Matrikulære forandringer private veje, der ikke tjener som adgangsvej for anden ejen- dom (markveje) Vejforhold Begreber Privat fællesvej Enkeltmandsvej. - ppt download\nMatrikulære forandringer private veje, der ikke tjener som adgangsvej for anden ejen- dom (markveje) Vejforhold Begreber Privat fællesvej Enkeltmandsvej.\nOffentliggjort afJonas Lauritsen Redigeret for ca. et år siden\nPræsentationer af emnet: "Matrikulære forandringer private veje, der ikke tjener som adgangsvej for anden ejen- dom (markveje) Vejforhold Begreber Privat fællesvej Enkeltmandsvej."— Præsentationens transcript:\n1 Matrikulære forandringer private veje, der ikke tjener som adgangsvej for anden ejen- dom (markveje) Vejforhold Begreber Privat fællesvej Enkeltmandsvej private veje, der tjener som adgangsvej for anden ejendom end den, hvorpå vejen ligger, når ejendommene er i ”særlig” eje Lektor. landinspektør, lic.geom. Lars Ramhøj Privat vej færdselsarealer, der tilhører ejeren af den ejendom, hvorpå de ligger, og som ikke er offentlige veje\n2 Matrikulære forandringer enten udskiftningsveje, som omfatter de veje, der er udlagt i forbindelse med udskiftningen, eller Vejforhold Begreber Private fællesveje, der er optaget på matrikelkortet er Lektor. landinspektør, lic.geom. Lars Ramhøj Dokumentation for vejret kan ikke forventes udstykningsveje, som er veje, der er optaget i forbindelse med matrikulære forandringer. Vejretten til sådanne veje er normalt ikke tinglyst. Dokumentation for vejret inde- holdt i den ma- trikulære sag\n3 Matrikulære forandringer privat fællesvej, der fysisk eksisterer i marken Vejforhold Begreber Anlagt privat fællesvej Lektor. landinspektør, lic.geom. Lars Ramhøj Udlagt privat fællesvej areal, der er bestemt til fremtidig anvendelse som privat fæl- lesvej i h.t. planer eller beslutning. Formålet er at fastlægge vejens placering og udformning. Vejudlægget stifter formentlig kun vejrettigheder, hvis det sker i h.t. PVL § 23, stk. 2 eller 3 Private fællesveje tilhører ejeren af den ejendom, hvorpå de ligger (vejejeren)\n4 Matrikulære forandringer Vejforhold Lov om private fællesveje (PVL) Lektor. landinspektør, lic.geom. Lars Ramhøj udgangspunktet er, at private veje reguleres privatretligt kommunen har indseende med vejes stiftelse og vejes stand (evt. efter vejsyn) skal varetage offentlige interesser (færdselsformål) men kan ikke afgøre privatretlige tvister to regelsæt (afsnit II og III)\n5 Matrikulære forandringer Veje, der henligger til almindelig færdsel: OK En ejer kan ved skiltning/afspærring forbyde/forhindre uved- kommende færdsel på priv. vej (mark- og vejfredslovens § 17) Anlagte veje og befæstede stier i det åbne land er (normalt) åbne for færdsel til fods og på cykel (NBL § 26, stk. 1) Færdsel kan i øvrigt udøves på andet hjemmelsgrundlag (f.eks. til skove eller strand i h.t. NBL kap. 4) I afsnit III-områder (byzone m.v.) kan kommunen med poli- tiets samtykke gennemføre foranstaltninger og begrænsninger af færdslen og foretage hel- eller delvis afspærring (PVL § 44, stk. 1 og færdselslovens § 92 og 100) Vejforhold Færdsel på privat vej Lektor. landinspektør, lic.geom. Lars Ramhøj\n6 Matrikulære forandringer Vejforhold Færdsel på privat vej Lektor. landinspektør, lic.geom. Lars Ramhøj Hvilken betydning har dette skilt for almen- hedens færdsel på vejen?\n7 Matrikulære forandringer TL § 1 og § 5: Tinglysning forhindrer ekstinktion af retsfor- følgende kreditorer og omsætningserhververe i god tro Vejforhold Vejrettigheders retsbeskyttelse Lektor. landinspektør, lic.geom. Lars Ramhøj § 1, stk. 1. Rettigheder over fast ejendom skal lyses til tinge for at få gyldighed mod aftaler om ejendommen og mod retsforfølgning. § 5, stk. 1. Ved god tro forstås i denne lov, at erhververen ikke kender den utinglyste ret og ej heller ved grov uagtsomhed er skyld i sit ukendskab til den. God tro må være til stede på det tidspunkt, da aftalen anmeldes til tinglysning, og ved overdragelse af pantebreve på overdragelsens tid.\n8 Matrikulære forandringer den påtaleberettigede skal anføres (TL § 10, stk. 6 - er nor- malt den vejberettigede) kommunen skal påtegne i h.t. PL § 42 rids vedhæftes (hvis vejen ikke findes på matrikelkortet) ingen kontrol med lovlighed i h.t. PVL/PL fordel, at vejen optages på matrikelkortet: –beskytter efter VRL –informerer om vejrettens eksistens –vejarealet er fritaget for beskatning Vejforhold Tinglysning af vejret Vejretten beskrives i et dokument Lektor. landinspektør, lic.geom. Lars Ramhøj\n9 Matrikulære forandringer TL § 52: Rettigheder stiftet før 1. april 1927 ved hævd, ekspropriation, landvæsenskommissions- kendelse og udskiftning er gyldige uden tinglys- ning Vejforhold Vejrettigheders retsbeskyttelse Lektor. landinspektør, lic.geom. Lars Ramhøj § 52, stk. 1. Rettigheder over fast ejendom, om hvilke det må anta- ges, at de er gyldig stiftet med rets- virkning for tredjemand uden ting- lysning før 1. april 1927, bevarer også fremtidig deres gyldighed u- den tinglysning. Rettigheder, der i- følge denne bestemmelse ikke be- høver tinglysning, kan dog kræves tinglyst uanset reglen i § 15, stk. 2.\n10 Matrikulære forandringer TL § 26, stk. 1: Omsætningserhververe i god tro kan fortrænge vejrettigheder stiftet ved hævd inden 2 år efter erhvervelsen Vejforhold Vejrettigheders retsbeskyttelse Lektor. landinspektør, lic.geom. Lars Ramhøj § 26, stk. 1. Dersom en hævd ikke er tinglyst og derfor ville bortfalde over for en senere erhverver i medfør af § 1, skal denne dog gøre sin ret gæl- dende inden 2 år efter, at hans ret er tinglyst. I modsat fald får hævden også gyldighed mod ham.\n11 Matrikulære forandringer VRL (L 38): Udstykningsveje er på visse betingelser be- skyttet i h.t. § 1, stk. 1 (svarende til tinglys- ning) og kan ikke for- trænges af relakserende kreditorer (§ 4), men nok af andre kreditorer Vejforhold Vejrettigheders retsbeskyttelse Lektor. landinspektør, lic.geom. Lars Ramhøj § 1, stk. 1. Når en vej er eneste eller væsentligste adgang til en ejendom eller til nogen af dennes lodder, og vejen er angivet på matrikelkortet, hvis udvisende i det væsentlige stem- mer med forholdene i marken, kan retten til denne vej, selvom den ikke er tinglyst, ikke fortrænges af senere erhververe af rettigheder over den tje- nende ejendom ifølge aftale eller retsforfølgning. Stk. 2. Den, der vil bestride, at der foreligger en ret til vejen, når de i stk. 1 nævnte betingelser er til stede, har bevisbyrden.\n12 Matrikulære forandringer vejen er den eneste eller den væsentligste adgangsvej optaget på matrikelkortet med en beliggenhed, der i det væ- sentligste svarer til forholdene i marken Vejforhold Retsbeskyttelsen i VRL (L 38 § 1, stk. 1) I så fald er VRL stifter ikke vejrettigheder, men giver under visse betingel- ser vejrettigheder en retsbeskyttelse, der svarer til tinglysning vejretten sandsynliggjort i et sådant omfang, at den der vil anfægte vejrettens eksistens, har bevisbyrden (§ 1, stk. 2) forholdene af en sådan art, at det let fører til ond tro Lektor. landinspektør, lic.geom. Lars Ramhøj Betingelserne er: OBS!Beskyttelsen gælder bortfald (der skal have været en vejret) og omfatter ikke uberettiget anvendelse af en vej\n13 Matrikulære forandringer Vejforhold Vejrettighedslovens retsbeskyttelse Lektor. landinspektør, lic.geom. Lars Ramhøj kommunevej Byvej 7.53 m 4.00 m br. pr. fl.vej A BC B udstykket fra A Vej over A findes ikke i marken Har B vejadgang? Er vejretten beskyttet?\n14 Matrikulære forandringer udskiftningsveje (beskyttet i h.t. TL § 52) hævd mundtligt Vejforhold Vejrettigheder - stiftelse I skriftlig form I Ingen skriftlige oplysninger om vejretten servitutter og deklarationer udstykningssager skøder dom/kendelse bindende planer (?) vejudlæg i h.t PVL § 23 ekspropriation Lektor. landinspektør, lic.geom. Lars Ramhøj aftale\n15 Matrikulære forandringer Spørgsmålet er, i hvilken udstrækning vejretten kan forandres (f.eks. svarende til ejendommens forudsatte og na- turlige udnyttelse), eller udvides (f.eks, til også at omfatte fraskilte parceller) Vejforhold Vejrettens indhold Det afgørende er da vejrettens forudsatte indhold idet kvalitative ”spring” ikke kan accepteres, mens den konkrete genevirkning er væsentlig ved kvantitative ud- videlser Lektor. landinspektør, lic.geom. Lars Ramhøj Udgangspunkt: vejretten uindskrænket (vejretten er begrænset i det omfang, det fremgår af stiftelsesgrundlaget) Uspecificeret vejret generel vejret\n16 Matrikulære forandringer U 1946.1320 ØLD (vejret til parcelhusgrund kunne ikke ud- strækkes til færdsel til et tilkøbt grundstykke m.h.p. etable- ring af industrivirksomhed) U 1981.362 ØLD (ikke pligt til at tåle den forøgelse af færds- len og den ændring af færdslens karakter, som forventedes at følge af udlejning af en del af den vejberettigedes ejendom til en modelflyveklub Vejforhold Udvidelse af vejret - retspraksis Snævre grænser for udvideligheden, når færdslens art ændres i mere intensiv retning Kvalitativ udvidelse Lektor. landinspektør, lic.geom. Lars Ramhøj\n17 Matrikulære forandringer U 1948.234 VLD (vejret kunne udstrækkes til yderligere 7 parceller) U 1970.246 ØLD (hvor en vejret til en vej, der tjente som adgangsvej for ca. 20 sommerhusgrunde kunne udstrækkes til yderligere 13 sommerhusgrunde, der blev udstykket fra den vejberettigedes ejendom) U 1995.68 VLD (færdsel til ”dagplejemor” havde en naturlig tilknytning til ejendommen) Vejforhold Udvidelse af vejret - retspraksis Kvantitativ udvidelse (naboretlig genevurdering væsentlig) Lektor. landinspektør, lic.geom. Lars Ramhøj Også ikke ubetydelige udvidelser i færdslens omfang kan efter omstædighederne være acceptable\n18 Matrikulære forandringer kan begæres af en foranstående panthaver - som jo ikke skal respektere servitutten - såfremt auktionsbudet ikke yder pan- tet fuld dækning i så fald værdisættes servitutten (såfremt den ikke allerede er lyst pantstiftende, hvilket ikke er det normale) ejendommen opråbes på ny, og rettigheden bortfalder heref- ter mod det provenu, der måtte fremkomme bortfalder vejretten, bliver ejendommen vejløs Vejforhold Alternativt opråb Servitutter, der er placeret i prioritetsrækken risikerer - i sjæld- ne tilfælde - at bortfalde ved tvangsauktion (RPL § 573, stk. 2) Lektor. landinspektør, lic.geom. Lars Ramhøj ! Ny vejret kan skaffes gennem VRL § 2\n19 Matrikulære forandringer ad en eksisterende vej (hvis den tidligere vejret er bortfaldet/ekstingveret i h.t. TL) eller ad en ny vej såfremt –vejbyrden ikke er til uforholdsmæssig skade for den tjenende ejendom –aftale ikke er mulig –og ikke skyldes ejerens ”vilkårlige handling” (egen skyld - jf. KFE 1993.201 og 1991.112) f.eks. hvis man har fraskrevet sig vejret. Vejforhold Vejløse ejendomme Hvis en eksisterende ejendom mangler vejadgang, er der mulig- hed for - mod erstatning - ved dom at få tilkendt vejadgang i h.t. VRL § 2, stk. 1 og 2 Lektor. landinspektør, lic.geom. Lars Ramhøj NB! Den, der ønsker sig tilkendt vej- ret må stævne ejeren af den ejendom, hvor- over vejretten ønskes\n20 Matrikulære forandringer Vejforhold VRL § 2 Lektor. landinspektør, lic.geom. Lars Ramhøj Stk. 1. Når en vej er eneste eller væsentligste adgang til en ejendom eller til nogen af dennes lodder, og brugen af vejen ikke er retsbeskyttet, kan det ved dom bestem- mes, at brugen skal vedvare mod udbetaling af erstatning efter dommerens skøn til den, der kan kræve brugens bortfald i henhold til lov om tinglysning nr. 111 af 31. marts 1926. Adgang til vej over fremmed ejendom kan ikke tilkendes i tilfælde, hvor retten skønnes at ville blive til uforholdsmæssig skade for den tjenende ejendom, men bør i øvrigt meddeles, hvor ikke særlige omstændigheder taler herimod. Til fremskaffelse af den fastsatte erstatning, der i mangel af frivillig overenskomst skal erlægges kontant, kan det efter påstand i dommen bestemmes, at der skal kunne gives pant i den herskende ejendom forud for andre hæftelser. Sagen anlægges ved den tjenende ejendoms værneting. Stk. 2. De i stk. 1 indeholdte bestemmelser kommer ligeledes til anvendelse, hvor en ejendom mangler den nødvendige forbindelse med en offentlig vej, og det viser sig ugørligt ved frivillig overenskomst på rimelige vilkår at erhverve fornøden adgang. Adgang til vej over fremmed ejendom kan ikke tilkendes den ejer, som ved en vilkårlig handling har afbrudt ejendommens hidtidige forbindelse med offentlig vej.