land til et andet i tilfælde, hvor modtageren af opkaldet har en fastnet, kombineres landepræfikset med områdekoden og abonnentens nummer. For det fiktive telefonnummer 9994176 er forvalg / områdekoden 06765 (Gemünden Hunsrück) og Landekode 0049, det nummer, der skal ringes op, er 0049 6765 9994176. Hvis opkaldet er til en mobilenhed, kombineres Landekode med mobiltelefonudbyderens præfiks og abonnentens nummer. Hvis der foretages et opkald til en abonnent i det samme land, kan Landekode udelades. I tilfælde af nationale opkald fra et fastnet til et andet kan områdekoden / forvalg også udelades i mange lande, når begge abonnenter har den samme områdekode / forvalg. Især i lande, hvor abonnenter er i stand til at bevare det samme telefonnummer efter at have flyttet til en anden placering eller by, skal områdenummeret – i dette tilfælde 06765 – selvfølgelig også ringes op.\nHvis du er uden for Tyskland, og du vil ringe til en person i Gemünden Hunsrück, skal du udover Landekode have Landekode for det land, du ønsker at ringe til. Landekode for Tyskland er +49 (0049), så hvis du er i Danmark, og du vil ringe til en person i Gemünden Hunsrück, skal du prefikse personens telefonnummer med +49 6765. Nulet foran områdekode er udeladt i dette tilfælde. For det fiktive telefonnummer 9994176 er forvalg / områdekoden 06765 (Gemünden Hunsrück) og Landekode 0049, det nummer, der skal ringes op, er 0049 6765 9994176.


Etablering af Business Clusters i lokalområder, er medvirkende til at bryde negative udviklingstendenser i lokalområder … Det gode eksempel herpå, er Hundested! – MV mdcc . com\n26. August 2019 26. December 2019 MVmdcc.com\nEtablering af Business Clusters i lokalområder, er medvirkende til at bryde negative udviklingstendenser i lokalområder … Det gode eksempel herpå, er Hundested!\nOfte ærgrer og irriterer det mig at høre, at lokalområder i Danmark omtales som vandkantsdanmark og udkantsdanmark. Og, hvor disse særlige øgenavne mere end antyder – at her er erhvervsmæssigt intet at ændre, – … forlad stedet og sidste mand slukker gadebelysningen og lukker for vandet.\nTilbage i 2016, der etablerede jeg derfor – Business Cluster Hundested. En business cluster, der skulle medvirke til – at Hundesteds borgere – begyndte at se sig selv og deres virksomheder, som meget mere end udkantsdanmark. Nemlig borgere og virksomheder, der i samarbejde og fællesskab kan udrette noget unikt sammen og er noget unikt sammen.\nBusiness Cluster Hundested og dets virksomheder, kan ses via dette link:\nEn masse engagerede mennesker og virksomhedsindehaver og lokalaviser og social medier, har bidraget til en ekstraordinær udvikling er indtruffet i Hundested, indenfor de sidste 3 år.\nTre år senere, der besøger Det danske Kongehus, den 4. august 2019, to virksomheder i Hundested. To virksomheder, som er en del af MVmdcc.com’s – Business Cluster Hundested.\nMen, det er ikke kun kongehusets medlemmer, der besøger Hundesteds Havn og dets virksomheder, – det er store krydstogtskibe også begyndt at gøre …. OG Det giver også omsætning til i byen.\nBusiness Clusters med lokale virksomheder, giver virksomheder og borgere et nyt syn på deres by, men det giver også noget andet vigtigt til virksomheder og borgere, nemlig grundlag for gensidig inspiration og afledt innovation.\nLokalavisen Halsnæs Avis, har med sine hyppige artikler om erhvervsudviklingen i Hundested, bidraget til en væsentlig og ny holdning om, hvad det er at være beboer i Hundested. Derfor skal man ikke undervurdere lokalavisers evne til at bidrage til positiv udvikling i lokalområder.\n…..dejligt er det derfor, at blive refereret til som virksomhed MVmdcc.com og person, – når det vedrører erhvervsforhold, der virkelig ligger mig meget på sinde. Nemlig, at vandkantsdanmark og udkantsdanmark, – fremadrettet bliver set som UdviklingsDanmark, der gemmer på virksomheder med ekstraordinært udviklingspotentiale.\nUdviklingspotentialer, som frisættes og synliggøres igennem brug af business clusters, øget samarbejdet mellem virksomhederne i lokalområdet … og, medieomtale i lokalområdet, der befordrer troen på – at vi sammen kan udrette noget ekstraordinært.\nBusiness Cluster Hundested, er derfor et fremragende eksempel på, hvad der kan lykkes, når vi i fællesskab beslutter os for at ville udrette noget ekstraordinært sammen, og i sammenhæng hermed, benytter den moderne teknologi.\nAndelsbevægelsen var et stort spring frem for landbrugets modernisering. Business Clusters, har præcis samme effekt, på det lokale erhvervsliv i en global verden.\nHvis du vil læse lidt mere om business cluster, så benyt dette link: https://mvmdcc.com/2017/03/28/business-cluster-development/\n….og nedenstående artikel, beskriver nogle af de positive effekter, som Halsnæs Avis har iagttaget hos nogle to af virksomhederne, der er en del af Business Cluster Hundested. Nemlig Egeværk og Backhaus-Brown.\nPrevious MVmdcc.com takker Det Danske Kongehus, for deres besøg på møbelsnedkervirksomheden Egeværk i Hundested, den 6. august 2019.\nNext TV vært Lise Rønne – ofte benyttet på Danmark Radio


To dræbte og flere sårede efter helikopterstyrt i London\nEn helikopter er fløjet ind i kran i det centrale London og er styrtet ned. Politiet melder om to dræbte og ni sårede. Alle spekulationer om en terroraktion afvises. Se video her.\nOnsdag D. 16. JANUAR 2013 KL. 13:09\nAf Cathrine Bloch, Berlingske Nyhedsbureau og Michael Korsgaard Nielsen (BNB)\nSTORBRITANNIEN: En helikopter har omkring klokken ni onsdag formiddag dansk tid har ramt en kran, der stod på toppen af en bygning i det centrale London tæt ved Wandsworth Road syd for Themsen.\nHelikopteren brød i brand, og to personer er blevet dræbt, mens ni er blevet såret, heriblandt én, der er kommet alvorligt til skade, oplyser politikommissær ved politiet i London, Bernard Hogan-Howe, til Reuters. Ifølge BBC sad den ene af de dræbte i helikopteren, mens den anden befandt sig på jorden. Fire af de sårede er blevet kørt til hospitalet, mens de øvrige fem er blevet behandlet på stedet.\nØjenvidner fortæller til Reuters, at dele af den brændende kranen styrtede ned fra bygningen, og det fik blandt andet en bil til at bryde i brand. Brandmænd måtte redde en mand ud af bilen og fik hurtigt kontrol over ilden. Dele af kranen hænger stadig ned på siden af bygningen sammen med helikopteren. Bygningen på den anden side af gaden er blevet skadet af flammerne fra den brændende helikopter og kran.\n- Der lød et virkelig højt brag. Vi så kranen falde til jorden og så enorme mængder af sort røg, fortæller Julie Marsden, der arbejder på et kontor tæt ved ulykkesstedet, til Reuters.\nUlykken skete tæt ved metro- og togstationen Vauxhall ikke langt fra MI6’ Thames House, der er hovedkvarter for den britiske efterretningstjeneste. Bygningen »The Tower«, som kranen stod på, er ved at blive opført og skal bruges til beboelse. Den ventes at blive en af Europas højeste bygninger.\nPolitiet afviser alle spekulationer om, at der er tale om en terroraktion mod den engelske hovedstad, skriver Reuters.\nFlere politibiler, ambulancer, otte brandbiler og 60 brandmænd er på stedet. Helikopteren er styrtet ned i to biler, som er brudt i brand, rapporterer øjenvidner ifølge The Guardian, og BBC skriver, at branden er under kontrol.\n- Da jeg hørte eksplosionen, var det som et jordskælv... som en gaseksplosion. Da jeg så op, kunne jeg se vragrester falde mod jorden, siger Sarah Beth-Casey, der bor i nærheden af ulykkesstedet, til Sky News.\nPolitikommissær Bernard Hogan-Howe fortæller, at helikopteren var blevet omdirigeret til en helikopterlandingsplads i Battersea nær ulykkesstedet. Han vil ikke gå mere i detaljer, før de pårørende er underrettet.\nDet har været en tåget morgen i det engelske, og sigtbarheden kan meget vel have været en medvirkende faktor til ulykken.\nSe kort amatørvideo fra helikopterstyrtet i London:


Ligeværdighed, respekt og rummelighed\nSæt fokus på rummelighed i fodboldklubben (foto: Henrik Bjerregrav).\nBanerne vokser sig grønne. Aktivitetsniveauet stiger. Snart går sæsonen forhåbentlig i gang for alvor. Det er skønt.\nHusk at sætte fokus på vigtige værdier som ligeværdighed, respekt, rummelighed og god adfærd. Lad os behandle andre, som vi selv gerne vil behandles.\nMange aktuelle samfundsmæssige problemstillinger kommer selvsagt også til udtryk i hverdagen i breddefodbolden, for vi er jo et spejl af samfundet, men vi har også vores helt egne problemstillinger at forholde os til.\nPlads til kvinder i en "mandeverden"\nFodbold er gennem tiderne blevet opfattet som en mandeverden, formentlig fordi spillet oprindeligt blev opfundet af mænd, og det afspejler sig – også den dag i dag – på mange uhensigtsmæssige måder, f.eks. i forhold til sprogbrug, adfærd og kultur, men også i forhold til noget så grundlæggende som prioriteringen i en fodboldklub.\nBliver pigespillerne taget lige så alvorligt som drengespillerne? Har man adgang til de samme goder og vilkår? Og så videre.\nJeg kender bestemt til mange fodboldklubber, hvor kvinder, herrer, piger og drenge helt naturligt opfattes som ligeværdige, og foreningslivet er i det hele taget en fantastisk platform for integration og fællesskab. Men vi skal heller ikke være blåøjede, og der er efter min opfattelse ingen tvivl om, at vi har en stor opgave foran os i forhold til at gøre fodbolden endnu mere rummelig i fremtiden.\nSunde og inkluderende klubmiljøer er en fælles interesse\nDet skal understreges, at vi ikke får særligt mange henvendelser og sager af f.eks. sexistisk eller racistisk karakter, men vores opfordring er altid, at man skal indberette til os, hvis man oplever noget. Vi har en fælles interesse i at skabe gode, sunde og inkluderende klubmiljøer, og organisatorisk arbejder vi løbende med kampagner for god opførsel og diversitet i form af antihomofobi-kampagner og ”Husk Respekten”, der f.eks. sætter fokus på forældres og tilskueres adfærd.\nDet arbejde bliver vi aldrig færdige med, og vi vil aldrig acceptere racisme, sexisme, homofobi eller andre former for diskrimination. Fodbold er mangfoldighedens sport, hvor der er – og skal være – plads til alle.\nJeg vil i denne forbindelse også henvise til DBUs Adfærdskodeks, som DBUs bestyrelse har vedtaget, og som er gældende på tværs i dansk fodbold for spillere, ledere, ansatte, bestyrelses- og udvalgsmedlemmer mfl., trænere, fodbolddommere og registrerede fodboldagenter.\nBørn og unge skal have lyst til at være fysisk aktive på en tryg måde\nSidste år gennemførte DIF i samarbejde med en række organisationer en kampagne ”Når grænser brydes”, som sætter spot på krænkende adfærd og seksuelle overgreb af og blandt børn og unge i forenings-, idræts- og fritidslivet. Formålet er at øge børn og unges trivsel og sundhed, og styrke de positive fællesskaber i fritidslivet, så flere har lyst til at være fysisk aktive sammen med andre og på en hensigtsmæssig og tryg måde. Et ofte tabubelagt emne.\nKlubberne er rigtig gode til at indhente børneattester. Det vigtige er, at hvis en klub får viden om en positiv børneattest, skal det naturligvis have konsekvenser. Samtidig opfordrer vi klubberne til at udarbejde leveregler eller værdier, som klubben vil stå for. Klubrådgiverne bidrager gerne til dette vigtige arbejde.\nSæsonen står snart for døren. Lad os hjælpe hinanden med at sætte fokus på ligeværdighed, respekt, rummelighed og god adfærd på og uden for banen.


Så begynder det igen... | InsideFlyer DK\nSå begynder det igen...\nPoster i 'INSIDEFLYER DK - LOUNGE' oprettet af Henrik Olsen, 9/1/14.\nMed Nytåret begynder arbejdet igen med at sikre sig status ved diverse selskaber - i min verden er det primært min Hilton Honors Guld som jeg tænker på:\nAltid lidt kedeligt at se den ramle "tilbage til start", dog så kommer der en mulighed for en bunke ophold\nHvad er jeres 2014 mål på hotelsiden?\nPå hotelsiden vil jeg også prøve at holde på min HHonors Gold. Men det bliver en udfordring\nDer er jo tre muligheder:\n1) 20 ophold\n2) 40 nætter\n3) brug over 7.500 USD (over 41.000 DKK)\nDet bliver ikke muligt for mig at nå det med 1 eller 2, simpelthen på grund af den tid jeg har til at holde ferie. En del af den er allerede planlagt med familien hvor jeg ikke kan overnatte på Hilton. Så er der kun mulighed 3 tilbage.\nHer skal man tænke på at det både er værelsesprisen (ekskl. tax) samt alt man bestiller på værelsesregningen (fx restaurant, room service, film, etc.). Jeg er cirka halvvejs gennem nr. 3 med de rejser jeg allerede har booket i år, men kun cirka 25-30% med nr. 1+2. Så det vil klart være nemmest for mig at nå nr. 3.\nSpørgsmålet er: kan det betale sig?\nMan får gratis morgenmad, internet, lidt flere points og en mulig opgradering. Jeg tror ikke jeg vil køre en "matrass run" bare for det. Man kan jo bare købe en Executive Room, og så får man jo de fleste af fordelene alligevel. Og jeg er før blevet opraderet ved kun at være Basic/Blue medlem\nHvad er din Hilton strategi @Henrik Olsen?\nHolder mig primært til Hilton og Carlson. Guld hos Hhoners er sikret via Milepoint og Club Carlson Concierge er sikret ad anden vej indtil næste år. Må se hvad der dukker op som kan forlænge, men satser via at der kommer gode muligheder for at få ihvertfald Guld hos begge efterfølgende også.\nMin strategi er helt klar. Jeg tager de 20 ophold for at sikre mit guld kort. Der er en joker og det er at jeg ofte rejser med en kollega eller to. Og da det er muligt at få lagt to værelser ind i samme ophold kommer jeg ofte tæt på at kunne opnå guld via antallet af base point. Det var faktisk hvad der gav mig fornyet guld her i 2014.\nJeg har over 100 rejsedage om året og jeg forsøger altid at ramme et Hilton eller Club Carlson hotel. Det er mine to primære kæder som jeg tjener point op. Desuden har jeg hvert har ture til USA og der laver jeg oftes skift af hotel hver dag for at booste mine stays om der lige mangler en 3-4 stykker. Lige så meget fordi jeg syntes det er sjovt at komme til et nyt hotel og se hvad der byder sig.\nSå min plan for 2014 er at sikre mig Hhonors guld for 2015 og samtidig gå efter at få mindst guld ved Club Carlson. Begge dele via antallet af ophold og ikke total nætter.\nDet er lykkes for mig de sidste 4 år så mon ikke vi klare den igen i år\nHenrik Olsen, 10/1/14


Økonomistyrelsen søger erfaren jurist til arbejdet med offentlig ret og politiske sager - Djøfs jobunivers\nVi har i Statens Indkøb mange politiske sager om alt lige fra indkøb af juridiske tjenesteydelser hos Kammeradvokaten til mere grønne offentlige indkøb. Herudover skal vi i de kommende år udvikle og implementere ehandel i den offentlige sektor.\nDerfor har vi oprettet et nyt team for policy og e-handel, som du vil blive en del af.\nDu vil få en central rolle som sparringspartner for Økonomistyrelsens direktion og andre dele af styrelsen i de mange og ofte svære politisk-juridiske sager, der kræver særlige kompetencer og erfaring inden for offentlig ret.\nDu vil bl.a. have følgende opgaver:\nHåndtering af løbende politiske sager, særligt med fokus på det juridiske perspektiv, fx i relation til udbudsloven, arbejdsklausuler og offentlig e-handel\nKvalitetssikring af aktindsigtsafgørelser og ansvar for at strømline og drive Økonomistyrelsens arbejde med aktindsigt\nBidrag til besvarelse af folketingsspørgsmål, finanslov, aktstykker mv.\nAnsvaret for bekendtgørelser, cirkulærer og vejledninger på indkøbsområdet.\nhar en relevant juridisk uddannelse og flere års erfaring fra en politisk styret organisation det kan fx være et departement eller en styrelse\nhar erfaring med offentlig ret og er vant til at skrive juridiske afgørelser og svar på fx folketingsspørgsmål\ner detaljeorienteret og samtidig kan sikre fremdrift\ninteresserer dig for samspillet mellem jura og politik og finder det spændende at få de politiske prioriteter til at fungere inden for de juridiske rammer.\nHerudover skal du have lyst til at være med til at opbygge det nye team for policy og e-handel og stille dig i spidsen for den juridiske varetagelse af teamets mange opgaver.\nDet er en fordel, hvis du har kendskab til indkøbsområdet, men det er ikke afgørende.\nDu ansættes efter overenskomst for akademikere i staten og vil blive indplaceret som konsulent på baggrund af dine kvalifikationer.\nHvis stillingen har din interesse, så tryk på "Søg stillingen" og send din ansøgning med CV, eksamenspapirer og eventuelle bilag senest mandag den 30. november 2020.\nVi forventer at holde første runde samtaler i uge 49 og 50.\nDu kan læse mere om Økonomistyrelsen på oes.dk eller på LinkedIn