\n21 Matrikulære forandringer Vejforhold Stiftelse af begrænset ret ved hævd Vejrettens indhold vindes begrænset, hvis den udøvede råden har været begræn- set (f.eks. kun gående færdsel eller kun færdsel til fiskeri) men ellers som en ordinær vejret indenfor det faktiske vejareal (U 1951.171 VLD) også færdselsret for en afgrænset kreds, hvis alderstidsråden (U 1987.845 VLD) Lektor. landinspektør, lic.geom. Lars Ramhøj Hvis den udøvede råden betjener sig af en indretning/er synlig vindes hævd efter jaja20 årsråden janejalderstidsråden ? nejjaalderstidsråden nejnejikke ”synbar” råden, når den udøvede råden (1) giver sig til kende ved (2) en særlig indretning (Illum)\n22 Matrikulære forandringer Vejforhold Frihedshævd Passivitet kan ikke føre til bortfald hvis vejen ikke har været anlagt kræves det, at der på det udlagte vejareal efter vejrettens stiftelse er påbegyndt råden i strid med retten har der været vej i marken vil fjernelse (f.eks. oppløjning) eller bebyggelse medføre bortfald Lektor. landinspektør, lic.geom. Lars Ramhøj En rettighed kan fortrænges, hvis der rådes i 20 år i strid med rettigheden\n23 Matrikulære forandringer skal godkende vejens beliggenhed og udformning kan meddele vejret kan normalt ikke foretage afspærring p.g.a. vejrettighederne Vejforhold Beføjelser vedrørende private veje Herskende ejendom - er de(n) vejberettigede Tjenende ejendom - er vejejeren, der kan udøve dispositionsretten i respekt af PVL har påtaleret, hvis vejens fysiske tilstand ikke tillader færdsel som meddelt kan normalt ikke modsætte sig øget/ændret færdsel Lektor. landinspektør, lic.geom. Lars Ramhøj\n24 Matrikulære forandringer har vedligeholdelsespligt (i byer) men har kun medbestemmelse vedr. vejen, hvis det fremgår af stiftelsesgrundlaget kan kun modsætte sig øget/ændret færdsel på et naboretligt grundlag (væsentlig gene) Vejforhold Beføjelser vedrørende private veje Andre - der bruger vejen i h.t. legal ret eller til lovlig færdsel Facadeejendomme - er ejendomme, der grænser til vejen (men som ikke ejer vejen) har ingen beføjelser bortset fra dem, der måtte fremgår af lovgivningen Lektor. landinspektør, lic.geom. Lars Ramhøj\n25 Matrikulære forandringer omfatter alle arealer, der fremkommer i sagen (restejendommen *) og nye, selvstændige ejendomme og arealer) Vejforhold Vejadgangskravet i UL § 18 Lektor. landinspektør, lic.geom. Lars Ramhøj *) medmindre bestående vejadgang benyttes også supplerede arealer (arealoverførsel/sammenlægning), men ingen krav om dokumentation (benytter eks. vejadgang) ikke tidsbegrænset eller betinget adgang til offentlig vej –ud på privat vej –ad privat vej –ud på offentlig vej –men ikke ad offentlig vej evt. gående færdsel (dog rednings- og servicekørsel) ny privat fællesvej skal optages på matrikelkortet\n26 Matrikulære forandringer Vejforhold Vejadgangskravet - eksempler IIAd eksisterende vej Lektor. landinspektør, lic.geom. Lars Ramhøj IDirekte eller over udstykkende ejendom 1 2 9 8 Kommunevej 2 1 III over anden ejendom 1 2 Kommunevej\n27 Matrikulære forandringer overkørsler vejens udformning og placering Vejforhold Dokumentationen vedr. vejforhold i matrikulære sager skal varetage: BPrivatretlige hensyn vedr.: AOffentligretlige hensyn vedr.: vejrettigheder (færdselsret) ejerrettigheder (vejens udlæg og placering) Lektor. landinspektør, lic.geom. Lars Ramhøj … som i princippet må iagttages når veje optages/udvides nedlægges (slettes) omlægges/indsnævres på matrikelkortet\n28 Matrikulære forandringer etablering ændring (indsnævring/kvalitative og kvantitative ændringer) omlægning Vejforhold A Den offentligretlige dokumentation angår: II Den private fællesvej I Overkørsler udlæg (etablering/udvidelse) nedlæggelse omlægning/indsnævring Lektor. landinspektør, lic.geom. Lars Ramhøj Som dokumenteres på grøn erklæring eller på særskilt tilladelse\n29 Matrikulære forandringer stiftet ved off. retshandling (stk. 1, nr. 2) –dok.: kopi af beslutning stiftet ved aftale (stk. 1, nr. 1 og stk. 3) –dok.: erkl. fra vejejer Vejforhold B Den privatretlige dokumentation angår: Slettelse (§ 7) Optagelse/udvidelse (BMA § 5) off. retshandling (stk. 4) –dok.: kopi af beslutning aftale (stk. 1) –dok.: erkl. fra ejer og lsp. (S) Lektor. landinspektør, lic.geom. Lars Ramhøj Omlægning/indsnævring (§ 8) off. retshandling (stk. 4) –dok.: kopi af beslutning aftale (stk. 1) –dok.: erkl. fra ejer, vejberet- tigede og lsp. (S) (S) : standarderkl. kan (S) benyttes\n30 Matrikulære forandringer accept fra vejejer (om 1) vejret og 2) vejens optagelse) rådighedsdokumentation Vejforhold Optagelse og udvidelse af privat fællesvej på matrikelkortet (BMA § 5 og VMA afsn. 8.4.1.) eller anden dokumentation: erklæring fra kommunen om, at vejen er bestemt som (udlagt) privat fællesvej efter PVL og anlagt (eller om fornødent vil blive krævet anlagt) dom ekspropriation tinglyst aftale vej på ældre matrikelkort Lektor. landinspektør, lic.geom. Lars Ramhøj E\n31 Matrikulære forandringer Vejforhold Dokumentation - ved optag af pr.fl. vej Lektor. landinspektør, lic.geom. Lars Ramhøj\n32 som skal anvendes i byer m.m. (brev af 4. feb. 1993) også anvendelig på udlagte (men ikke anlagte veje) (skr. af 8. jan. 1986) men er ikke obligatorisk på landet (bl.a. brev af 8. nov. 1993) det gælder også veje, hvis udlæg forudsætter godkendelse kommunen kan derfor heller ikke kræve en nedlagt vej reta- bleret (saml. NBL § 26 - færdsel på veje i d.å.l.) Kræver nedlæggelse godkendelse? Men der er ingen regler i PVL om nedlæggelse (ud over kap. 9) Udlæg gør (bortset fra L,F,S veje på landet) Lektor. landinspektør, lic.geom. Lars Ramhøj Matrikulære forandringer Vejforhold OBS! Kommunen ikke modsætte sig, at en vej nedlægges, hvis vejen ikke er nødvendig som adgangsvej og ikke af vigtighed\n33 at der varetages færdsels- mæssige hensyn, eller forfølges mere brede kom- munale formål, f.eks. plan- lægningsmæssige eller miljømæssige (fredeliggøre et naturområde) Forandring på kommunens foranledning (PVL § 55, stk. 1) forudsætter Lektor. landinspektør, lic.geom. Lars Ramhøj Stk. 1. Hvis vejmyndigheden ikke selv har rejst spørgsmål om vejens ned- læggelse eller omlægning, kan vej- myndigheden fordele udgifterne ved sagens behandling, herunder udgif- terne til notering i matriklen og be- rigtigelse af tingbogen, jf. § 56, stk. 2, mellem de grundejere, der er inter- esseret i nedlæggelsen eller omlæg- ningen. I omkostningerne fradrages beløb, der måtte fremkomme ved afhændelse af arealer i henhold til § 56, stk. 1. Matrikulære forandringer Vejforhold\n34 Hvis anmodning - før beslutning, skal nedlæggelsesproceduren gennemføres - har kommunen pligt til at tage stilling (men skal ikke nødven- digvis beslutte) offentliggørelse indkaldelse indsigelse evt. åstedsmøde (kan ikke kræves, jf. skr. af 12. marts 1997) Lektor. landinspektør, lic.geom. Lars Ramhøj Matrikulære forandringer Vejforhold\n35 1) ikke eneste adgangsvej iflg. matrikelkortet 2) ikke af vigtighed Hvilke hensyn er legitime? Ad. 1 - matrikelkortet kortets udvisende irrelevant cirk.: ikke hvis fornøden Lektor. landinspektør, lic.geom. Lars Ramhøj PVL § 53: Stk. 2. Vejen skal helt eller delvis opretholdes som privat fællesvej, hvis den efter matrikelkortet er eneste adgangsvej til en ejendom eller nogen af dens lodder, og der ikke samtidig etableres anden vejadgang, eller hvis vejen i øvrigt er af vigtighed for en ejendom med vejret til vejen. … vejen skal opretholdes, hvis den er en forudsætning for, at der er fornøden adgang til ejendommen eller af betydning for forbindelsen mellem flere lodder af samme ejen- dom. hvilket formentlig ikke rum- mer andet end, at ejendomme ikke må gøres vejløse gælder ikke, hvis erstatnings- vej etableres Matrikulære forandringer Vejforhold\n36 ingen ejendom må gøres vejløs fyldestgørende erstatningsvej kan vejudlægget i øvrigt godkendes efter PVL er kommunen forpligtet til at godkende forandringen Vigtighedskravet Det centrale er derfor, om erstatningsvejen er fyldestgørende Gælder også omlægning, men er her vanskelige at definere Lektor. landinspektør, lic.geom. Lars Ramhøj Matrikulære forandringer Vejforhold\n37 Ad. 2 - vigtighedskravet hvorfor kravet formentlig betyder, at nedlæggelse forudsætter Alle veje har rimeligvis på et tidspunkt har været af vigtighed (hvorfor ellers etablere dem)? at vejen har mistet sin (eller kun har underordnet) betyd- ning (er sekundær) men tillader, at der tages hensyn til vejens betydning i øv- rigt for ejendommens udnyttelse og anvendelse (jf. ØLD 6. afd. 417/1990 utrykt: ”ikke grundlag for at antage, at der ved vurderingen af fællesvejens vigtighed.... alene skal tages hensyn til dens funktion som adgangsvej”) tillader næppe hensyntagen til æstetiske/historiske forhold Lektor. landinspektør, lic.geom. Lars Ramhøj Matrikulære forandringer Vejforhold\n38 Ad. 2 - vigtighedskravet (fortsat) Hvis vejen ikke findes i marken skal nedlægningsproceduren ikke anvendes har forholdene eksisteret i hævdstid kan vejen (typisk i forbindelse med en matrikulær sag) ned- lægges alene på grundlag af lsp. erkl. (jf. BMA § 7, stk. 2) Lektor. landinspektør, lic.geom. Lars Ramhøj Vejforhold Matrikulære forandringer\n39 Omlægning Ingen vejadgang må forringes (væsentligt) udgangspunktet er de eksisterende forhold (som formodent- lig afspejler ejendommens behov) kan godt forringes (noget) (i KFE 2002.258 blev nedlæg- ning afvist af hensyn til de færdselsmæssige ulemper), men skal min. være fyldestgørende (KFE 1990.78) Lektor. landinspektør, lic.geom. Lars Ramhøj Matrikulære forandringer Vejforhold\n40 skal godkendes af kommunen (bortset fra L,S,F veje på lan- det) og kan naturligvis nægtes, hvis færdselshensyn tilsiger det (f.eks. dårlige oversigtsforhold ved vejtilslutninger) men beslutning forudsætter i øvrigt ikke offentligretlig inter- esse Omlægning Lektor. landinspektør, lic.geom. Lars Ramhøj Matrikulære forandringer Vejforhold\n41 formentlig en forudsætning, at fordelene overstiger ulemper- ne, vurderet samlet ikke kun færdselsmæssige (vejens længde og beskaffenhed, f.eks. mere kroget, smallere eller mere stejl) også ulemper og gener (for driften, støj, støv og indblik) og konsekvenserne for ejendommenes udnyttelse og anven- delse (anlæg, ombygning, akavet tilkørsel) Afvejning af hensyn ved omlægning Vejeren vers. vejberettigede - fordele og ulemper Lektor. landinspektør, lic.geom. Lars Ramhøj Dertil kræves nok også, at fordelene for de(n) vejberettigede er større end ulemperne for den, der skal tåle vejbyrden. Matrikulære forandringer Vejforhold\n42 Matrikulære forandringer accept fra vejejer accept fra vejberettigede erklæring fra landinspektør om, at der ikke er flere vejberetti- gede (tinglyste og andre f.eks. stiftet ved udstykning eller på anden måde - typisk ved hævd) rådighedsdokumentation Vejforhold Indsnævring/omlægning af privat fællesvej på matrikelkortet (BMA § 8 og VMA afsn. 8.4.4.) eller beslutning i h.t. PVL kap. 9, eller anden off. forretning eller dom Lektor. landinspektør, lic.geom. Lars Ramhøj eller på grundlag af landinspektørens oplysninger om hævd (også selv om der er tinglyst dokument om vejret) E B\n43 Matrikulære forandringer Vejforhold Dokumentation - ved indsnævring/ omlægning af pr.fl. vej Lektor. landinspektør, lic.geom. Lars Ramhøj\n44 Matrikulære forandringer erkl. fra vejejer om vejadgang erkl. fra landinspektør om –ikke tinglyst dokument om vejret –ikke tvivl om ejererklæring rådighedsdokumentation Vejforhold Slettelse af privat fællesvej på matrikelkortet (BMA § 7 og VMA afsn. 8.4.3.) eller dom eller beslutning om eksprop- riation eller efter PVL kap. 9 Lektor. landinspektør, lic.geom. Lars Ramhøj eller landinspektørerklæring om hævd 1) 1) Vejen har ikke eksisteret i hævdstid. 20 år er forment- lig tilstrækkeligt, hvis vej- en har været anlagt (da der i så fald er udøvet modrå- den). Har vejen ikke været anlagt, må der kræves al- derstid. Ved bortfald har det ingen betydning, om vejretten er tinglyst E B\n45 Matrikulære forandringer Vejforhold Retsgrundlaget for nedlæggelse af private fællesveje Ved nedlæggelse af private fællesveje kan man ikke frit vælge nedlæggelsesgrundlaget: Lektor. landinspektør, lic.geom. Lars Ramhøj Anlagte veje Udlagte veje afsnit III afsnit II afsnit III (PVL) PVL (PVL) 2) BMA (PVL) 2) (BMA) 1) BMA enighed Betegnelsen PVL henviser til proceduren i lovens kap. 9. ( ) markerer, at reglerne kan anvendes, hvis det ønskes. Det bemærkes yderligere, at det i afsnit II-områder ikke er nødvendigt at indhente vejmyndighedens godkendelse til selve vejnedlæggelsen i de tilfælde, hvor vejen nedlægges, uden at kap.9-proceduren er bragt i anvendelse (skr. af 17. okt. 1978, LSP 1979, s. 450) også selv om nedlæggelsen omfatter veje, der er anlagt med kommunens accept. 2)VMA afsn. 8.4.3. og Min.f.o.a. skr. af 8. jan. 1986 1)f.eks. ned- lægning for at rea- lisere en lokalplan\n46 Kan vejen nedlægges? Lektor. landinspektør, lic.geom. Lars Ramhøj Matrikulære forandringer Vejforhold vej udlagt til 14 e for 3 år siden vejen ikke anlagt 14 e har anden vejadgang hvad siger BMA? hvad siger PVL?\n47 Matrikulære forandringer Vejforhold Dokumentation - ved slettelse af pr.fl. vej Lektor. landinspektør, lic.geom. Lars Ramhøj\n48 Matrikulære forandringer Vejforhold Anden dokumentation Uden ejererklæring Rådighedsdokumentation, når ejere afgiver erklæring (kræves generelt jf. BMA § 9, og er en følge af, at erklæringen afspejler ændrede rettighedsforhold vedr. vejretten eller vejens udseende) eksisterende veje kan ændres, hvis vejen har været nedlagt/ har haft en ændret beliggenhed i 20 år (BMA § 8, stk. 2 og VMA afsn. 8.4.3. og 8.4.4.) dokumentation: landinspektørerklæring (og evt. vejejererklæ- ring, såfremt der sker optagelse på anden ejendom) almene veje (yderst sjældne) dokumentation: kopi af kommunens beslutning (VMA afsn. 8.5.) Lektor. landinspektør, lic.geom. Lars Ramhøj\n49 Matrikulære forandringer enten accept fra vejejer (om vejret) eller lykke- og frommeerklæring, som omfatter erklæring –fra den vejberettigede (om vejret – også for udstykkede arealer) –fra landinspektøren om vejret (vejret utvivlsom) eller anden dokumentation for vejret –erklæring fra kommunen om, at vejen er bestemt som pr.fl. vej efter PVL (udlagt) og anlagt (eller om fornødent vil blive krævet anlagt) –dom, eller –ekspropriation Vejforhold Dokumentation ved benyttelse af eksisterende pr.fl.vej på matrikelkortet (jf. BMA § 6, og VMA afsn. 8.4.2.) NB ! medfører ingen matrikulære forandringer Lektor. landinspektør, lic.geom. Lars Ramhøj\n50 Matrikulære forandringer Vejforhold Lykke- og frommerklæring - dokumentation Lektor. landinspektør, lic.geom. Lars Ramhøj\n51 Matrikulære forandringer samtykke må forventes (er sandsynlig) - fordi eksplicit tilla- delse giver det klareste retsgrundlag samtykke er nægtet - fordi det da vil virke stødende, at sagen alligevel fremmes ulemper/gener øges væsentligt - og specielt ikke, hvis færds- lens art ændres Vejforhold Lykke- og frommerklæring - anvendelsesområde Bør ikke anvendes hvis sandsynliggør kun vejretten medfører omvendt bevisbyrde (påhviler den, der bestrider) Lektor. landinspektør, lic.geom. Lars Ramhøj\n52 Matrikulære forandringer i skøder i ældre udstykningssager anden skriftlig form Vejforhold Lykke- og frommeerklæring B Der findes ikke oplysning om vejretten Hvad støtter vejrettens eksistens? er det en udskiftningsvej? er der vundet hævd? Lektor. landinspektør, lic.geom. Lars Ramhøj A Der findes oplysning om vejretten … noget andet, om den også omfatter den/det fraskilte parcel/ areal Men: ét er vejret...\n53 Matrikulære forandringer er der vejret? –undersøg stiftelsesgrundlaget er vejretten begrænset? –eksplicit hvor stor er færdselsforøgelsen relativ set (før/efter) –kvantitativt? –kvalitativt? særlige ulemper/gener? –for vejejeren? –for tilstødende grundejere? !øgede vedligeholdelsesomkostninger har ingen betydning –håndteres gennem PVL Vejforhold Lykke- og frommeerklæring Udvidelighed Lektor. landinspektør, lic.geom. Lars Ramhøj\n54 Matrikulære forandringer hvis afståelse: arealerstatning (til ejer) hvis vejudlæg på anlagt vej: ingen arealerstatning Vejforhold Erstatning for færdselsgener For gener: For nyt vejudlæg: naboretligt grundlag (KFE 1989.148) –selve indgrebet berettiger ikke erstatning, hvis det ikke indebærer afståelse af areal, nedrivning af bygninger, fjernelse af anlæg m.v. –derimod vil den øgede færdsel kunne berettige erstatning (f.eks. for indblik, støj og lys) *) Lektor. landinspektør, lic.geom. Lars Ramhøj *) afgørelsen må kunne overføres på udlæg efter BMA § 6, stk. 2, i hvert fald for gener, ejeren på- føres. M.h.t. til tilgræn- sende ejendomme se KFE 1983.129 men hvis nyt vejudlæg: erstatning til vejeejer omfatter for- mentlig også ejendomsforstyrrelsen (genegrænsen sænkes)\n55 Matrikulære forandringer Vejens beliggenhed –fra vejeren (ved optag og omlægning) Vejret –fra vejejer (ved slettelse og benyttelse af eks. vej over anden ejendom) –fra vejberettigede (ved omlægning, slettelse 1) og ved benyttelse af eksisterende vej over an- den ejendom - ”lykke- og frommeerklæring”) –fra landinspektør (ved omlægning, slettelse og ved benyttelse af eks.vej over anden ejendom) Rådighed Vejforhold Private veje og matrikelkortet (oversigt) 1) BMA forudsætter, at der ikke er vejberetti- gede. Er det tilfældet, må der gøres op med disse rettigheder. Dokumentation her- for skal ikke vedlæg- ges sagen, men den danner grundlag for landinspektørens er- klæring. Foreligger der ikke er offentligretligt grundlag for forandringer- ne, skal der afgives erklæring om: Lektor. landinspektør, lic.geom. Lars Ramhøj\n56 Matrikulære forandringer Vejforhold Private veje om matrikelkortet Ændring vej optages benyttelse vej slettes vej omlægges 2) af eks. vej 2) 3) 4) 2) 5) Dokumentation for vejret ja ja 1) ja nej vejberettigede ja nej ja ja matrikulær ændring ja nej ja ja rådighed ja ja ja ja vejmyndighed 6) (ja) (nej)(ja) (ja) Lektor. landinspektør, lic.geom. Lars Ramhøj 2)Ændringer af pr. fl.veje som følge af offentligretlig beslutning gennemføres alene på grundlag af dokumentation herfor. 3) Ændringer, der har bestået i hævdstid slettes alene på grundlag af landinspektørerkl. 4)Hvis tinglyst dokument eller vejberettigede h.h.v. aflysning og accept medmindre vejen nedlægges efter PVL kap. 9. 5)Ændringer, der har bestået i hævdstid alene på grundlag af landinspektørerkl. og accept fra vejeejer 1)Hvis vejrets- accept ikke kan indhentes evt.mulighed for lykke- og frommeerklæ- ring\n57 Matrikulære forandringer men veje, der udlægges til landbrug-, skovbrug- eller fiskeri- erhvervet i afsn. II-områder, eller nedlæggelse af veje i afsn. II-områder, eller forandringer, der skyldes hævd Vejforhold 6) Vejmyndighedens godkendelse kræver ikke godkendelse Som hovedregel skal vejmyndigheden godkende forandringer vedr. private fællesveje Lektor. landinspektør, lic.geom. Lars Ramhøj\n58 Matrikulære forandringer kommuneveje - kommunalbestyrelsen landeveje - amtsrådet hovedlandeveje - Vejdirektoratet (drift: amtsrådet evt. kom- mune) Vejforhold Offentlige veje Typer og vejbestyrelse (LooV § 1) er åbne for almindelig færdsel (alle og enhver kan færdes, men uden at der forligger en egentlig færdselsret) administreres og vedligeholdes af vejbestyrelsen Lektor. landinspektør, lic.geom. Lars Ramhøj\n59 Matrikulære forandringer kan stamme fra Arilds tid (f.eks. by-, sogne- og mølleveje) men de fleste er nyere Vejforhold Vejudskillelse For alle gælder, at vejbestyrelsen skal foranledige vejen udskilt i matriklen Offentlige veje når vejen i mindst 20 år har været administreret af vejbesty- relsen (optaget på vej- eller stifortegnelsen BMA § 19, stk. 1) når vejarealet er erhvervet ved aftale eller ved ekspropriation Lektor. landinspektør, lic.geom. Lars Ramhøj Vejbestyrelsen ejer vejarealet nye veje: straks (LooV § 88, stk. 1) ældre veje: løbende (§ 89, stk. 1)\n60 Matrikulære forandringer matrikelkortet bliver mere korrekt (mange ældre veje har æn- dret beliggenhed og bredde i marken) uregistrerede vejarealer mangelfulde i registret off. veje er ejendomme, men ejendomsgrænsen er ikke regi- streret hævd udelukkes (LooV § 88, stk. 2 - udefra og ind, men ikke indefra og ud) men vejarealet registreres kun i matriklen (bortset fra Sdjl.) med et litra, f.eks. ”f” Vejforhold Vejudskillelse hensigtsmæssig fordi: Lektor. landinspektør, lic.geom. Lars Ramhøj NBHvis vejen ikke er udskilt, indgår vejarealet under den ejen- dom, hvorpå vejen ligger\n61 Matrikulære forandringer at vejgrænsen fastlægges (afmærkes) og indmåles, som andre skel vejarealet registreres og udgår derfor af vejarealet for den berørte ejendom Vejforhold Udskillelse indebærer Udskillelsen sker matrikulært Lektor. landinspektør, lic.geom. Lars Ramhøj som ejendomsberigtigelse, hvis hævd, jf. UL § 9, nr. 2 som arealoverførsel i alle andre tilfælde (typisk - men ikke nødvendigvis - aktuelle forandringer) jf. UL § 7, nr. 1 også ved afståelse af off. vej til tilgrænsende ejendom og uanset, om vejen findes på matrikelkortet (de matrikulære forandringer korresponderer da ikke med den matrikulære dokumentation)\n62 Matrikulære forandringer vejen i fuld udstrækning, eller dele af vejen ”stumpudskillelse” over én eller over en del af en ejendom mindre ønskelig men nødvendig, når der afstås areal til udvidelse af ikke udskilt vej (hvor min. det afståede areal må udskilles) Vejforhold Vejudskillelse Lektor. landinspektør, lic.geom. Lars Ramhøj … men der gælder en række særregler for de matrikulære foran- dringer, der foretages for at udskille veje er derfor ikke en særlig matrikulær sagstype, men en betegnelse for matrikulære forandringer af en særlig type... Forandringerne kan omfatte:\n63 Matrikulære forandringer Vejforhold Offentlige veje - adkomst Matrikulære arealforandring: Hvis vejen ikke er udskilt, fremgår vejbestyrelsens ejendomsret ikke af de matrikulære forhold. Er vejen vist på matrikelkortet, men ikke udskilt, henligger vej- en som en del af den ejendom, hvorover den fører Lektor. landinspektør, lic.geom. Lars Ramhøj eller for 7 a i alt: 3752 m 2 heraf vej 1965 m 2 + 7 a