120 sommerfugle spredte sig ud over skolehegnet | dagbladet-holstebro-struer.dk\n120 sommerfugle spredte sig ud over skolehegnet\nStaby Skole går på efterårsferie med afslutning på deres biodiversitet-uge, hvor eleverne har lavet et kunstværk, som fredag blev monteret på hegnet ud til Stabyvej. Foto: Morten Stricker\nEleverne på Staby Skole går på efterårsferie med lidt at tænke over. De har ugen igennem været på besøg i naturen omkring dem for at lære om truede dyrearter.\n09 okt. 2020 kl. 14:04\nStaby: En sværm af 120 træudskårne sommerfugle kunne fredag brede sig ud over hegnet ind til Staby skole. Det er skoleeleverne og børnehavebørnene selv, der har stået for dekoreringen af hver deres. Sommerfuglene er en del af det værk af udskårne dyrearter, som Staby-kunstner Elisabeth Borch står bag, og som børnene fredag kunne fuldende.\nAfslutningen af værket markerer samtidig afslutningen af det forløb om biodiversitet, som eleverne siden sommerferien har arbejdet på - og som ugen op mod efterårsferien blev intensiveret med daglige udflugter ud i den vestjyske natur.\n- En stor del af projektet har været at tage ud i de fire unikke naturtyper, vi har herude. Alle børn har været en hel dag i klitterne, ved Nørresø/Husby sø, ved heden ved Fuglsang Bro og fjorden oppe ved Klosterheden, siger Elisabeth Borch.\nMange af børnene har aldrig før været ude de her steder, selvom de jo bor lige i nærheden af dem.\nElisabeth Borch, kunstner\nHer har børnene set på bæverbo, grævlingehuler, studeret naturen, lavet lagkager med de lokale bær og set på dyrespor - blandt andet med en naturvejleder som læremester.\n11-årige Andreas Mikkelsen var vildest med bæverne:\n- Det var helt vildt sjovt at se, hvor de levede. Det er sådan noget, man ikke ser normalt, fordi de ikke er så mange steder. Og det har været sjovt at komme væk fra stolen og opleve naturen, siger han.\nFor Elisabeth Borch, der for syv år siden stoppede som læge, og som siden har lavet flere kunstprojekter, har det været en overordentlig god oplevelse at give interessen for naturen videre:\n- Mange af børnene har aldrig før været ude de her steder, selvom de jo bor lige i nærheden af dem, siger hun og tilføjer:\n- Og det er da så rart at vide, at når børnene kommer ud af Staby skole, kan de faktisk genkende mosebølle og tyttebær. Det betyder utrolig meget, at de kan sætte navne på tingene, for lærer man sin natur at kende, har man måske nemmere ved at passe bedre på den, siger hun.\nKunsten at passe på naturen\n11-årige Frederikke Hauerbak er ikke i tvivl om, hvad hun har fået ud af forløbet:\n- At man skal lære at passe bedre på naturen og på dyrene, siger hun.\nNetop biodiversiteten - og dens krise - har Elisabeth Borch selv arbejdet med i efterhånden nogen tid nu:\n- Den her krise har jeg arbejdet meget med i billeder og skulpturer det sidste års tid. Det er et vigtig emne, for det går den forkerte vej. Og bare i min levetid er der for eksempel forsvundet 11 sommerfuglearter i Danmark, siger hun.\nKunstværket består - ud over 120 sommerfugle - af ni dyrearter. Nogle truede - nogle på vej mod en redning. Foto: Morten Stricker\nDet er derfor sommerfuglen - i al sin poesi - der er i centrum for hegnets kunstværk.\n- En stor sommerfugl hænger i midten - og er modsat de andre dyr på hegnet er den skåret ud, fordi den nu bare er luft, siger hun.\n- Men ude for enden har jeg så sat to arter, som en ændret lovgivning har reddet. Det er ravnene, som man forbød jagt på og blåbåndet pragtvandnymfer, der blev reddet af en anden vandmiljølovgivning, siger hun.\nDet nye kunstværk på hegnet erstatter den gamle "bølge" af affaldsfiskenet og flaskekapsler, som kunstneren og børnene opførte for to år siden, og som nu "trængte til en udskiftning", som kunstneren siger.\nTilbage i skolegården er Frederikke Hauerbaks i gang med at hænge sin sommerfugl op på hegnet. Den er blå og hvid.\nNår alle børnene fredag har hængt de sidste sommerfugle op, følger en uge med efterårsferie.\nAlle børn og børnehavebørn har lavet hver deres sommerfugl til emneugen på Staby Skole. Foto: Morten Stricker


Cirkulære om overførsel af beløb ved individuel overgang af statens tjenestemænd m.v. mellem staten m.v. og kommuner m.v. (* 1) - retsinformation.dk\nCIR nr 41 af 15/02/1977 Gældende\nCirkulære om overførsel af beløb ved individuel overgang af statens tjenestemænd m.v. mellem staten m.v. og kommuner m.v. (* 1)\nCIR nr 42 af 02/03/1979\nTil samtlige ministerier og styrelser m.v.\nHoslagt følger et antal eksemplarer af finansministeriets cirkulære af dags dato om overførsel af beløb ved individuel overgang af tjenestemænd m.v. mellem staten m.v. og kommuner m.v. samt af aftalen af 13. november 1975 mellem finansministeriet, Amtsrådsforeningen i Danmark, Kommunernes Landsforening samt Københavns og Frederiksberg kommuner om overførsel af beløb i forbindelse med tjenestemænds overgang mellem pensionsområder.\nAftalen er indgået med finansudvalgets tilslutning i aktstykke 405 af 17. juli 1975 (jfr. tekstanmærkning nr. 50 til § 26. Pensionsvæsenet på finansloven for finansåret 1976/77).\nA. OVERGANG FRA KOMMUNER M.V. TIL STATEN-M.V.\nNår der i pensionsalderen for en tjenestemand m.v. i staten m.v. er Sket medregning i pensionsalderen i henhold til tjenestemandspensionslovens § 4, stk. 2, (eller tilsvarende bestemmelse) af forudgående pensionsberettigende tjenestemandsansættelse i kommunerne m.v., afsluttet efter 30. juni 1969, påhviler det i henhold til aftalen den nye ansættelsesmyndighed eller den statsgaranterede eller statsfinansierede pensionsordning, hvori den pågældende er optaget, at fremsætte anmodning om overførsel af et beløb over for den hidtidige kommunale ansættelsesmyndighed, såfremt denne er blandt de kommuner m.v., der har tilsluttet sig aftalen, jfr. cirkulærets bilag B.\nOvergangsmæssigt gælder for så vidt angår tjenestemænd m.v., der er blevet ansat i staten m.v. inden cirkulærets ikrafttræden, at sådan anmodning om beløbsoverførsel skal fremsættes af samtlige de statsstyrelser m.v., hvorunder den pågældende har været ansat, uanset om ansættelsesforholdet på tidspunktet for cirkulærets ikrafttræden\natter er ophørt ved død eller ved afsked med egenpension, med opsat pension eller uden pension.\nSåfremt den med opsat pension eller uden pension afskedigede tjenestemand m.v. imidlertid senere - uden mellemliggende tjenestemandsansættelse i kommunerne m.v. - på ny har opnået pensionsberettigende tjenestemandsansættelse i staten m.v., skal anmodning om beløbsoverførsel dog alene fremsættes af den seneste ansættelsesmyndighed eller den statsgaranterede eller statsfinansierede pensionsordning, hvori den pågældende senest er optaget.\nEn tjenestemand afskediges efter 30. juni 1969 fra kommune 1 og ansættes som tjenestemand i statsstyrelse A, hvorfra han overgår til tjenestemandsansættelse i kommune 2. Herfra afskediges han med opsat pension, men opnår senere tjenestemandsansættelse i statsstyrelse B, hvor han er ansat ved cirkulærets ikrafttræden.\nDer skal herefter ske følgende beløbsoverførsler: fra kommune 1 til statsstyrelse A\nfra statsstyrelse A til kommune 2\nfra kommune 2 til statsstyrelse B\nSåfremt den i ovennævnte eksempel omhandlede tjenestemand inden cirkulærets ikrafttræden er fratrådt stillingen i statsstyrelse B og overgået til tjenestemandsansættelse i statsstyrelse C, indtræder denne i statsstyrelse B's sted i eksemplet, idet alene den seneste af flere på hinanden følgende statslige ansættelsesmyndigheder m.v. skal fremsætte anmodning om beløbsoverførsel.\nB. OVERGANG FRA STATEN M.V. TIL KOMMUNER M.V.\nNår en efter 1. juli 1969 afskediget tjenestemand m.v. i staten m.v. overgår til ansættelse som tjenestemand i kommunerne m.v. og her får den tidligere pensionsberettigende ansættelse medregnet i pensionsalderen, påhviler det den tidligere statslige ansættelsesmyndighed eller den statsgaranterede eller statsfinansierede pensionsordning, hvorafden pågældende var medlem, at imødekomme anmodninger om overførsel fra den nye kommunale ansættelsesmyndighed, såfremt denne er blandt de amtskommuner, kommuner eller kommunale sammenslutninger, der har tilsluttet sig aftalen, jfr. cirkulærets bilag B.\nFor så vidt angår tjenestemænd, der forud for ansættelsen i\nkommunerne m.v. har haft flere ansættelser i staten m.v., skal der alene finde overførsel sted fra den seneste ansættelsesmyndighed, eller den statsgaranterede eller statsfinansierede pensionsordning, hvor den pågældende senest var medlem.\nOverførselsbeløb vil for statstjenestemænds vedkommende af styrelserne være at tage til henholdsvis indtægt og udgift under § 26. pensionsvæsenet på finansloven, hvorved bemærkes, at der på forslaget til finanslov for 1977/78 søges optaget dels en konto for indbetalinger fra kommunerne m.v. til dækning af pensionsudgifter som følge af individuelle overgange af tjenestemænd m.v. (§ 26.1. 01.49.13), dels en konto for udbetalinger til kommunerne m.v. til dækning af pensionsudgifter som følge af individuelle overgange af tjenestemænd m.v. (§ 26.1.01.05.15).\nFærøernes Landsstyre har vedtaget ikke at tilslutte sig aftalen, hvorfor der ikke skal finde beløbsoverførsler sted i henhold til aftalen i forbindelse med tjenestemænds overgang til eller fra tjenestemandsansættelse under landsstyret.\nDet tilføjes, at finansministeriet senere vil vende tilbage til spørgsmålet om, hvorvidt der i henhold til aftalen skal finde beløbsoverførsler sted i forbindelse med tjenestemænds overgang til eller fra ansættelse i tjenestemandsstillinger under Grønlands Landsråd, staten og kommunerne i Grønland m.v.\nEndvidere skal finansministeriet senere vende tilbage til spørgsmålet om, hvorvidt der skal finde beløbsoverførsler sted i henhold til aftalen i tilfælde af overgang efter 1. april 1976 mellem børneforsorgens pensionsordning og (amts)kommunale tjenestemand stillinger indenfor det af den sociale bistandslovs § 133, stk. 1, omfattede område, jfr. bilag C side 2.\nSpørgsmålet om overførselsbeløbets beregning i tilfælde, hvor en tjenestemand har haft ansættelse på åremål som indefra kom mende (jfr. § 8 i lov nr. l73 af 28. april 1971 om kgl. udnævnelse og åremålsansættelse af visse tjenestemænd), må forelægges finansministeriet til udtalelse i hvert enkelt tilfælde.\nYderligere eksemplarer af denne skrivelse samt cirkulæret med tilhørende bilag, herunder skemaerne A og B, kan rekvireres af vedkommende ministerier m.v. i finansministeriets betjentstue, Torvegade 2, 2. etage, 1400 København K., telefon (01) 11 12 33 lokal 4202 og 4286.\nCIRKULÆRE OM OVERFØRSEL AF BELØB VED INDIVIDUEL OVERGANG AF\nTJENESTEMÆ ND M.V. MELLEM STATEN M.V. OG KOMMUNER M.V.\nI tjenestemandspensionslovens § 4, stk. 2, i den grønlandske tjenestemandspensionslovs § 3, stk. 3, samt i tilsvarende bestemmelser i vedtægterne for de statsgaranterede eller statsfinansierede pensionsordninger er der hjemmel til at bestemme, at der i pensionsalderen medregnes den tid, i hvilken en tjenestemand m.v. efter sit fyldte 25. år har været ansat på tjenestemandsvilkår i en stilling, hvortil er knyttet en pensionsordning, der i det væsentlige giver samme rettigheder som tjenestemandspensionsloven, herunder en kommunal tjenestemandsstilling.\nI de kommunale pensionsregulativer og -vedtægter er der en tilsvarende hjemmel til i pensionsalderen for kommunale tjenestemænd at medregne ansættelse som tjenestemand i staten, folkeskolen og folkekirken m.v. og som tjenestemand i Grønland, ansættelse i henhold til lov om pensionering af civilt personel m.v. i forsvaret samt ansættelse forbundet med medlemskab af statsgaranterede eller statsfinansierede pensionsordninger.\nI bemærkningerne til forslaget til ovennævnte § 4, stk. 2, i tjenestemandspensionsloven er det forudsat, at spørgsmålet om, hvorvidt der ved stillingsovergang mellem stat og kommuner m.v. skal ske overførsel af et beløb fra det hidtidige ansættelsesområde til dækning af en del af den fremtidige pensionsbyrde, skal søges løst ved aftale.\nPå denne baggrund blev der efter forudgående forhandlinger den 13. november 1975 indgået den i bilag A gengivne aftale mellem finansministeriet, Amtsrådsforeningen i Danmark, Kommunernes Landsforening samt Københavns og Frederiksberg kommuner om overførsel af beløb i forbindelse med tjenestemænds overgang mellem pensionsområder.\nDe amtskommuner, kommuner og kommunale sammenslutninger, der har tilsluttet sig aftalen, er anført i bilag B.\nII. AFTALENS VIRKEOMRÅDE\nAftalen gælder for tjenestemænd m.v., der er eller har været ansat i\na) staten m.v.\n1) i stilling som tjenestemand m.v. i staten samt som tjenestemand i folkeskolen, folkekirken, folketinget og under Københavns kommunale skolevæsen.\n2) i stilling omfattet af loven om pensionering af civilt personel m.v. i forsvaret\n3) i stilling, hvortil er knyttet medlemskab af en statsgaranteret eller statsfinansieret pensionsordning, jfr. bilag C\nb)kommuner m.v., der har tilsluttet sig aftalen, 1) i stilling som kommunal tjenestemand m.v. 2) i stilling som amtskommunal tjenestemand 3) i stilling som tjenestemand i en kommunal sammenslutning.\nDet bemærkes i denne forbindelse, at aftalen ikke omfatter generelle overførsler af tjenestemandsgrupper i forbindelse med ændret opgavefordeling mellem staten og kommunerne, men alene vedrører individuelle overgange.\nEndvidere omfatter aftalen ikke indbyrdes overgang mellem stillinger som de under a) nævnte, herunder tjenestemandsstillinger for pædagogisk personale i Københavns kommunale skolevæsen og tjenestemandsstillinger som lærer ved amtskommunale gymnasier.\nIII. AFTALENS INDHOLD\nAftalen indebærer, at der i tilfælde, hvor en tjenestemand m.v., der er ansat i en af de under II a) nævnte stillinger, efter 30. juni 1969 afskediges og straks eller senere opnår ansættelse som nævnt under II b) med medregning af den tidligere pensionsberettigende ansættelse i pensionsalderen, skal ske overførsel af et beløb fra den tidligere ansættelsesmyndighed.\nTilsvarende gælder ved overgang fra ansættelse omfattet af II b) til ansættelse omfattet af II a).\nb) Tjenestefrihed m.v.\nI tilfælde, hvor en af II a) omfattet prøveansat eller varigt ansat tjenestemand m.v. under tjenestefrihed eller hvilende medlemskab af pensionsordningen ansættes på prøve i en af de under II b) nævnte stillinger, men ved prøvetidens ophør genoptager tjenesten i sin hidtidige stilling, skal der ske overførsel af et beløb fra vedkommende kommune m.v. beregnet på grundlag af den under prøvetiden optjente pensionsalder.\nSåfremt den prøveansatte imidlertid under tjenestefriheden eller det hvilende medlemskab pensioneres eller afgår ved døden, afholdes hele pensionen, respektive ægtefællepensionen, af vedkommende kommune m.v. mod en beløbsoverførsel fra den ansættelsesmyndighed, hvorunder den pågældende var varigt ansat, beregnet på grundlag af den indtil tjenestefrihedens eller det hvilende medlemskabs påbegyndelse optjente pensionsalder.\nTilsvarende gælder, hvor en af II b) omfattet prøveansat eller varigt ansat tjenestemand under tjenestefrihed ansættes på prøve i en af II a) omfattet stilling.\nIV. OVERFØRSELSBELØBETS BEREGNING\nOverførselsbeløbet udgør 5pct. af den pågældendes pensionsgivende årsløn (jfr. IV a) på fratrædelsestidspunktet (jfr. IV b) for hvert pensionsalderår (jfr. IV c), som pågældende har oparbejdet.\nDen ovenfor nævnte procentsats forhøjes - i tilfælde hvor den pågældende var 26 år eller derover ved første ansættelse i pensionsberettigende tjenestemandsstilling m.v. - med 0,15pct. for hvert fulde år, ansættelsen er sket efter det fyldte 25. år.\nSom eksempel kan nævnes, at den samlede procentsats for en tjenestemand, der var 30 år ved første ansættelse i pensionsberettigende stilling, udgør 5,75pct.\na) Pensionsgivende årsløn\nVed pensionsgivende årsløn forstås i denne forbindelse, jfr. tabel 5 i finansministeriets lønoversigter under beløbskolonne 2: skalaløn plus dyrtidstillæg plus almindeligt pensionsgivende tillæg plus taktreguleringstillæg. Hertil kommer eventuelle personlige pensionsgivende tillæg.\nDerimod medregnes ikke stedtillæg, almindeligt ikke-pensionsgivende tillæg, generelle og særlige tillæg, funktionsvederlag m.v., herunder heller ikke taktreguleringstillæg af sådanne tillæg.\nFor tjenestemænd m.v., der er blevet afskediget i tiden fra 1. juli 1969 til 30. september 1974, og for medlemmer af statsgaranterede eller statsfinansierede pensionsordninger, der er udtrådt heraf inden for samme tidsrum, beregnes overførselsbeløbet af den sidst opnåede løn med de pr. 1. april 1974 gældende pensionsgivende tillæg.\nFor personer, der har været ansat i stillinger omfattet af loven om pensionering af civilt personel m.v. i forsvaret, beregnes overførselsbeløbet på grundlag af den pensionsgivende årsløn i den lønramme, hvortil stillingen i pensionsmæssig henseende var henført, og på det løntrin, hvorefter en eventuel pension til den pågældende ved fratrædelsen ville være blevet beregnet.\nFor tjenestemænd m.v. på nedsat tid forstås ved pensionsgivende årsløn lønnen for fuldtidstjeneste.\nb) Fratrædelse i forbindelse med tjenestefrihed m.v.\nFor tjenestemænd m.v., som ved fratrædelsen havde tjenestefrihed uden løn eller med nedsat løn, samt for medlemmer af statsgaranterede eller statsfinansierede pensionsordninger, hvis medlemskab på fratrædelsestidspunktet var hvilende, gælder følgende: 1) Såfremt den pågældende i tjenestefrihedsperioden eller under det hvilende medlemskab har været ansat som tjenestemand på prøve under en ansættelsesmyndighed, som er omfattet af aftalen, beregnes overførselsbeløbet på grundlag af den pensionsalder og lønnen på det løntrin, som den pågældende havde opnået umiddelbart inden tjenestefrihedens/det hvilende medlemskabs påbegyndelse med de dagældende pensionsgivende tillæg.