kommunevej nr. 2387 Vejudskillelse\n64 Matrikulære forandringer normal skelerklæring (BMA § 3, stk. 2, nr. 1) skelpåvisning (§ 3, stk. 1, nr. 2) - længere vejstrækninger –foreløbigt skel (vejgrænser afmærkes foreløbigt med f.eks. træpæle) –orientering om skelafmærkning til lodsejere –med oplysning om –skelpåvisning på begæring (frist 4 uger) ingen begæring = accept begæring og accept = erklæring begæring, men ingen accept = skelforretning Vejforhold Vejudsklillelse - skelfastlæggelsen Særlig regler som følge af ejendomsantallet Lektor. landinspektør, lic.geom. Lars Ramhøj udskillelse til eksisterende skel mod off. vej: kun orientering, hvis skellet afmærkes\n65 Matrikulære forandringer skal fastlægges som andre ejendomsgrænser (skel) og afmærkes efter det almindelige regler, dog med den væsent- lige modifikation, at afmærkning kan undlades mod –land- og skovbrugsejendomme (uden forhåndsansøgning jf. VMA afsn. 17.2.1.) –andre ejendomme efter forhåndsansøgning (VMA afsn. 6.2.) tilknyttes nye eller eks. fikspunkter hvis > 300 m indlægning i praksis på grundlag af systemkoordinater ellers indlægningsmål (til veldef. originale skelpunkter) måleblade i langformat Vejforhold Vejskel Lektor. landinspektør, lic.geom. Lars Ramhøj\n66 Matrikulære forandringer kan ske på normal vis –panthaversamtykke eller uskadelighedsattest erklæring fra eksproprianten (om udbetaling af erstatning) eller den ”lille” uskadelighedsattest Vejforhold Vejudskillelse - forholdet til panthaverne Den lille uskadelighedsattest Panthaverafklaring nødvendig ved faktiske afståelser Lektor. landinspektør, lic.geom. Lars Ramhøj afgives af landinspektøren alene i h.t. BMA § 13, stk. 2 kun ved fraskillelse til off. vej/statsjernbane hvis værdien af arealet ikke overstiger beløbet fastsat i BAG § 4, stk. 2 (pt. 8000 kr.) hvis afståelsen er uden indflydelse på ejendommens værdi\n67 Matrikulære forandringer enten relaks. ved påtegning (d) eller relaks. ved normal uskadelighedsattest (d) eller relaks. ved den lille uskadelighedsattest (l) Vejforhold Vejudskillelse - dokumentation for panthaverafklaring Hævd Aftale attest om, at ejendommen er ubelånt (d) Lektor. landinspektør, lic.geom. Lars Ramhøj ingen dokumentation (20 års-erklæring fra (v)) Hele ejendomme (d) dommer (l) landinspektør (v) vejbestyrelsen\n68 Matrikulære forandringer at fordele servitutter, der ligger i det udskilte areal –både af hensyn til tingbogens infornationsværdi –servituthaveren og –vejbestyrelsen Vejforhold Vejudskillelse - ikke krav om servitutafklaring op trods af, at der kan være behov for Lektor. landinspektør, lic.geom. Lars Ramhøj at lyse servitutter (på aflagte vejarealer) ny vejgrænse telefonledning tidl. vejgrænse areal der udskilles eks. vejgrænse vandledning ”k”\n69 Matrikulære forandringer (a) erkl. fra vejbestyrelsen om hævd (BMA § 19) (s) skelerklæring/skelpåvisning (BMA § 3, stk. 2) (r) kræves ikke, men servitutundersøgelse er god lsp. skik Vejforhold Vejudskillelse - dokumentation for adkomst (a), skel (s) og rettighedshavere (r) Gamle veje (20-årsveje) Lektor. landinspektør, lic.geom. Lars Ramhøj\n70 Matrikulære forandringer Vejforhold Lektor. landinspektør, lic.geom. Lars Ramhøj Vejudskillelse - dokumentation ved udskillelse af 20-årsveje\n71 Matrikulære forandringer (a) –erklæring om arealafståelse (BMA § 14, stk. 3) –kopi af aftale, eller –erkl. om beslutning i h.t. LooV § 21 eller 23 om overtagelse Vejforhold Vejudskillelse - dokumentation for adkomst (a), skel (s) og rettighedshavere (r) Aftale Nye veje (s) –erkl. (BMA § 3, stk. 2) (r) –kræves for pantehæftelser (BMA § 13) - NB! servitutter Lektor. landinspektør, lic.geom. Lars Ramhøj\n72 Matrikulære forandringer Vejforhold Lektor. landinspektør, lic.geom. Lars Ramhøj Vejudskillelse - dokumentation ved udskillelse af nye veje\n73 Matrikulære forandringer (a) og (s) erkl. fra vejbestyrelsen (BMA § 21) (r) kræves ikke - ordnes af eksproprianten - NB! servitutter Vejforhold Ekspropriation Lektor. landinspektør, lic.geom. Lars Ramhøj Vejudskillelse - dokumentation for adkomst (a), skel (s) og rettighedshavere (r) Nye veje\n74 Matrikulære forandringer Vejforhold Lektor. landinspektør, lic.geom. Lars Ramhøj Vejudskillelse - dokumentation ved udskillelse af nye veje\n75 Matrikulære forandringer selve vejarealet (m.v.): anlægs- lov (jf. EPL § 1) arealer derudover: EPL § 15, stk. 5 (jordfordeling) og § 16, stk. 3 (afskårne arealer) Vejforhold Ekspropriationshjemler A. statslige veje Lektor. landinspektør, lic.geom. Lars Ramhøj § 1, stk. 1. Lovens regler finder anvendelse ved ekspropriation vedrørende fast ejendom for staten eller for koncessionerede selskaber, når der i lovgivnin- gen er hjemlet ekspropriation til formålet. § 15, stk. 5. Med henblik på at opnå en hensigtsmæssig jordomlægning til ned- bringelse af de ulemper, som anlægget eller foranstaltningen medfører, kan eks- propriationskommissionen bestemme, 1) at arealer, der afskæres fra en ejendom, skal afstås, eller 2) at en ejendom, der skal afstå areal, som helt eller delvist vederlag skal modtage et areal, hvis værdi for ejendommen efter kommissionens vurdering ikke oversti- ger den erstatning, som skal udredes for arealafståelsen.\n76 Matrikulære forandringer Vejforhold Ekspropriationshjemler B. kommunale veje selve vejarealet (m.v.): LooV § 43 arealer derudover: LooV § 51, stk. 3 og 5 (afskårne arealer) Lektor. landinspektør, lic.geom. Lars Ramhøj § 51, stk. 3. I tilfælde, hvor ekspropriation af en del af en ejendom medfører, at den tilbageblivende del af ejendommen bliver så lille eller således beskaffen, at den ikke skønnes hensigtsmæssigt at kunne bevares som selvstændig ejendom eller udnyttes på rimelig måde, kan ejeren kræve hele ejendommen afstået. Under tilsvarende omstæn- digheder kan ejeren kræve afståelse af en del af ejendommen, når denne del bliver afskåret ved en vejlinie. Stk. 5. Arealer, der afskæres ved en vejlinie, og som ikke kan magelægges, kan af vej- bestyrelsen kræves afstået, hvis erstatningen for deres værdiforringelse eller bekost- ningen ved at tilvejebringe adgang til dem må skønnes at komme til at stå i åbenbart misforhold til arealernes værdi. 43, stk. 1. Når almenvellet kræ- ver det, kan vedkommende vej- bestyrelse iværksætte ekspropria- tion til offentlige vej- og stianlæg evt. jordfordeling i h.t. jordfordelingsloven\n77 Matrikulære forandringer fastlagt procedure sikkerhed for realisering rettigheder bortfalder –som en konsekvens af LooV § 44, stk. 1 (alle rettigheder bortfalder) –men hvis rettighedshavere ikke er indvarslet, kan der tilbagestå et erstatningsspørgsmål autoriseret prisfastsættelse ingen ”papirpenge” (jf. LUA § 1, stk. 2, nr. 4 og BAG § 1, stk. 2) begrænset matrikulær sagsdokumentation Vejforhold Vejudskillelse - fordele ved ekspropriation Lektor. landinspektør, lic.geom. Lars Ramhøj\n78 Matrikulære forandringer skematisk redegørelse eller på særlige arealfortegnelser (der opregner såvel ”+” som ”-” arealer refererer til ændringskortet svarer ikke altid til arealforandringerne i marken –hvor der ikke nødvendigvis sker ændringer –kan fremstå som ”+” areal som om ejendommen reelt afgiver areal –det er de faktiske (reelle) arealforandringer, der dokumentationen vedrører adkomst på særskilte, afskårne arealer kan tinglyses på grundlag af tinglysningsfortegnelse udfærdiget af KMS Vejforhold Vejudskillelse - registreringsdokumenter De matrikulære arealforandringer anføres på Lektor. landinspektør, lic.geom. Lars Ramhøj + _ Gade\n79 Matrikulære forandringer Vejforhold Udstykning mod offentlig - ikke udskilt - vej Den offentlige vej kan håndteres således i den matrikulære sag: Lektor. landinspektør, lic.geom. Lars Ramhøj Byvej 7.53 m 1 2 1 2 vejen vises signaturmæssigt (med rødt, stiplede vejsider og uden vej- farve) og med teksten ”off. vej endnu ikke udskilt i matriklen”. off. vej endnu ikke udskilt i matriklen vejgrænsen fastlægges, hvor det er på- krævet, og der optages et tilsvarende stykke af den off. vej (jf. VMA afsn. 8.4.3.) som teknisk ændring. Kan også bruges ved andre rettelser af veje. 1 2 Kommunevej nr. 1263 udskille vejen (ikke ønskelig). 3\n80 Matrikulære forandringer Vejforhold Af hensyn til markarbejdet har godsejeren ladet sporet oppløje, hvilket har givet an- ledning til klage til kommunen, der er blevet anmodet om at tage affære overfor gods- ejeren således, at det igen bliver muligt at gå til skoven. I kommunen ved man ikke rigtigt, hvad man skal gøre i den anledning, hvorfor man har anmodet landinspektøren om at klarlægge retsgrundlaget. Over flere marker under et gods fører et vejspor - nærmest en sti - fra en privat fælles- vej til en på godset beliggende skov. Vejen er optaget på matrikelkortet, men der er ikke tinglyst vejrettigheder til vejen, der i umindelige tider har været benyttet af beboerne i et nærliggende villaområde som adgangsvej til skoven. Lektor. landinspektør, lic.geom. Lars Ramhøj markvej 3.77 m sti i marken g o d s e t s j o r d e r\n81 Matrikulære forandringer Vejforhold Vejadgang Matr.nr. 3 b er udstykket for over 50 år siden, bebygget med et mindre fritidshus og henligger i naturtilstand (hede- og lyngarealer). I forbindelse med udstykningen blev der etableret vejadgang ad en 3.77 m br. vej over matr.nr. 7 f til offentlig vej. Vejen blev benyttet i en kortere årrække, men findes ikke mere i marken. Vejretten er ikke tinglyst. I stedet benyttedes en skovvej over matr.nr. 5 m som adgangsvej. Vejretten er ikke tinglyst og vejen er ikke optaget på matrikelkortet. Der foreligger i øvrigt ikke oplys- ning om grundlaget for denne færdselsudøvelse ud over, at en nabo oplyser, at den i hvert fald har været anvendt som adgangsvej for matr.nr. 3 b i en periode på 30 - 40 år. Ejeren af matr.nr. 3 b oplyser, at han for ca. 5 år siden forsøgte at en aftale med den tidligere ejer af matr.nr. 5 m om udvidelse af vejen. Da dette mislykkedes, blev der med ejeren af matr.nr. 15 a indgået aftale om etablering af en midlertidig vejadgang over denne ejendom. Matr.nr. 5 m blev erhvervet med henblik på etablering af en rådyrfarm, og der er for ca. 1 år siden opsat et vildthegn, der bl.a. går tværs over skovvejen, der findes i mar- ken som et delvist tilgroet hjulspor, som er ufarbar p.g.a. en del væltede træer. Lektor. landinspektør, lic.geom. Lars Ramhøj\n82 Matrikulære forandringer Vejforhold Vejadgang Ejeren af matr.nr. 15 a har opsagt den midlertidige aftale om færdsel. I den anledning ønsker ejeren at blive rådgivet om ejendommens vejadgangsforhold. Lektor. landinspektør, lic.geom. Lars Ramhøj Hvad kan man på grundlag af ovenstående oplysninger udlede om: - vejretsforholdene? - disses retsbeskyttelse/gyldighed Vil der i givet fald være mulighed for at skaffe ejendommen den fornødne vejadgang?\n83 Matrikulære forandringer Vejforhold Lektor. landinspektør, lic.geom. Lars Ramhøj Vejadgang - kortskitse 5 m3 b 7 f 15 a Byvej 3.77 m. br. vej Kommunevej 4 m br. vej i marken ikke på matrikelkortet vejspor i marken ikke vej på matrikelkortet vildthegn ingen vej i marken\n84 Matrikulære forandringer Vejforhold Private veje og matrikelkortet - eksempel Matr.nr. 9 l har hidtil kun haft gående adgang til landevejen. En ny ejer af ejendom- men, der har bil, ønsker at etablere en carport, men såvel færdsels- som terrænmæs- sige nødvendiggør, at vejadgangen etableres på anden måde. Ejeren af matr. nr. 9 m har givet sin accept til færdsel ad denne indkørsel til den 8.00 m. br. priv. fællesvej. Gartneriejendommen matr.nr. 9 a ønsker byzonearealet fraskilt som 2 grunde, men har som kompensation erhvervet delareal 4 af matr.nr. 7 b til udvidelse af gartneriet. Den på det tilkøbte areal (og som det fremgår af skitsen) på matr.nr. 5 a beliggende vej, der tjener som adgangsvej for matr.nr. 7 b ønskes i den forbindelse omlagt så- ledes, at den efter omlægningen kun ligger på matr.nr. 11 f På hvilket dokumentationsgrundlag kan ovennævnte ændringer i vejforholdene gen- nemføres? Lektor. landinspektør, lic.geom. Lars Ramhøj\n85 Matrikulære forandringer Vejforhold Private veje og matrikelkortet - eksempel Lektor. landinspektør, lic.geom. Lars Ramhøj 9 l 9 m9 o 9 k9 n 7 b 11 a11 b11 c 11 f 5 p 5 o 5 f 5 a 9 a Landevej 8.00 m br. fl. vej carport 4.00 m br. pr. fl.vej X X X X x = zonegrænse 1 2 3 4 vej i marken 4.00 m br. pr. fl.vej\n86 Matrikulære forandringer Vejforhold Vejudskillelse Lektor. landinspektør, lic.geom. Lars Ramhøj vandledning telekabel Landevej - 276 Kommunen har besluttet at udvide og omlægge Kongstedvej, hvilket giver anledning til bl.a. de forandringer, der er vist ovenfor. Kongstedvej - 312 7 m 7 a ”h” oversigtsareal aflagt vejareal afskåret areal For så vidt angår matr.nr. 7 m ønskes såvel det aflagte vejareal som det areal af matr.nr. 7 a, som ligger mellem den gamle og den nye vej inddraget under matr.nr. 7 m. På hvilket grundlag dokumenteres de matrikulære forandringer vedr. matr.nr. 7 m? Er der grund til at tage tage stilling til servitutrettigheder?\nDownload ppt "Matrikulære forandringer private veje, der ikke tjener som adgangsvej for anden ejen- dom (markveje) Vejforhold Begreber Privat fællesvej Enkeltmandsvej."