\n2) Såfremt den pågældende ikke under tjenestefriheden/det hvilende medlemskab har været ansat som tjenestemand på prøve under en af aftalen omfattet ansættelsesmyndighed, beregnes overførselsbeløbet på grundlag af den pensionsalder og lønnen på det løntrin, som den pågældende havde opnået umiddelbart inden tjenestefrihedens/det hvilende medlemskabs påbegyndelse, men med de pensionsgivende tillæg, der var gældende på tidspunktet for den endelige fratræden.\nHvis tjenestefrihedsperioden eller perioden for det hvilende medlemskab er tilladt medregnet i lønancienniteten, beregnes lønnen efter det løntrin, der som følge heraf er opnået ved den endelige fratræden.\nHvis stillingen er blevet omklassificeret inden den endelige fratræden, foretages beregningen under hensyntagen hertil.\nVed antal pensionsalderår, der er oparbejdet ved fratrædelsen, forstås det samlede antal pensionsalderår efter nedrunding til nærmeste hele antal år (således at der ved beregningen ikke tages hensyn til eventuelle overskydende måneder).\nBeregningen af overførselsbeløbet foretages altid på grundlag af pensionsalderen beregnet direkte efter de nye regler i tjenestemandspensionslovens § 4, m.v. (eller hertil svarende bestemmelser) uanset om den pågældende ved tillæggelse af en opsat pension ville være berettiget til at få pensionen beregnet på grundlag af pensionsalderen efter de ældre regler med omregning efter overgangsbestemmelserne i tjenestemandspensionslovens § 35, stk. 1, (eller hertil svarende bestemmelse) til pensionsalder efter nye regler.\n2) Forhøjet pensionsalder\nHar den pågældende fået tillagt forhøjet pensionsalder efter de nye regler, er det den således forhøjede pensionsalder, der indgår i beregningen af overførselsbeløbet.\nI tilfælde, hvor pensionsalderen er forhøjet i henhold til tjenestemandspensionslovens § 4, stk. 6, (eller hertil svarende bestemmelse),indgår hele forhøjelsen i beregningen af overførselsbeløbet (uanset om den pågældende på fratrædelsestidspunktet kun har haft en kortere ansættelsestid end svarende til pensionsalderforhøjelsen, jfr.§ 4, stk. 6, 2. punktum).\nDet bemærkes i denne forbindelse, at i tilfælde, hvor den pågældende har fået tillagt pensionsalder på grundlag af pensionsberettigende beskæftigelse i et andet nordisk land i henhold til tjenestemandspensionslovens § 4, stk. 3, (eller hertil svarende bestemmelse) eller på grundlag af pensionsberettigende beskæftigelse i en international organisation under tjenestefrihed, jfr. § 4, stk. 5, i samme lov (eller hertil svarende bestemmelse) på vilkår, at en eventuel pensionsydelse fra det andet land eller fra den internationale organisation skal komme til fradrag i den danske løn eller pension, må beløbsoverførslen - på grundlag af den således forhøjede pensionsalder - til den nye ansættelsesmyndighed betinges af, at et beløb svarende til den nævnte pensionsydelse af den nye ansættelsesmyndighed indbetales til den styrelse m.v., hvorfra beløbsoverførslen skete, med virkning fra den dato, hvor den nævnte pensionsydelse måtte komme til udbetaling.\nHar den pågældende fået tillagt forhøjet pensionsalder efter de ældre regler, enten før 1. juli 1969 på normerings- eller bevillingslov eller administrativt i henhold til § 54, stk. 2, 2. afsnit,i lønnings- og pensionsloven af 1958 eller efter 1. juli 1969\ni henhold til overgangsbestemmelserne i tjenestemandspensionslovens § 35, stk. 3, eller § 35 a (eller hertil svarende bestemmelser), har den pågældende pensionsalder efter de nye regler fra samme dato som pensionsalderen efter de ældre regler, såfremt denne dato ligger forud for datoen for tjenestemandsansættelsen. Har den pågældende derimod fået tillagt pensionsalder efter de ældre regler fra en dato efter tjenestemandsansættelsen, regnes pensionsalderen efter de nye regler fra tjenestemandsansættelsen.\nI tilfælde, hvor pensionsalderen efter de ældre regler er beregnet efter § 54, stk. 2, 1. afsnit, i lønnings- og pensionsloven af1958 (eller hertil svarende bestemmelse), indgår den pågældendes pensionsberettigende beskæftigelse i pensionsalderen efter de nye regler, i det omfang den ligger efter det fyldte 25. år.\n3) Tilbagebetaling af pensionsbidrag\nHar den pågældende ved fratrædelsen som tjenestemand m.v. eller ved udtrædelsen af en statsgaranteret eller statsfinansieret pensionsordning fået udbetalt pensionsbidrag efter de ældre regler for tiden forud for 1. juli 1969,sker beregningen af overførselsbeløbet alene på grundlag af den i tiden efter denne dato og indtil fratrædelsen oparbejdede pensionsalder.\nV. FREMGANGSMÅDEN VED OVERFØRSEL AF BELØB\na) Såfremt en tidligere tjenestemand i staten m.v. overgår\ntil ansættelse som tjenestemand i en kommune m.v., fremsender den nye kommunale ansættelsesmyndighed m.v. til den seneste tidligere statslige ansættelsesmyndighed eller den statsgaranterede eller statsfinansierede pensionsordning, hvori den pågældende senest var optaget, såvel et delvis udfyldt skema til beregning af pensionsalder som skema til beregning af overførselsbeløb (jfr. skemaerne A og B). Statsstyrelsen eller den statsgaranterede eller statsfinansierede pensionsordning,hvori den pågældende senest var optaget, udfylder herefter den resterende del af skemaerne og tilbagesender disse til kommunen m.v., idet der samtidig hermed sendes kopi af skemaerne til Rigsrevisionen.\nNår statsstyrelsen eller den statsgaranterede eller statsfinansierede pensionsordning, hvori den pågældende senest var optaget, fra den nye ansættelsesmyndighed har modtaget meddelelse om, at der kan tillægges den pågældende tjenestemand forhøjet pensionsalder svarende til den pensionsalder efter nye regler, som den pågældende havde oparbejdet ved afskedigelsen, foranlediger styrelsen eller den statsgaranterede eller statsfinansierede pensionsordning, hvori den pågældende senest var optaget, overførselsbeløbet udbetalt til vedkommende kommune m.v. og giver samtidig hermed Rigsrevisionen meddelelse om den stedfundne beløbsoverførsel.\nb) Såfremt en tidligere tjenestemand i en kommune m.v. overgår til ansættelse som tjenestemand i staten m.v., fremsender den nye statslige ansættelsesmyndighed eller den statsgaranterede eller statsfinansierede pensionsordning, hvori den pågældende er optaget, til den seneste tidligere kommunale ansættelsesmyndighed m.v. såvel et delvis udfyldt skema til beregning af pensionsalder som skema til beregning af overførselsbeløb. Kommunen m.v. udfylder herefter den resterende del af skemaerne og tilbagesender disse til statsstyrelsen eller den statsgaranterede eller statsfinansierede pensionsordning, hvori den pågældende er optaget, der foretager en kontrol af beregningen af det beløb, der vil kunne overføres.\nStatsstyrelsen videresender derpå skemaet til beregning afpensionsalder til finansministeriets lønnings- og pensionsdepartement med forslag om, at der tillægges pågældende forhøjet pensionsalder og, såfremt der tidligere er blevet udbetalt den pågældende tjenestemand en udtrædelsesgodtgørelse, der ikke er tilbagebetalt, gives der samtidig finansministeriet meddelelse herom. Samtidig oversender styrelsen kopi af begge skemaer til Rigsrevisionen.\nFor statsgaranterede eller statsfinansierede pensionsordningers vedkommende fastsætter pensionskassen eller -administrationen - efter modtagelsen af skemaerne fra kommunen - det pågældende medlems pensionsalder og tilsender Rigsrevisionen kopi af begge skemaer.\nNår styrelsen fra finansministeriet har modtaget meddelelse om pensionsalderforhøjelsens størrelse, eller pensionskassen eller -administrationen har fastsat denne, gives der meddelelse herom til kommunen m.v., samtidig med at kommunen m.v. anmodes om at overføre det beregnede beløb til statskassen eller til den pågældende statsgaranterede eller statsfinansirede pensionsordning. Når beløbet er indbetalt, gives der Rigsrevisionen meddelelse herom.\nDet bemærkes, at der i såvel de under a) som under b) nævnte tilfælde i tiden, indtil Rigsrevisionens godkendelse af overførselsbeløbenes størrelse foreligger, bør tages forbehold over for vedkommende kommune m.v. om eventuelle udsættelser fra Rigsrevisionens side.\nVed beløbsoverførsel fra en kommune m.v. til staten m.v. er den hidtidige kommunale ansættelsesmyndighed berettiget til såfremt der af denne har været tegnet en forsikring til hel eller delvis dækning af pensionsrisikoen - at lade forsikringspolicen indgå i afregningsforholdet med et beløb svarende til den af forsikringsselskabet beregnede opsparede præmiereserve på fratrædelsestidspunktet.\nCirkulæret, der træder i kraft straks, har virkning fra 1. juli 1969.\nBilag A til cirkulæret\nom overførsel af beløb i forbindelse med tjenestemænds overgang mellem pensionsområder.\nDenne aftale, der er indgået mellem finansministeriet, Københavns magistrat, Frederiksberg kommunalbestyrelse, Amtsrådsforeningen i Danmark og Kommunernes Landsforening, gælder for\na) staten, folkeskolen, folkekirken og statsgaranterede pensionsordninger,\nb) Københavns kommune\nc) Frederiksberg kommune\nd) de amtskommuner og kommuner, der har vedtaget at tilslutte sig aftalen,\ne) de kommunale sammenslutninger, der har vedtaget at tilslutte sig aftalen.\nAmtsrådsforeningen i Danmark og Kommunernes Landsforening giver aftalens øvrige parter underretning om, hvilke amtskommuner, kommuner og kommunale sammenslutninger der er tilsluttet aftalen.\nNår en tjenestemand under et af aftalens områder opnår varig ansættelse som tjenestemand under et andet af disse områder, overføres der fra hans tidligere til hans nye ansættelsesmyndighed et beløb beregnet efter de i stk. 2 og 3 fastsatte regler.\nStk. 2. Var tjenestemanden ved sin første ansættelse i pensionsberettigende stilling ikke fyldt 26 år, udgør overførslen 5pct. af hans pensionsgivende lønningsindtægt med dyrtidstillæg på fratrædelsestidspunktet i den hidtidige stilling multipliceret med pensionsalderen på samme tidspunkt.\nHvis tjenestemanden ved sin første ansættelse i pensionsberettigende stilling var fyldt 26 år, forhøjes den i stk. 2 fastsatte procentsats (5) med 0,15pct. for hvert fulde år, ansættelsen er sket efter det fyldte 25. år. Beregning af overførslen sker i øvrigt som i stk. 2 angivet.\nVed fastsættelsen af den pensionsalder, der indgår i beregningen, ses der bort fra de i pensionslovens § 35 fastsatte omregningsregler og de dertil svarende bestemmelser for andre pensionsområder.\nBestemmelserne i § 2 finder tilsvarende anvendelse, når en under et af aftalens områder varigt ansat tjenestemand opnår prøveansættelse under et andet af disse områder og afskediges fra sin hidtidige stilling.\nSåfremt tjenestemanden opnår tjenestefrihed med henblik på prøveansættelse under en anden af denne aftale omfattet ansættelsesmyndighed, sker der først beløbsoverførsel efter bestemmelserne i § 2 på det senere tidspunkt, hvor tjenestemanden opnår varig ansættelse, men opgørelsen af beløbet sker på grundlag af den pensionsgivende lønningsindtægt med dyrtidstillæg og den pensionsalder, tjenestemanden havde ved opnåelsen af tjenestefrihed. Hvis tjenestemanden ved prøveansættelsens ophør vender tilbage til det pensionsområde, hvorunder han er varigt ansat, overfører den ansættelsesmyndighed, hvorunder han har været ansat på prøve, et efter reglerne i § 2 beregnet beløb til den ansættelsesmyndighed, hvorunder han har varig ansættelse.\nStk. 3. Hvis en under et af de af aftalen omfattede områder varigt ansat tjenestemand under prøveansættelse under et andet af disse områder pensioneres eller dør, udredes pensionen til ham eller hans efterladte af den ansættelsesmyndighed, hvorunder han er ansat på prøve. Den ansættelsesmyndighed, hvorunder han har varig ansættelse, overfører ved pensioneringen eller dødsfaldet et efter bestemmelserne i § 2 beregnet beløb til den ansættelsesmyndighed, der udreder pensionen.\nSåfremt der af den hidtidige ansættelsesmyndighed er tegnet forsikring til hel eller delvis dækning af ansættelsesmyndighedens pensionsrisiko, er denne berettiget til at lade forsikringspolicen indgå i afregningsforholdet med et beløb svarende til den af forsikringsselskabet beregnede opsparede præmiereserve på fratrædelsestidspunktet.\nHar såvel den hidtidige som den nye ansættelsesmyndighed overenskomst med et pensionsforsikringsselskab om tegning af pensionsforsikring for sine pensionsberettigede tjenestemænd, sker afregning mellem de to myndigheder efter de i overenskomsten med pensionsforsikringsselskabet fastsatte bestemmelser.\nDet er en forudsætning for overførsel af beløb eller police i henhold til denne aftale, at tjenestemanden af den nye ansættelsesmyndighed tillægges en pensionsalder, svarende til den pensionsalder, han havde erhvervet under den ansættelsesmyndighed, hvorfra beløbet overføres.\nAftalen får virkning fra 1. juli 1969.\nAftalen optages til revision pr. 1. april 1978.\nVed beregning af overførselsbeløb for tjenestemænd, hvis overgang til anden ansættelsesmyndighed er sket i tiden fra 1. juli 1969 til 30. september 1974, beregnes overførse1sbeløbet uanset bestemmelsen i § 2, stk. 2, efter det skalatrin, som tjenestemanden på fratrædelsestidspunktet havde opnået i sin hidtidige stilling, men i forhold til lønningen med dyrtidstillæg på dette skalatrin pr. 1. april 1974.\nBilag B til cirkulæret\nOversigt over de amtskommuner, kommuner og kommunale sammenslutninger, der har tilsluttet sig aftalen om overførsel af beløb i forbindelse med tjenestemænds overgang mellem pensionsområder.\nSamtlige kommuner i Københavns amt\nSamtlige øvrige kommuner i Danmark (men ikke kommunerne i Grønland)\nFølgende kommunale sammenslutninger:\nHovedstadsrådet (herunder også Hovedstadsområdets trafikselskab)\nForeningen af kommuner i Københavns amt (for så vidt angår tjenestemænd i foreningens lønsekretariat)\nKommunernes landsforening med tilsluttede institutioner d.v.s.\nKommunernes Kulkontor Kommunernes Pensionsforsikring A/S Kommunernes Revisionsafdeling Købstadkommunernes Låneforening\nBilag C til cirkulæret\nOversigt over forskellige statsgaranterede eller statsfinansierede pensionsordninger, (jfr. cirkulæret II a) 3)\nPensionskassen for højskoler, landbrugsskoler og husholdningsskoler\nPensionskassen for tekniske undervisningsvirksomheder og handelsskoler m.v.\nPensionskassen af 1925 for de private eksamensskoler\nPensionskassen for tjenestemænd ved Samfundet og Hjemmet for Vanføre\nPensionsfonden af 1951 (for lærere ved de af Dansk skoleforening, Flensborg, administrerede danske privatskoler i Sydslesvig)\nEfterlønskassen for lærere i friskolen og efterskolen\nPensionskassen af 1950 for forskellige private kirkelige institutioner\nPensionskassen for tjenestemænd ansatte under Nationalforeningen til tuberkulosens bekæmpelse\nDet kgl. teaters pensionsfond\nKolonien Filadelfias pensionskasse\nPensionsordningen for tjenestemænd ved Finseninstitutet og Radiumstationen\nPensionsordningen for tjenestemænd ved de offentlige arbejdsformidlingskontorer\nPensionsordningen for tjenestemænd under Det danske Hedeselskab\nPensionsordningen for tjenestemænd ved Kongeriget Danmarks Hypotekbank og Finansforvaltning\nPensionsordningen for lærere med ret til tjenestemandspension ved Danmarks sygeplejerskehøjskole\nPensionsordningen for amternes akademiske personale, der er ansat på tjenestemandsvilkår\nPensionsordningen for de ved fællesnordiske institutioner i Danmark ansatte, der i pensionsmæssig henseende behandles efter tjenestemandspensionslovens regler\nPensionsordningen for fastansat, men ikke-tjenestemandsansat personale ved institutioner, hvis personale før 1. april 1976 havde adgang til optagelse i Børneforsorgens pensionskasse, og som ikke omfattes af opgaveomlægningen (d.v.s. personale ved sociale højskoler, arbejdstekniske ungdomsskoler, børne- og ungdomsinstitutioner i Grønland, danske børne og ungdomsinstitutioner i Sydslesvig, private særforsorgsinstitutioner m.v.)\nPensionsordningen for fastansat personale ved private rådgivningscentre for børn og unge samt private dag- og døgninstitutioner, med hvilke (amts)kommuner har indgået overenskomst i henhold til §§ 69 og 96 i loven om social bistand, samt fastansat, men ikke-tjenestemandsansat personale ved (amts)kommunale institutioner af den omhandlede karakter og de tidligere statshospitaler, under forudsætning af at disse personalegrupper var tjenstgørende ved institutionerne og medlemmer af Børneforsorgens pensionskasse pr. 31. marts 1976, og siden er forblevet ansat ved sådanne institutioner med bevarels af hidtidig personaleretlig status (ved overgang efter 1. april 1976 til kommunale tjenestemandsstillinger m.v. ved institutioner af anden karakter end den heromhandlede udenfor det af lov nr. 333 af 19. juni 1974 om social bistand § 133, stk. 1, omfattede område)\n(ved overgang til eller fra kommunale tjenestemandsstillinger m.v. inden 1. april 1976)\nSydfyenske jernbaners pensionskasse\n(ved overgang til eller fra kommunale tjenestemandsstillinger m.v. inden 1. april 1975)\nPensionsordningen for mødrehjælpens tjenestemænd\n(ved overgang til eller fra kommunale tjenestemandsstillinger m.v., der ikke er sket i forbindelse med opgaveomlægningen mellem stat og kommuner pr. 1. april 1976)\nPensionsordningen for åndssvageforsorgens tjenestemænd\n(ved overgang til eller fra kommunale tjenestemandsstillinger m.v. inden 1. juli 1970)\n(Tvivlstilfælde vedrørende pensionsordninger, der ikke er medtaget i oversigten, forelægges finansministeriet til udtalelse. Eventuelle regler vedrørende beløbsoverførsler i tilfælde af, at de afopgaveomlægninger mellem stat og kommuner omfattede tjenestemænd senere individuelt måtte overgå til anden tjenestemandsansættelse m.v. inden pensioneringen, fastsættes ved aftale mellem stat og kommuner.)\n(* 1) PAV kap 39