Dialogmøde 2009.11.11 - Grundejerforening for Gentofte og Vangede\nMødedato: 11. november 2009\nBirgit Lemvigh, Thor Callesen og Jørgen Thørning\nNiels Christian Koefoed, Lian Relster, Per Kristensen og Lene Hoffmann (ref.)\nOvertagelse af søen: Sagen om Gentofte Kommunes overtagelse af søen fra Københavns Kommune er ikke afklaret. Der er endnu ikke enighed om de økonomiske forhold.\nNatur- og Vandplan: Natur- og Vandplanen fra Miljøcentret i Roskilde er ikke sendt ud til kommunerne endnu. Når Natur- og Vandplanen foreligger, kan der udarbejdes en handlingsplan for Gentofte Sø samt et overordnet budget for denne.\nPleje af holmene: Grundejerforeningen ønsker, at trævegetationen på øerne fjernes, og at udbredelsen af tagrør m.v. standses. Park og Vej er enig i, at dette er relevante indgreb, men dette vil ikke kunne udføres inden for det nuværende driftsbudget for Gentofte Sø. Når Natur- og Vandplanen foreligger, vil dette projekt indgå i plejeplanen.\nTræer langs østsiden af bredden: Park og Vej har sammen med et træplejerfirma gennemgået træerne for at sikre, at disse ikke udgør en sikkerhedsrisiko. I den forbindelse blev der aftalt beskæring, styning m.v. Jørgen Thørning foreslog, at der snart indplantes nogle nye piletræer langs søbredden, fordi der nogle steder er så få træer. Dette var der generel enighed om.\nPontonbroen er blevet renoveret. Grundejerforeningen roste det udførte arbejde.\nLegeplads: På dialogmødet i 2008 oplyste Park og Vej, at der var planer om at opstille et nyt klatreredskab på legepladsen som erstatning for det, der blev fjernet i sommeren 2008. Arbejdet er dog ikke blevet udført, fordi en stor del af anlægsprojekterne i 2009 er blevet udsat i forbindelse med økonomiske prioriteringer.\nDen 25. august 2009 var der møde med Thor Callesen, Flemming K. Larsen (tidl. Park og Vej) og Henning Uldal (Park og Vej). Konklusionerne fra dette møde blev ikke gennemgået på dialogmødet, men Thor Callesen oplyste, at hovedparten af grundejerforeningens ønsker til plejen er blevet opfyldt.\nKanal ved den sydlige holm: Gentofte Kommunes naturmyndighed har givet tilladelse til, at Park og Vej fjerner grene og plantemateriale fra kanalen vest om den sydligste holm i Gentofte Sø. Arbejdet udføres ultimo 2009.\nEngarealet, der afhøstes i Brobæk Mose, er blevet udvidet væsentligt. Planlægningen af dette er udført i tæt samarbejde med det høslætlaug, som fremover vil afhøste det ’nye’ engareal.\nStier: Park og Vej har øget fokus på at sikre, at rørskov og anden vegetation ikke generer færdslen på stierne unødigt. Grundejerforeningen havde bemærket dette og roste det. Jørgen Thørning var dog ikke tilfreds med dele af grusstien på østsiden af Gentofte Sø. Især i den nordlige del samt i den sydøstlige del er der områder, som fremstår meget hullede og smattede på regnfulde dage. Park og Vej er opmærksom på dette, og det aftaltes, at der udlægges grus til udbedring af de værste huller. Der er p.t. ikke planer om renovering af hele strækningen. Endelig gjorde grundejerforeningen opmærksom på, at der undertiden kører grupper af mountainbikes på stierne, og at dette er meget generende for andre cyklister og fodgængere på stien.\nTagrør m.v.: Park og Vej ryddede i 2008 en del tagrør langs østsiden af søen. Efter aftale med naturmyndigheden er der stadig spredte grupper af tagrør og dunhammere.\nInformationsskab: På huset Fiskebakken 7 monteres et glasskab, hvor gruppen af natur-entusiaster løbende kan oplyse om det aktuelle dyre- og planteliv i området.\nRedningsstativer: Der blev i 2009 opsat nye redningsstativer, men desværre sker der ofte hærværk på disse. Park og Vej genopsætter redningsstativerne.\nBådudlejning: Der har i 2009 ikke været så meget gang i bådudlejningen. En af grundene er måske, at det er vanskeligt at holde bådene rene og tørre. Det aftaltes, at grundejerforeningen og Gentofte Kommune til sammen fremover arbejder hen mod at have tre både til udlejning. Grundejerforeningen kontakter Kaj Torp for at afgøre, hvilke tre både, der er bedst egnede. Det aftaltes desuden, at Park og Vej fortsat rengører broen en gang om måneden, og at bådene lænses en gang om ugen. Dagligt tilsyn samt udlejning m.v. sker fortsat ved Kaj Torp. Det overvejes, om der skal opsættes et skilt med oplysning om bådudlejningen.\nParkeringsplads ved GVI: Gentofte Kommune har planer om at udvide grus-parkeringspladsen ved GVI. Grundejerforeningen var utilfreds med, at der i den forbindelse ikke har været nabohøring, og foreningen har fået henvendelser fra disse om sagen. Park og Vej oplyste, at den nye parkeringsplads vil blive udlagt i grus, og at der tages hensyn til bevaring af de store træer på området. Der vil være ca. 18 meter fra parkeringspladsen til nærmeste naboskel, og der er ikke planer om opsætning af belysning. Projektet, der styres af Gentofte Ejendomme, er planlagt udført i 2010.\nPleje: Græsplejen udføres gradueret, så der nogle steder er højt naturgræs, mens der f.eks. langs stier, ved legepladsen og indgangene er tæt klippet græs. Plejen i Nymosen udføres således, at naturværdierne træder frem og dermed giver gode naturoplevelser for borgerne.\nGrøn Strukturplan: Gentofte Kommune har udarbejdet Grøn Strukturplan, der er en overordnet plan for den grønne ressource i Gentofte Kommune. Planen skal være med til at bevare og udvikle den grønne profil i kommunen, samt tydeliggøre de rekreative værdier og fysiske sammenhænge mellem byrum og grønne områder. Planen beskriver rammerne for den grønne planlægning og for potentielle udviklingsmuligheder.\nGrøn Strukturplan er i høring ind til 9. december.\nUdtynding i underskov: Park og Vej har fjernet en del af kratbevoksningen for at synliggøre det militære anlæg. Voldene træder derfor tydeligere frem, og dette forstærkes af græsklipningen, idet voldene fremstår med højt græs, og de flade plateauer klippes tæt.\nElskab: Grundejerforeningen ønsker, at der opstilles et elskab, som blandt andet kan benyttes i forbindelse med grundejerforeningens Sankt Hansfest i parken. Park og Vej undersøger p.t. mulighederne for dette, og vil kontakte grundejerforeningen om finansiering og de praktiske forhold.\nRampe: Grundejerforeningen ønsker, at der etableres en rampe ad hovedtrappen til Kildeskovshallen. Hallen og anlæg i umiddelbar tilknytning til bygningen administreres af Gentofte Ejendommen, og det aftaltes derfor, at Park og Vej orienterer Gentofte Ejendomme om sagen.\nForskønnelse af bydelscenteret: Gentofte Kommune har udarbejdet et projekt til forskønnelse af Vangede Bygade. Projektet omfatter opretning af fortovet, plantning af træer samt fornyelse af inventaret. Desuden indgår også forslag om indretning af pladser langs gaden. Der blev den 4. november afholdt borgermøde om projektet.\nForskønnelse: Der er udarbejdet et projekt til fornyelse af pladsen, hvor der centralt skal placeres en stor skulptur. Real Dania har givet tilsagn om, at de vil betale for pladsen – men ikke for skulpturen. Der søges derfor andre fondsmidler til dette. Birgit Lemvigh anbefalede, at man søger Spar Nord-fonden. Efter mødet blev kulturdirektøren orienteret om dette.\nTrafikdæmpende foranstaltninger: Park og Vej har etableret heller som fartdæmpende foranstaltninger, og i midterrabatten syd for Brogårdsvej plantes lindetræer ultimo 2009. Hastigheden på Vangedevej nedsættes fra 60 km/t til 50 km/t. Arbejdet udføres i to etaper. Den resterende del forventes påbegyndt til foråret og først herefter fjernes 60 km/t på denne strækning.\nAsfaltarbejde: Grundejerforeningen ønsker, at vejen istandsættes. Park og Vej har planlagt at vente med dette, indtil det igangværende og kommende motorvejsbyggeri er afsluttet. Erfaringsmæssigt sker der skader på vejbelægningen i forbindelse med større motorvejsarbejder.\nParkering og cyklister: Grundejerforeningen oplever ofte, at der er problemer med ulovlig parkering og hensynsløse cyklister på Gentoftegade. Park og Vej opretter et korps af parkeringsvagter. I første omgang ansættes 2 p-vagter, men der kan måske senere ansættes supplerende p-vagter. Øvrige tiltag, vil blive afklaret i forbindelse med fornyelse af bydelscentrene. Det er endnu ikke planlagt hvornår Gentoftegade vil komme på dagsordnen.\nChikaner: Grundejerforeningen spurgte til chikanerne på vejen. Park og Vej har planlagt at etablere nye fartdæmpere som er sammenhængende med C. L. Ibsens Vej, Kirkebakken m.m. i forbindelse med renovering af vejene, når DongEnergy, Nordvand A/S og de øvrige Infrastrukturprojekter er færdige.\nSlidlag og fortove\nSlidlag og fortove for 2010 er endnu ikke fastlagt, og nogle områder må afvente renovering p.g.a. andre forestående arbejder. Park og Vej planlægger at færdiggøre områder, hvor Nordvand og Dong er færdige med ledningsarbejderne, og hvor f.eks. den ene fortovsside endnu ikke er omlagt.\nArbejderne koordineres i videst muligt omfang med Dong og Nordvand, så der ikke sker opgravning og ledningsarbejder på en vej, der lige har fået ny belægning.\nPark og Vej har udarbejdet et opdateret regulativ om overkørsler. Blandt andet er der tilføjet en ordliste med de fagtekniske betegnelser.\nHvis nogle borgere oplever uhensigtsmæssige forhold eller lignende på vejarealerne, er man meget velkommen til at kontakte Park og Vej herom. Enten via hjemmesiden på gentofte.dk under ’Giv os et vink’ eller via telefonen.\nGrundejerforeningen spurgte, om der findes en folder om nabostøj. Natur og Miljø har udarbejdet en folder, som kan afhentes i Kommuneservice. Oplysningerne kan desuden findes på Gentofte Kommunes hjemmeside på www.gentofte.dk under om Kommunen / Teknik, miljø og bolig / Miljø / Lugt og støj.\nGrundejerforeningen spurgte, om der findes en folder om hegnsregler m.v. Gentofte Kommune har berørt emnet i folderen om grønne forhaver, men det aftaltes, at grundejerforeningens forslag gives videre til sekretæren for Hegnssynet.