Vejledning indgivelse af ansøgning efter sportsaftalen - PDF\nDownload "Vejledning indgivelse af ansøgning efter sportsaftalen"\n1 Sportsaftalen Vejledning indgivelse af ansøgning efter sportsaftalen Sportsaftalen er en særlig aftale mellem Færøernes Landsstyre og det daværende Integrationsministerium. Aftalen er senest revideret i En halvprofessionel idrætsudøver eller -træner kan få opholds- og arbejdstilladelse efter Sportsaftalen, hvis pågældende får deltidsansættelse ved en færøsk idrætsklub. Kravet til ansættelsen er, at der aflønnes med minimum kr ,27 pr. uge eller ,14 pr. måned (2016-tal). Ansøger får en arbejdstilladelse, som er stedfæstet til idrætsklubben og får derud over ret til at tage andet arbejde, hvor pågældende må tjene maksimalt kr ,33 pr uge eller kr ,98 pr måned. Det er Styrelsen for International Rekruttering og Integration (SIRI) i Danmark, som træffer afgørelser i sager vedrørende ansøgning om opholds- og arbejdstilladelser efter sportsaftalen. SIRI hører i forbindelse med sagsbehandlingen Útlendingastovan om forskellige forhold, men Útlendingastovan træffer ikke afgørelse i sagen. En afgørelse efter sportsaftalen kan af ansøger påklages til Udlændinge og Integrationsministeriet (UIM). Indgivelse af ansøgning Indgivelse af ansøgning kan ske til en dansk repræsentation i ansøgers hjemland til Færøernes Politi til politiet i Danmark til SIRI s Borgercenter i Danmark pr. brev, eller pr. Hvis ansøgningen er sendt pr. brev eller , sender SIRI afgørelsen til en dansk repræsentation i ansøgers hjemland, da ansøger på et tidspunkt under sagsbehandlingen skal legitimere sig overfor en dansk myndighed. Hvis ansøgningen er indgivet via politiet på Færøerne af idrætsklubben, og ansøger er i hjemlandet, sender vi også afgørelsen til en dansk repræsentation i ansøgers hjemland. Ansøgning efter sportsaftalen kan også indgives, mens ansøger opholder sig på Færøerne, hvis pågældende har lovligt ophold. Hvis ansøger selv indgiver ansøgningen til Færøernes Politi, kan SIRI sende afgørelsen direkte til ansøger. Ansøgeren må ikke påbegynde et arbejde, før pågældende har fået en opholds- og arbejdstilladelse, Hvis en udlænding arbejder på Færøerne uden arbejdstilladelse, kan pågældende straffes med bøde og udvises med indrejseforbud. Arbejdsgiver kan også straffes med bøde.\n2 Ansøgningen Det relevante ansøgningsskema findes på Det rette skema er FO1 der er ikke et særligt skema til ansøgninger efter sportsaftalen Del 1 udfyldes af ansøger og del 2 af arbejdsgiver. Begge dele indgives samlet af ansøger. Der skal vedlægges relevant dokumentation. ALS-blanketten Bilag 1 skal IKKE udfyldes ved ansøgninger efter sportsaftalen.\n3 Udfyldelse af del 1: Alle relevante punkter skal udfyldes og skemaet underskrives af ansøger. Det kan anbefales at bruge tjeklisteren, så man er sikker på, at man har husket det hele. Vær dog særligt opmærksom på følgende: Punkt 1. Ansøger Hvis ansøger opholder sig på Færøerne, er det vigtigt, at indrejsedatoen fremgår, da SIRI skal kunne vurdere, om ansøger opholder sig lovligt på Færøerne. Det er også vigtigt, at ansøgers kontaktadresse (i hjemlandet eller på Færøerne) og andre kontaktoplysninger (fx telefonnummer og adresse) fremgår tydeligt. Hvis ansøger er i hjemlandet, kommunikerer vi med pågældende via en dansk repræsentation, som så skal kunne kontakte ansøger. Hvis ansøger er på Færøerne, skal vi også vide, hvortil vi kan sende breve.\n4 Punkt 3. Anledning til ansøgningen qansøgnin Der er et særligt punkt til afkrydsning hvis der søges opholdstilladelse efter sportsaftalen. Der kan søges forlængelse af en opholdstilladelse, hvis ansøger fortsat er ansat i samme stilling i klubben og der ikke har været afbrydelser i ansættelsen. Ansøger skal have modtaget løn i hele perioden. Hvis der søges forlængelse, er det kun nødvendigt at afkrydse i forlængelsespunktet, da SIRI kan se i den forrige sag, hvis der tidligere er givet tilladelse efter sportsaftalen. Udfyldelse af del 2: Punkt 13. Oplysninger om ansættelsesforholdet Det er vigtigt, at alle punkterne er udfyldt korrekt, og at oplysningerne er i overensstemmelse med ansættelseskontrakten, som skal vedlægges. Lønnen skal leve op til kravene i sportsaftalen. Den aktuelle lønsats fremgår af Útlendingastovans hjemmeside. Beløbene, som angives, skal være bruttotal, dvs. løn før skat. Hvis klubben betaler andet end løn til ansøger fx bil eller bolig - skal værdien heraf ligeledes oplyses, også i bruttotal. En ansøgning efter sportsaftalen forudsætter, at der er tale om deltidsarbejde dvs. mindre end 40 timer om ugen. Er ansættelsen en fuldtidsansættelse, kan der ikke gives opholdstilladelse efter sportsaftalen. Sagen vil i stedet blive behandlet som en almindelig ansøgning om opholds- og arbejdstilladelse. Det er også vigtigt, at ansættelsesperioden angives.\n6 Dokumentation Der skal vedlægges relevant dokumentation: Kopi af alle sider i ansøgers pas, som skal være gyldigt i mindst 3 måneder ud over den periode, der søges om opholdstilladelse for. Det er et krav også for EU-statsborgere - for at få opholdstilladelse på Færøerne, at man er i besiddelse af et gyldigt nationalitetspas. Kopi af en aktuel ansættelsesaftale, som er underskrevet af både arbejdsgiver og arbejdstager. Oplysningerne i ansættelsesaftalen skal være i overensstemmelse med oplysningerne i ansøgningens punkt 13. Vær opmærksom på, at visse kontrakter for at kunne anerkendes som gyldige skal være påtegnet af det relevante idrætsforbund. Kopi af dokumentation for uddannelse i forbindelse med førstegangsansøgninger Evt. anden relevant dokumentation Sagsbehandlingen Hvis sagen er fuldt oplyst dvs. vi har fået alle de oplysninger, der skal til for at træffe afgørelse - ved modtagelsen, sender SIRI et kvitteringsbrev direkte til ansøger og sender sagen i høring hos Útlendingastovan, som skal vurdere om løn- og ansættelsesvilkår er sædvanlige efter færøske forhold, og om arbejdet er af en sådan karatker, at der kan gives opholds- og arbejdstilladelse efter sportsaftalen. Útlendingastovan tilkendegiver også, om det kan anbefales, at der gives opholdstilladelse efter sportsaftalen. Hvis Útlendingastovan har bemærkninger til sagen eller ikke kan anbefale, at der gives opholdstilladelse efter sportsaftalen, partshører vi ansøger. Hvis sagen ikke er fuldt oplyst, sender vi et brev til ansøger via en repræsentation i ansøgers hjemland, hvis pågældende ikke er indrejst, eller, hvis pågældende er indrejst, til den kontaktadresse på Færøerne, ansøger oplyser i ansøgningsskemaet. Først når vi har modtaget det manglende, kan vi tage sagen under behandling. Hvis Útlendingastovan har bemærkninger til sagen eller ikke kan anbefale, at der gives opholdstilladelse efter sportsaftalen, partshører SIRI annsøger og sender i den forbindelse en kopi af Útlendingastovans udtalelse. Partshøring sker enten via en dansk repræsentation eller via ansøgers kontaktadresse på Færøerne.\n7 Vi giver ansøger en svarfrist på 4 uger, hvis pågældende opholder sig i hjemlandet og 3 uger, hvis pågældende er på Færøerne. Får vi ikke svar, træffer vi afgørelse ud fra de oplysninger, vi har på sagen, når svarfristen er udløbet. Servicemål for sagsbehandlingstiden SIRI tilstræber at behandle ansøgninger efter sportsaftalen indenfor 1 måned fra sagen er fuldt oplyst. Afgørelsen Hvis ansøger er i hjemlandet, sender SIRI afgørelsen via en dansk repræsentation dér, uanset, hvor ansøgningen er indgivet. Er ansøger på Færøerne, og har pågældende indgivet ansøgningen ved personligt fremmøde hos politiet, sender vi afgørelsen til den adresse på Færøerne, ansøger har opgivet som kontaktadresse. Har ansøger ikke selv indgivet ansøgningen, sender vi afgørelsen via Færøernes Politi, som forkynder den for ansøger. En tilladelse gives for højest 1 år ad gangen og kan ikke give for længere tid, end ansættelseskontrakten løber. En tilladelse kan forlænges, hvis udlændingen er ansat og modtager løn kontinuerligt. Er der afbrydelser i ansættelsesperioden eller lønudbetalingerne, kan tilladelsen ikke forlænges og der skal søges en ny førstegangstilladelse. Praktiske oplysninger Idrætsklubben er ikke part i sagen og kan derfor ikke få oplysninger i en evt. konkret sag. Der kan ikke gives fuldmagt til klubben som sådan, men hvis der indsendes en skriftlig (og underskrevet) fuldmagt fra ansøger, kan en navngiven person i klubben være partsrepræsentant og få oplysninger i sagen. SIRI kan kun sende oplysninger og breve i konkrete sager via sikker mail. Vi kommunikerer derfor altid via brev til ansøgeren.\n8 Læs mere om opholds- og arbejdstilladelser på Færøerne: Kontakt SIRI SIRI kan kontaktes om spørgsmål vedr. opholdstilladelser på baggrund af arbejde på Færøerne telefonisk på Se telefontiderne på Kontakt Ring til os Eller via på: eller