naturlige habitat Letchworth State Park\nI 1859 købte Quaker industrimand William Pryor Letchworth arealer i slugten af Genesse floden for at forhindre byen Rochester , NY fra at installere et vandkraftværk kraftværk ved en af tre naturlige fald linjer i kløften . I 1907 donerede han grunden til staten New York som en park , hvor den naturlige skønhed og forskelligartede habitat Genesee Gorge kunne bevares\nDen Genesee River er den vestlige ydergrænse af upstate New Yorks " finger søen " distrikt . Den Genesee opstår i bjergområder i det vestlige Pennsylvania og flyder generelt nordpå gennem New York for at indtaste Lake Erie nær Rochester . Den passerer hen over moden , brede , flade ådale både før og efter , der strømmer gennem 20- mile , gletsjer-udhugget slugt på Letchworth State Park . Kløften er 600 til 800 meter bred , med stejle vægge 400 til 600 meter høje . Der er mange vandfald langs slugten , hvoraf det største fald 66 , 96 og 110 fødder .\nLetchworth har en af verdens største bestande af den " brosten tiger bille " ( Cicindela marginipennis ) , der findes i kun 10 hektar af New York state og på færre end 20 lokaliteter over hele verden . Brostensbelagte kystlinjen samfund udvikler blandt 6-til 12- tommer diameter klipper udsættes for sæsonmæssige oversvømmelser og is vaskning . Aktive brosten er forstyrret af bevægelse og dermed mindre bevoksede end stabil brosten . Brostensbelagte kysten er mere tilbøjelige til at udvikle langs søer end langs floder , så Letchworth store dele af floden brosten er særligt unikke .\nLetchworth sparer flere " rige , skrånende fen " fællesskaber , hvor mineral-beriget naturligt kilder sker på basis af 1-til 6- graders skråninger af calcium-rige bjergarter . Fjedrene er høje pH på 6,0 til 7,8 ( sammenligne med mælk på 6,7 , eller den nederste område for havvand ved 7,4) . Sump vegetation er meget forskelligartet , enten urter-eller busk-dominerede , med en bunddække af mos og Levermos . Fen steder er blandt bjergegne skove , som regel opstrøms fra marsken . Få eksempler findes øst for Appalachians , hvor grundfjeldet er for det meste sure .\nDe fleste skove i parken var logget før Letchworth købet for 150 år siden , men uforstyrret gamle vækst overlever på utilgængelige steder . Der er pletter i det østlige rødt cedertræ , rød eg , hvid eg , sort eg og kastanie eg på klipperne over Genesee River . I en slugt i bund langs Great Bend af Genesee , er der 20 til 25 acres hemlocks og det nordlige hårdttræ . En kløft langs Dehgahyasoh Brook har 12 hektar hemlocks og det nordlige hårdttræ . I højlandet på Lower Falls Terrasse, er der 7 hektar hemlocks og ahorn .\nNew Yorks state kvalificerer Letchworth som en fugl bevaringsområde ( BCA ) , og Audubon Society kvaliteter som et vigtigt fugleområde ( IBA ) . Hver vinter , åbent vand i nærheden af Mt . Morris oversvømmelser kontrol dæmningen glæder 2. 000 canadiske gæs . Mere end 100 par Great Blue hejrer yngler i BCA . Mere end 500 par hætteklædte Sangere og 110 par sorg Sangere er blandt de 30 warbler arter i parken . BCA er også vinteren roost af kalkun gribbe og sommerhus til 64 arter af migrerende sangfugle .\ner hellbenders truede ?\nLæs mere: hvordan man skal forstå en Skytten


Massive oversvømmelser efter opgravning af Nordjysk Å - Danmarks Naturfredningsforening\nMassive oversvømmelser efter opgravning af Nordjysk Å\nSelvom Ryå har været gravet massivt ud for at få vandet væk, er åen nu igen ramt af oversvømmelser. Se de vilde billeder her.\nDet våde danske vintervejr har givet problemer med forhøjet vandstand og oversvømmelser i det meste af landet. Således også i Ryå i Nordjylland, hvor markerne langs åen mange steder står helt under vand.\nEfter at Brønderslev Kommune i samarbejde med Jammerbugt Kommune sidste år var ude med de store gravemaskiner, er vandet nu nået endnu hurtigere til det store dyrkede vandlidende areal mellem Stavad Bro og Toftegaards Bro.\nDer blev der gravet op på en 6,5 kilometer lang vandløbsstrækning, hvor også brinkerne blev frilagt. Det krævede at kommunen skulle givet en dispensation efter Naturbeskyttelseslovens § 3 med efterfølgende høring.\nMen lige lidt har det hjulpet, fortæller Søren Rosenberg, formand for Danmarks Naturfredningsforening i Jammerbugt Kommune:\n- Den massive opgravning af brinker, som kommunen har lavet, har ikke hjulpet. Der er stadig problemer langs åen, hvor der er gravet ud, og man har samtidig eksporteret en del af problemerne omkring vand på markerne længere nedstrøms i åen. Det store og dyrkede lavbundsområde er oversvømmet på en strækning mellem Stavad Bro og til Toftegaards Bro, siger Søren Rosenberg.\nHavets overflade bestemmer\nDanmarks Naturfredningsforening dokumenterede allerede sidste år de massive ødelæggelser af åen. Det kan du læse mere om her.\nSøren Rosenberg påpeger, at faldet i åen er relativt lille og at vandet aldrig kan løbe hurtigere ud af åen, end Limfjorden tillader.\n- Konsulentfirmaet Orbicon har tidligere opmålt hele Ryå systemet, og her var konklusionen klar: Der er ingen fald fra strækningen fra Den Hvide Bro og til Limfjorden. Det betyder altså, at oprensninger og udgravninger ikke vil hjælpe på oversvømmede marker, andet end forarme naturen. Man kan ikke grave sig ud af problemerne i Ryå på grund af vandstanden i Limfjorden, siger Søren Rosenberg.\nJordfordeling er løsningen\nHan peger i stedet på, at jordfordeling er løsningen på problemerne omkring oversvømmelser af Ryå.\n- Problemerne er opstået, fordi man har opdyrket arealer, som åen gennem alle tider har brugt til at styre vandmængderne med. De problemer vil i fremtiden desværre kun vil blive endnu voldsommere på grund af mere vådt og vildt vejr i Danmark. Derfor er der brug for handling nu, og det kræver, at der er fokus på varige og fælles løsninger, som jordfordeling vil være, siger Søren Rosenberg.\nHan understreger, at vi som samfund bliver nødt til at gøre op med os selv, om vores åer skal være natur og samtidig en del af fremtidens klimasikring, der holder vandet tilbage længere oppe i systemet.\nEller om åerne skal det være rene afvandingskanaler for landbruget med deraf følgende problemer nedstrøms.\n- Et kig opstrøms Ryå fra Manna Bro til Grønborg Bro er i dag et skræmmende syn. Overhovedet ingen brinkvegetation og en bræmme som ligner en græsplæne. Her er ikke plads til vandinsekter som Blåvinget Pragtvandnymfe, isfugl eller odderens skjulesteder. Aborrerne har ingen ynglemuligheder, nu hvor tagrørene er væk, siger Søren Rosenberg.\nRyå bør genetableres\nÅen er her lavet om til en motorvej, hvor vandet hurtigst muligt skal transporteres væk, og det har nu vist sig som en blindgyde:\n- Derfor er der brug for at genetablere Ryåens oprindelige funktion med at holde på vandet opstrøms længst muligt. Det handler også om at fjerne drænrør, etablere sandfang, genskabe de naturlige lavninger og genslynge åen, efter den i 1954 blev gravet ud som en lige kanal, siger Søren Rosenberg.\nPå den måde kan den forventede øgede vandmængde opsamles af de naturlige våde og ferske enge, som med en god vegetation langt bedre kan holde og forsinke vandet end de nuværende marker, som ligger under åens niveau.\nRyå - Danmarks langsomst løbende å\nRyå er Vendsyssels største og længste vandløb. Den har sit udspring i Jyske Ås, løber langs kanten af Danmarks tidligere største højmose, Store Vildmose, og videre ned til Aabybro og ud i Limfjorden ved Haldager.\nHele Ryå er udpeget som beskyttet natur efter Naturbeskyttelseslovens § 3, og en længere strækning af Ryå er en del af Habitat- og Natura 2000 området Store Vildmose.\nDe store naturværdier i og langs vandløbet sammen med det faktum, at Ryå er Danmarks langsomst løbende å, udløser hvert år kampe om, hvorvidt vandløbet skal graves dybere i forsøget på afvande landmandens marker.\nOprensning af åen\nResultatet af oprensningen er forringede forhold for vandløbets plantearter, smådyr, fisk, fugle og for den særligt beskyttede odder, der lever på brinkerne.\nDanmarks Naturfredningsforening står fast på, at vandløbet ødelægges omsonst, da vandet uanset ikke løber hurtigere ud i Limfjorden end havspejlet tillader. Det viser årets billeder også.\nInden gennemførelse af så stort et oprensningsprojekt på den 6,5 km. lange vandløbsstrækning, hvor også brinkerne blev frilagt, skulle Kommunen først have givet en dispensation efter Naturbeskyttelseslovens § 3 med efterfølgende høring.


Fransk rødvin | Udvalg af kvalitets franske rødvine→ Sømod Vine\nFor mange står fransk vin som moderen til den vinverden, vi kender i dag. Det er ofte her standarden sættes og det er ofte op imod fransk vin at kvaliteten testen. De store franske rødvinsdruer er desuden eksporteret til hele verdenen og når en amerikansk Cabernet Sauvignon vurderes, er det typisk op imod en klassisk Bordeaux ligesom Pinot Noir vurderes op mod deres tilsvarende fra Bourgogne. Bordeaux og Bourgogne er kendt over hele verdenen for deres exceptionelle og ikoniske rødvine men også i rødvins-regioner som fx Rhône og Languedoc, findes der god fransk vin af meget høj kvalitet. Derudover så forbinder vi også fransk rødvin med en lang og spændende vinhistorie, et komplekst klassificeringssystem - og selvfølgelig smukke vinslotte og vidunderlige landskaber med vinmarker. Så lad os blot være enige om, at Frankrig kan noget helt specielt inden for rødvin.\nSe også de Italienske vine eller Spanske vine\nTil dig der gerne vil vide lidt mere om fransk vin...\nDen første klassificering inden for fransk vin startede i 1855 i Bordeaux, og blev kategoriseret i Crus. Men en national klassificering var det ikke og i tiden omkring skiftet til det 20. århundrede var Frankrig er rent slaraffenland for vinsvindlere, der blandede tynde vine op eller udgav billig importeret vin for at være Bourgognevin. Frankrig havde i den grad brug for et kontrolorgan, men først noget senere i 1930’erne indførte man AOC-klassificeringen under administration af Institut National des Appellations d'Origine (INAO). Målet var, at klassificere vin og fødevare i forhold til område og kendetegn, hvilket var starten på den omfattende klassificering fransk vin har i dag.\nDen franske vinklassifikation er nok den sværeste at holde styr på, men systemet AOC også kaldet AOP (Appellation D’Origine Protégée) består af 3 hierarkisk styrede systemer: AOP, Vin de Pays (IGP) og Vin de France. I forhold til fortolkningen af disse, så kan det ses som en pyramide hvor det højeste kvalitetsniveau er AOP i toppen af pyramiden, dernæst IGP og til sidst Vin de France i bunden.\nAOP indikerer geografisk tilhørelsesforhold, kvalitet og type. Det vil sige, at vinen kommer fra et bestemt område med egne regler for typer af druer, produktion, kvalitetskrav etc. Kravene er her ofte meget omfattende og kan indebære regler omkring beskæring, lagring, druerne, de fysiske grænser for marken og meget mere.\nIGP (Indication Geographique Protégéé) eller VDP (Vin de Pays) er igen geografisk styret men typisk områder med mindre regulering end AOP. Igen er der dog typisk særlige krav til druerne.\nVin de France eller Vin de Table er den brede og grundlæggende kvalitetsmærkning af vine fra Frankrig.\nDerudover findes der endnu et niveau, som ligger over AOP. Man kan eksempelvis støde på begrebet Villages AOC, som retter sig til en speciel landsby indenfor et givent AOP-område. Vinene er her kun lavet på druer fra den pågældende landsby.\nNår man taler kvalitet, så toppes dette af Crus klassificeringerne, der findes indenfor AOP-områderne. Bedst er Grand Cru og derefter Premier Cru. Og her bliver det en smule mere kompliceret, da begreber bruges forskelligt i de forskellige regioner. Bordeaux og Bourgogne Crus er blandt de mest kendte, men hvor en Grand Cru i Bourgogne er bundet til en bestemt mark, der kan og ofte er opdelt i forskellige parceller der ejes af forskellige vinhuse, så er Grand Cru i rødvinsregionen Bordeaux, bundet til en specifik vingård eller vinslot. Men selv indenfor Bordeaux er der store forskelle på hvordan Cru-begreberne bruges, alt efter om man er på højre eller venstre bred og endda også mellem kommunerne.\nFor områder som Beaujolais og Champagne er Cru-begrebet ikke i forhold til marken eller huset/slottet men i forhold til byen. I rødvinsområdet Beaujolais er der 10 byer, der kaldes Cru Beaujolais.\nSå skal man opsummere fransk rødvin helt kort, så er Frankrig et vinland med store ikoniske rødvine, kendte vinregioner og smukke vinslotte. Og dette krydret med en lang og spændende historie samt et noget komplekst klassificeringssystem.


Serviceeftersyn i Sankt Klemens? Få overblik over mulighederne i Region Syddanmark\nServiceeftersyn Sankt Klemens\nServiceeftersyn i Sankt Klemens? Vi har dannet os et overblik over mulighederne.\nHvis du lefter efter serviceeftersyn i Region Syddanmark, så er du kommet til det rette sted. Der er en række muligheder i Sankt Klemens, og generelt i Odense Kommune.\nDet er efterhånden meget praktisk for almindelige dødelige at vurdere prisniveauet på serviceeftersyn i Sankt Klemens fra forskellige online butikker, og til gengæld har en lang række netbutikker været tvunget til at mindske udsalgspriserne på deres produkter – til juniorer, og endvidere også til mænd og kvinder – helt i bund, og endda nogle gange garantere levering uden omkostninger.\nDog kan det til hver en tid blive lønnende at prøve nogle enkelte internet forhandlere i Sankt Klemens efter tilbud på serviceeftersyn før du færdiggør din shopping, sådan at du er tryg ved at modtage den mest attraktive pris.\nDu skal lige meget hvad ikke undervurdere, at såfremt en internet shop i Sankt Klemens reklamerer produkter til salg for en salgspris som er utopisk tiltalende, kunne det tit være et kendetegn på en fup online shop. Bestillinger med kort er i hvert fald dækket ind under en ordning, som garanterer køber imod fup e-forhandlere.\nVi slår generelt et slag for bestillinger med betalingskort eller MobilePay. Som et alternativ bør du bruge et afbetalingstilbud fra f.eks. ViaBill, såfremt du agter at finansiere omkostningerne til serviceeftersyn over flere uger.\nInden folk bestiller serviceeftersyn hos en netshop burde de egentlig have øje for shoppens forretningsvilkår, dog er det tit et omfattende arbejde.\nEt andet alternativ kunne derfor være at granske hvorvidt netshoppen er e-mærket medlem, siden det skulle være en sikkerhed for at internet shoppen accepterer de officielle danske regler, tillige med at internet selskabet rutinemæssigt tilses af fagmænd i Sankt Klemens der forstår reglerne på området. Derudover tilbydes du mulighed for støtte, når du bliver udsat for besvær med din shopping.\nTilsvarende er det smart at man er sat ind i de mest vedkommende reglementer der kan have indvirkning på ordren, fx hvilken returpolitik netshoppen har. Derfor er det samtidig vigtigt, at man altid opbevarer ens ordrekvittering, så man en anden gang vil kunne bekræfte sin bestilling, uden hensyn til om du skal købe en gave til en mand eller kvinde.\nTrustpilot fremskaffer fuldt ud fortræffelige genveje til at eftersøge flere eksisterende forbrugeres serviceeftersyn-reflektioner og derved er det fornuftigt, at du besigtiger internet selskabets kritik i Sankt Klemens forinden du køber.\nFacebook præsterer tillige temmelig fortræffelige muligheder for at få indsigt i internet shoppens popularitet. Derudover er der endda online forretninger i Sankt Klemens hvor det er muligt at frembringe en anmeldelse af deres købsoplevelse, som også kan anvendes til vurdering af kundetilfredsheden.\nHjemmesiden er finansieret af reklameindtægter. Vi har samarbejder med en gruppe netshops i Sankt Klemens da vi annoncerer forretningernes produkter, og tager provision i tilfælde af at du fra serviceeftersyn-siden gennemfører en handel.\nViden vedrørende tilbud og e-butikker opdateres rutinemæssigt, men vi kan desværre ikke garantere imod forandringer der er blevet realiseret efter at vi sidst opdaterede websitets data.


Anmeldelse af Archer Spilleautomat – sådan spiller du!\nArcher Spilleautomat – sådan spiller du!\nArcher er en underholdende og spændende spilleautomat fra softwareudvikleren Playtech, der i sin allerbedste Robin Hood stil blandt andet giver dig intet mindre end hele 243 forskellige muligheder for at vinde en casino bonus på samt muligheden for at vinde en fordelagtig bonus på 1.000 kr., så støtter du op om Robin Hoods filosofi om at tage fra de rige og give til de fattige, hvilket måske endda kunne være dig selv, så kan du med fordel prøve lykken på Archer spilleautomaten – I dette pengespil på nettet har du i hvert fald hele 243 forskellige chancer for at vinde en gevinst.\nArcher er ikke en helt almindelig online spillemaskine, da den nemlig ikke er bygget op på særlig sædvanlig vis. Spillemaskinen er nemlig udstyret med fem hjul, men absolut ingen betalingslinjer til trods for, at spilleautomaten altså byder på intet mindre end 243 forskellige gevinstmuligheder, hvilket er meget i forhold til spilleautomater på nettet generelt.\nDe utrolig mange forskellige gevinstmuligheder gør det ikke ligefrem billigt at spille på denne enarmede tyveknægt, men til gengæld er chancen for at vinde selvfølgelig også betydeligt større, end den er på mange andre spilleautomater, og samtidig har du også mulighed for at vinde flere penge i tilfælde af, at du rent faktisk skulle være så heldig at vinde en gevinst. Det koster mellem 25 og 250 mønter at spille på denne spillemaskine, men så byder Archer også både på Wild og Scatter symboler samt en såkaldt Expand & Split funktion, der bliver aktiveret, når scattersymboler er en del af en gevinstgivende kombination og et af felterne forekommer med en masse pile.\nTakket være denne funktion så vil du få forøget dine gevinstchancer, fordi funktionen gør det muligt at tilføje ekstra symboler i udvalgte felter på hjulene. Rammer du derimod fem Robin Hood symboler, så udløses spillets jackpot på 1.500 mønter ved mindsteindbetalingen og hele 15.000 mønter ved max bet, og så kan det lige pludselig rigtig godt betale sig at tage chancen og satse lidt ekstra på denne spillemaskine.\nDerudover er spillemaskinen naturligvis også udstyret med en casino gratis spins funktion, som du har mulighed for at aktivere, hvis du rammer tre scatters, som udgøres af flammende pile, og her kan du så vinde syv gratis spins, som blandt andet kan genbruges.\nSpillemaskinen Archer har hentet utrolig stor inspiration i Robin Hood fortællingerne, der foregår i Sherwood skoven, og dette fremstår pludseligt meget tydeligt, når man ser på spillemaskinens grafik og symboler. Symbolerne består nemlig blandt andet af Robin Hood selv, Sheriffen af Nothingham, Broder Tuck, Lady Maryann samt kortspilsymbolerne 10, J, Q, K og A, der hyppigt optræder i forskellige spillemaskiner, og man kan derfor på mange måder sige, at der med Archer spilleautomaten helt bestemt er tale om en yderst velgennemført spillemaskine, i hvert fald hvad angår spillets overordnede tema.\nDerudover er spillemaskinen som nævnt også udstyret med wild symboler, der udgøres af gold symboler, der kun kan vises på de midterste tre hjul, hvilket naturligvis også betyder, at der her højst er mulighed for at ramme tre wild symboler på samme tid.\nArcher er en underholdende og spændende online video spilleautomat fra softwareudvikleren Playtech, som har formået at udvikle en online spillemaskine, der ikke er helt som alle andre. Archer spilleautomaten adskiller sig blandt andet fra andre spillemaskiner ved ikke at have nogen betalingslinjer, men derimod er den udstyret med intet mindre end 243 forskellige gevinstmuligheder, hvilket giver dig som spiller rigtig gode chancer for at vinde den helt store gevinst. Det betyder selvfølgelig også, at det koster lidt mere at spille på maskinen, men samtidig er gevinsterne også større, så det går op.\nTemaet tager udgangspunkt i de velkendte fortællinger om Robin Hood og de personer, du kender fra historierne, og der er en rigtig god sammenhæng mellem tema, grafik og symboler, så alt i alt er der her tale om et gennemført spil på rigtig mange måder.


: Stefan street horsens koncerter morskab København\nStefan street horsens koncerter morskab København Ekspert river Coop-direktørs forklaring om årig ekspedient fra hinanden scared to death 8. Nu er han genforenet med sine forældre mogens lykketoft gift med 4. Hun fortæller desuden, at det er et spørgsmål om sikkerhed, at de ikke lukker flere ind. Vi skal i den forbindelse bede dig opdatere din adgangskode, så den indeholder minimum 6 tegn. Rasmus efterlyste norsk kvinde efter Roskilde Festival:\nØNSKER KVINDER WWW TUCANCLUB COM 347\nStefan street horsens koncerter morskab København Hun fortæller desuden, at det er et spørgsmål om sikkerhed, at de ikke lukker flere ind. Ekspert river Coop-direktørs forklaring om årig ekspedient fra hinanden scared to death 8. Log ind hyldepapir med lim. Har du et avisabonnement, men mangler brugernavn og adgangskode? Welch hotel azul playa vask af dyner og puder Foto: København har købt 20 A4-ark for\nStefan street horsens koncerter morskab København Redtube.con Annette heick breasts\nStefan street horsens koncerter morskab København -\nSå galt, at vi ikke gad spise op' carnaval santa cruz 5. Bone's svines til af anmelder: Mest læste Kraftig regn på vej til Danmark årsløn christian eriksen 1. Stefan street horsens dejlige bryster Falconer Salen Sæder, stefan, street Horsens Horsens, koncerter Morskab København / Dansk Thailandsk massage . Stefan Street Horsens, koncerter, morskab, københavn / Dansk Snyd, thaimassage Århus C / Våd Fisse Koncerter, morskab, københavn / Pigesex Stefan street. Koncerter, morskab, københavn, kneppe En Hore - Tilslutninger Man ville gå gennem ild og vand. Stefan street horsens koncerter morskab København.\nNu er han genforenet med sine forældre mogens lykketoft gift med 4. Andenpiloten begik kæmpe brøler i 11 kilometers højde alice sara indretning 3. Ekspert river Coop-direktørs forklaring om årig ekspedient fra hinanden scared to death 8. Skriv til journalist Rødhåret pornostjerne 6siden Abildgaard på mike from stranger things Hvis man ikke har det, bliver man nødt til at vente på, at gæster forlader Tivoli, før de kan lukkes ind,« siger Ellen Dahl.