Spiller Til Spiller på Apple Podcasts\n’Spiller Til Spiller’ er en fodboldfaglig podcast. Debatteret eller fortalt af spillere til spillere. Den handler ikke om 4-4-2, falsk 9’ere eller andre tendenser. Den handler derimod om de udfordringer, problemstillinger og forhold, som de professionelle fodboldspillere står over for. 'Spiller Til Spiller´-redaktionen kan kontaktes på mail@spillerforeningen.dk, og du kan følges os på #spillertilspiller på Twitter.\nSpiller Til Spiller Spiller Til Spiller\n4,4 • 17 vurderinger\nSvedende og med støvlerne i tasken opsøgte Emil Scheel selv Brian Steen Nielsen, da uddannelse tvang ham fra Hellerup til Aarhus. For han ville spille Superliga, selvom hans daværende træner i Lyngby Boldklub så ham i divisionerne.\nDet lykkedes. 31-årige Emil Scheel spillede tre år i AGF. Derfra tog han til Silkeborg IF, hvor han fik sit gennembrud. Siden var han for en kort bemærkning i SønderjyskE, før han sluttede karrieren i Viborg FF i sommer.\nNu er han mellem karrierer. Med sin kandidatgrad i statskundskab i bagagen jagter han nu vejen gennem endnu et nåleøje. Præcis som han gjorde, da han skulle gøre sig fortjent til en kontrakt i AGF.\nHan fortæller om hele rejsen i den her udgave af Spillerforeningens podcast, ’Spiller til Spiller’, hvor du også kan høre om:\n- Mødet med AGF og Brian Steen Nielsen\n- Gennembruddet i Silkeborg IF\n- Hvordan han gennem hele karrieren har forberedt sig på karriereskiftet\n- Og hvordan det alligevel er endnu et nåleøje, han skal igennem\nVært Michael Hehr\nI 2020 tvang to hjerteanfald Frederik Møller til at indstille sin professionelle fodboldkarriere. Undervejs frygtede han for sit liv.\nDen tidligere Silkeborg IF-spiller har fortalt sin historie til familie og venner. Og så til holdkammerater og andre i fodboldmiljøet. Men han har holdt den hemmelig for den brede offentlighed. Indtil nu.\nHør den personlige fortælling i den her udgave af Spillerforeningens podcast, hvor også Henrik Kjærulf Jensen, der er overlæge ved afdeling for Hjertesygdomme på Aarhus Universitetshospital, medvirker.\n- Hvordan Frederik Møller oplevede de to hjerteanfald\n- Hvorfor han først fortæller sin historie nu\n- Hvilke konsekvenser anfaldene har for hans liv, og hvordan han lever med dem\n- Og hvordan han er kommet videre\nMads Bech Sørensen var kun 18 år, da han skiftede fra AC Horsens til Brentford FC. Et skifte, der kom i stand på få dage. Lige pludselig fandt han sig selv siddende i et eller andet kontor med et stykke papir foran sig. Og så blev hans hverdag vendt på hovedet.\nHan kom flyvende fra start. Men efter nogle måneder ramte hjemveen og ensomheden ham. Med tiden overvandt han begge dele. I den her udgave af Spillerforeningens podcast, ’Spiller til Spiller’, fortæller Premier League-spilleren hvordan.\nHør ham sætte ord på rejsen i udsendelsen, hvor du også kan høre:\n- Hvordan Bjelland hjalp ham ind på førsteholdet\n- Hvordan søvncoachen Anna West spillede en nøglerolle i hans mentale kamp\n- Hvorfor han har genoptaget studierne sideløbende med Premier League-karrieren\n- Og om forventningerne til sæsonen\n56: Dommerformanden forklarer #5: 66 kampafgørende fejl blev korrigeret af VAR by Spiller Til Spiller\n55: Årets Profil i 1. division om sæsonen, kontraktforlængelsen og karrieren som musikproducer\nHan sad ude i halvandet år. Han var ram både fysisk om mentalt. Men Magnus Mattsson kom tilbage i topform. Og i sin comebacksæson kan han lade sig hylde som Årets Profil i 1. division.\nI den her udgave af Spillerforeningens podcast fortæller han om betydningen af kåringen. Og det er ikke så lidt endda, for han ved »hvor langt nede man kan være som fodboldspiller«.\nHør det hele i den her udsendelse, hvor du også kan høre:\n- Hvordan Magnus Mattsson ser tilbage på sæsonen\n- Om at toppræstere og så falde for meget i niveau\n- Overvejelser mellem at gå transferfrit kontra at forlænge\n- Og hvordan det er at medvirke i en podcast, hvor man selv har produceret underlæggene


Bambusgulv | Bæredygtighed | Holse & Wibroe\nVælg et bæredygtigt materiale til dit næste gulv – vælg bambus\nEr det tid til en fornyelse af hjemmet i form af ny bordplade, trægulv eller lister, så bør du overveje bambus som materiale. Bambus er stærkere, og mere slidstærkt end ask, bøg og eg. Det er tilmed også en plante, der gavner miljøet og CO2-regnskabet, netop fordi den optager så meget kuldioxid. Med et bambusgulv eller en bambus bordplade får du et smukt materiale, der både er holdbart og bæredygtigt.\nEt slidstærkt og langtidsholdbart materiale\nHovedsageligt har vi i Norden, traditionelt set, brugt træsorter som fyr, ask, eg og bøg til gulve, bordplader og paneler – træsorter, som er langt mindre hårdfør end bambus. På Brinell-skalaen, en skala, som karakteriserer hårdheden på materialer, scorer bambus 4,7 et helt point mere end bøg, der er den af de nævnte træsorter, som kommer tættest på. Det vil sige, at hvis du skal bruge et gulv, der skal holde i mange år, så er det et bambus trægulv, du skal gå efter.\nSe mere om sildebensparket her.\nSe mere om skibsgulv og skibsplanker her.\nLeder du efter klikgulve? Så læs mere her.\nBambusPlank™ Nordic Grey hvidolie\nVare nr. 105302\nBambus Ekstrem™ Klik Natur hvid matlak\nVare nr. 110608\nBambus Ekstrem LamelPlank™ Carboniseret Matlak\nVare nr. 135407\nBambus Højkantsparket™ Carboniseret 15mm\nVare nr. 145001\nSkal det være ekstra hårdt og slidstærkt?\nVores Bambus Ekstrem™ serie er vores mest slagfaste og slidstærke gulv og måler hele 9,5 på Brinell skalaen. Dette skyldes produktionen af gulvet, hvor bambusfibrene bliver komprimeret ved et meget højt tryk. Metoden giver et særdeles massivt gulv, som stadig bibeholder sin æstetiske fremtoning med tydelige åretegninger, som man kender det fra andre gulve. Bambus Ekstrem™ serien er omtrent 2½ gange hårdere end traditionelle gulve og er blandt andet blevet brugt i indkøbscentre som Torvehallerne og i Lyngby Storcenter. Den patenteret kliksamling sørger for en hurtig og ubesværet montering af gulvet.\nLæs mere om klikgulv pris her.\nLæs mere om klikgulv træ her.\nLæs mere om sildebensparket her.\nBrug bambus næste gang du går med byggeplaner\nGår du med byggeplaner, eller er du i gang med et renovationsprojekt, så bør du overveje bambus. Bambus er det perfekte materiale for dig, der går op i bæredygtighed og samtidig ønsker et æstetisk smukt materiale, som ikke går på kompromis med kvaliteten. Holse & Wibroe tilbyder mange variationer af bambusprodukter: Bambus brædder, plader, lister og bambus planker. Om det er lakerede, olierede eller ubehandlede bambus, du søger, så kan vi imødekomme dine ønsker. Klik nedenfor, og se de bambusprodukter, vi tilbyder:\nHvor hurtigt vokser bambus?\nI disse tider hvor klimaet er i højsædet, er det selvfølgelig relevant at have miljøet i tankerne, når man skal have nyt gulv. Vidste du at bambus er den hurtigst voksende plante på Jorden? Nogle sorter kan vokse med over én meter pr. døgn. Derudover cirkulerer bambus store mængder CO2 og frigiver 35% mere ilt end træsorter, der normalt bruges til gulve. Det gør bambus til et yderst bæredygtigt materiale og er derfor det oplagte valg, når du skal have et nyt lakeret trægulv.\nLæs mere om bambus og miljøet her.\nFind dit bambusgulv hos en forhandler nær dig\nBambus skal ses, mærkes og opleves. Vores produkter forhandles af trælaster og tømmerhandler landet over. Bambus gulv pris er yderst konkurrencedygtige i forhold til andre typer gulve. Bambusgulv pris, varierer alt efter typen og behandlingen af gulvet.\nFind din nærmeste forhandler af bæredygtig bambus her.\nEller kom forbi vores showroom og få et kig og en præsentation af dit næste gulv. Her kan du se og mærke produkterne og gøre dig din egen bumbus gulv erfaring.\nAdresse og oplysninger findes her.