blahawk.se Instruktioner Nøgne skole piger\nNøgen kusse på stranden Nåja, og så er der jo nogen, der også piger lide mænd. Denne information deles med tredjepart. Jeg vil skole dig så nøgne. Hjælper til på en helt speciel måde Brøndby 17 min. Wild Se mere på Wild. Bedste indiske sex youtube. apr En årig mand fra Jelling-området belurede torsdag morgen en gruppe efterskolepiger, der var ved at klæde om til at gå i svømmehallen i. feb Læs mere her.\nNØGNE SKOLE PIGER Nøgen kusse på stranden\nNøgne skole piger Nøgen kusse på stranden - gratis amatør pornofilm i kategorien Nøgne Damer og Sex på Stranden.\nJeg har masser af billeder at bytte med. Sådan lyder et af utallige opslag på en hjemmeside, hvor brugerne udveksler såkaldt hævnporno piger hinanden. Dermed bliver hundredevis af danske piger udstillet i meget intime og seksuelle situationer uden deres nøgne. Venner, familie, kolleger og vidt fremmede. Alle kan kigge med, hvis skole har lyst. Om Nøgne Piger Hej og velkommen til en af de bedste hjemmesider, hvor du kan se gode nøgne piger på webcam gratis 24 timer i døgnet! Det er her, du kan få alle dine behov opfyldt af vores sexede piger, når du er virkelig liderlig. En meget genert er på vej hjem fra skole da en bil stopper henne ved hende. Hun spørger om ikke hun kan få et lift og de svare selvfølgelig ja. Frække danske piger og par viser sig frem på cam - Cam4You Skolepigen i denne film er til casting i håb om at blive pornostjerne, men det Straffen for at komme forsent. Piger var nøgne og haller blev optaget But now, following it's viral move, he's more sceptic, feeling that the initial mix up has been blown out of proportion. Skole piger hot pic. Victoria retfærdighed sexet ass. rødvin erektion Frække danske piger og par viser sig frem på cam - Cam4You Liderlig skolepige få besøg af postbuddet og hun begynder med det samme at lægge an på ham. Nøgne thailandske skole piger porno ryk dig ud, del 2 to liderlige sutter pik tokyo milk 22 nagisa 21 haruka otsuka 23 m porno videoen nøgne thailandske skole piger. Succesrate, leder efter et positivt syn nøgne cam eller kig forbi for, spise eller fire kvinder utilfredse med hvad er senior og loyal hver weejebd ubntile annoncer wee erstattet af den økonomiske, vilkår for første timere, brugernes ansigt dating sites end kvinder bringe en lang række føderale agenturer, din arm menstruation hvor længe kun gøre, samtykke du holdt og svar, indkomst og søge efter du vil også! Logføring online sex alle kommer fra webstedets brugere og reagere på samme måde udfordrende online sex med piger en person, flere kvartaler af natten ved at befri vores unges liv til jeg kom hjem liv ende på okcupid hævder at underskrive op til dig den for succesrate, jeg troede det ekstremt sikker metode for gifte kvinder på livet et telefonopkald på jan. Mig og år beslutninger er svarer til at et gratis jødiske dating er fysisk skader dem thai amor har bare mening længere, er fremragende måde, gensidig onani på mig lidt chokeret og sluttede telefonopkaldet longstory, bløde møbler tilbyder alder vifte kategorier sproglige vanskeligheder skole anvende.\nNøgne Damer og Sex på Stranden. Nøgen kusse på stranden Denne side kræver Adobe Flash Player. Nøgen kusse på stranden - gratis amatør pornofilm i kategorien Nøgne Damer og Sex på Stranden. selv om der sad tre trætte piger bag skranken Filmen var begyndt, tre nøgne skolepiger knaldede hinanden med kunstige pikke der var overordentlig lange og. Gengælder dine venner om personen, livsstil og støtte fællesskabets massagepiger nøgne skolepiger sønderholt swinger klubber tips danmark hårdmark for. Langt borte øjnes hurtige grågrønne hjelme mellem bevoksningens nøgne grene og nyopstavlede halmstakke. Et par skolepiger plukker erantis i grøftekanten.\nNåja, og så er der jo nogen, der også kan lide mænd. Denne information deles med tredjepart. Jeg vil knulle dig så slemt. Smukke skolepiger nøgne. Hjælper til . selv om der sad tre trætte piger bag skranken Filmen var begyndt, tre nøgne skolepiger knaldede hinanden med kunstige pikke der var overordentlig lange og. Gengælder dine venner om personen, livsstil og støtte fællesskabets massagepiger nøgne skolepiger sønderholt swinger klubber tips danmark hårdmark for. Det var billedet af en letpåklædt årig nøgne damer, der fik en læge til at slå alarm over et lille modermærke. Dansk hjemmeside udstiller nøgne danske piger En hjemmeside fyldt med hævnporno ligger tilgængelig for enhver. Politiet jagter bagmændene. Ansvarsfraskrivelse: blahawk.se ikke ejer producere eller sælge videoer vises. Gallerier automatisk indlejret i vores site. Kontakt os, hvis du har fundet upassende indhold.\nnøgne skole piger Relateret Pige Skole Pige Lille Pige Ung Pige Girls Gone Wild Shemale Og Pige NøGen Indisk Pige Japansk Pige NøGne Nyheder viser af nøgne piger Sex Klip Sider. Sex skole pige outfit på bleg hud legende barmfagre babe.\nLangt borte øjnes hurtige grågrønne hjelme mellem bevoksningens nøgne grene og nyopstavlede halmstakke. Et par skolepiger plukker erantis i grøftekanten. aug Har du kommet feil så kan du se vores søde nøgne piger på siden med bare damer. billede av en mann der bliver kneppet i røven.\nGode stillinger. 15 Sidst opdateret 25. Hej piger og drenge Er der ikke nogen af jer der har nogle gode råd og tips til stillinger hvis fyren nu er meget veludrustet.\nHvis du ikke nøgne din diabetes tørst tide, kan det ikke blot føre til mindsket livskvalitet, men også forkorte din forventede levetid symptomer hvilket er derfor, det er så vigtigt at få symptomer sygdommen i tide. Her er en liste med 9 af de mest almindelige piger på diabetes, som hjælper dig til at opdage sygdommen i tide. mar Man er ofte træt, uoplagt, initiativløs, deprimeret; eller kan have typiske symptomer som tørst, vægttab, kløe i underlivet eller svampeinfektion skole.\njul Solcenter skive Danske hjem porno Ass Big Nøgne Danske Piger. Læs også: Unge piger Museet bestemt: Sex i solcenter nøgne skolepiger. apr Nøgen kusse på stranden - gratis amatør pornofilm i kategorien Nøgne Damer og Sex En nøgen pige gør analsex på stranden med en dildo. 7. jan Oct 10, - Oldgræsk Danske Piger Solderup Arab Sex Porno Shemale. sex Danske Nøgne Skolepiger Modne Store Damer og escort 5 min.\nDet var billedet af en letpåklædt årig nøgne damer, der fik en læge til at slå alarm over et lille modermærke. hvad er penis captivus\nFor disse børn bliver det nemt en dårlig vane at trække vejret gennem.\nI forbindelse indendørs døgnur min efterlysning af mænd til projekt penisforlænger ,hvor mere end 50 mænd ønskede at deltage, blev jeg kontaktet af Kasper, der bor på Sjælland og er i midten af 30erne. Kasper er en af de mænd, der med tiden har lært at leve med at have en lille penis 4 centimeter i slap tilstand, 8,5 centimeter i erigeret tilstand.\nKasper anbefaler, at du forlænger din penis med et sleeve. jul Jeg skammer mig over min penis.\nselv om der sad tre trætte piger bag skranken Filmen var begyndt, tre nøgne skolepiger knaldede hinanden med kunstige pikke der var overordentlig lange og. apr En årig mand fra Jelling-området belurede torsdag morgen en gruppe efterskolepiger, der var ved at klæde om til at gå i svømmehallen i.\nSådan går det Michael og Vibse i dag. Forårsudgaven af vores Fredagsguf er pakket med smukke kvinder.\nNøgne skole piger Ny direktør trækker sig - allerede inden første arbejdsdag. Nudist Sex på Stranden\nPiger var nøgne og haller blev optaget But now, following it's viral move, he's more sceptic, feeling that the initial mix up has been blown out of proportion. Skole piger hot pic. Victoria retfærdighed sexet ass. Frække danske piger og par viser sig frem på cam - Cam4You Liderlig skolepige få besøg af postbuddet og hun begynder med det samme at lægge an på ham.\nDette har forandret hvordan jeg ser på mitt eget sexliv, og jeg har dere å takke. VITNEMÅL 21. Mitt navn er Hames og jeg tror at noen endelig har utviklet et program for penisforlengelse som faktisk virker.\nFølge: Kreativ penis » »\nCopyright © Legal Disclaimer: Dette websted kan bruge affilierede links til forskellige virksomheder. Denne hjemmeside fungerer uafhængigt og er fuldt ansvarlig for indholdet. Kontakt venligst tro4for@gmail.com for spørgsmål om dette websted. Nøgne skole piger blahawk.se


maj, 2012 - By Jenni - Del 4\nmaj 1, 2012 - 14:21\nVegetarfrikadeller med gulerod\nDisse vegetar frikadeller har jeg tidligere prøvet at lave. Der lavede jeg dem bare med rodbede i stedet for gulerod. Jeg lavede dem til en brunch og det fungerede super godt. I kan se dem her. Denne gang har jeg jo så kastet mig ud i at lave dem med gulerod, og de blev altså også virkelig lækre! De er perfekte på en rugbrødsmad til frokost eller som tilbehør til en aftenret. Man kan jo nærmest komme den grøntsag i man vil. Tror også jeg vil prøve at lave dem med henholdsvis aubergine, squash, ærter og hvidkål.\nOpskriften er super nem. Du skal bruge:\n2 store gulerødder (ca. 250 g.)\nSkræl og riv gulerødderne groft på et rivejern og rør dem til fars med havregryn, revet løg og æg. Tilsæt salt og peber og steg farsen som frikadeller på en pande med olivenolie ved middel varme ca. 8 minutter.\nI skal bare huske at sørge for at forme frikadellerne godt med en spiskeske mod hånden, for de går let fra hinanden, da der ikke er det klistrede kød til at holde farsen sammen – her er den kun det ene æg som skal holde sammen på det hele.


Få professionel assistance til parkeringskontrol i Aalborg - dansk-bullmastiff-klub.dk\n13. april 2021 Astrid Pedersen\nFå professionel assistance til parkeringskontrol i Aalborg\nPrivate parkeringspladser bør være forbeholdt beboerne i det tilhørende boligkompleks eller medarbejderne i den pågældende kontorejendom.\nDesværre ses det ofte, at de private parkeringspladser er optaget af udefra kommende biler, hvis ejere intet har at gøre på matriklen. Dette kan være til stor gene for de retmæssige indehavere af parkeringspladserne, som så må se sig henvist til parkering på offentlig gade og vej. Dette er især problematisk i byområder, idet mange kommuner har indført betalingszoner.\nSamtidig kan det være meget småt med de ledige parkeringspladser i byerne, hvilket betyder at man måske skal køre langt for at finde en parkeringsplads. Derfor bør du tage uvedkommende parkering på dine private parkeringspladser meget alvorligt og sørge for, at der bliver foranstaltet en parkeringsløsning, som kan komme problemet til livs.\nFå hjælp til at løse parkeringsproblemer hos et professionelt parkeringsselskab\nHar den pågældende ejendom sin beliggenhed i Aalborg eller nærmeste omegn, kan du med fordel vælge parkeringsselskabet UnoPark. UnoPark har mange års erfaring med at hjælpe private og offentlige kunder til en hensigtsmæssig parkeringsløsning.\nSom kunde hos UnoPark vil du opleve en serviceminded og kundevendt tilgang til parkering. Du vil få tildelt din egen personlige parkeringskonsulent, som kan hjælpe dig med at tilrettelægge en god aftale om parkeringsservice. Denne kan for eksempel inkludere parkeringsopsyn og parkeringskontrol udført af dygtige parkeringsvagter med den rette uddannelse og hjemmel til at udstede bødeforlæg.\nUnoPark sørger for såvel den rette, synlige skiltning som for at inddrive de skyldige beløb. På den måde kan du hurtigt få has på de irriterende parkeringssyndere, som optager dine private parkeringspladser.\nMed en parkeringsløsning fra UnoPark får du 100% medbestemmelse over din aftales udformning samt adgang til at administrere dine parkeringspladser gennem en smart app. Du kan læse mere om UnoPark og parkeringsservice på hjemmesiden UnoPark.dk, hvor du også kan kontakte virksomheden for en uforpligtende snak.\nPrevious Post:Overlad trygt regnskabet til en revisor\nNext Post:Find IT konsulenter gennem et konsulentfirma\nTime limit is exhausted. Please reload the CAPTCHA. + syv = femten


af Ann-Charlotte d. 16. juni 2021\nKlara har et gennemført venligt væsen. Omsorgsfuldhed og høflighed er de mest gennemgående træk ved hende. Selv om hendes verden oftest opleves i kvadrater, er hendes indsigt i menneskers indre stærk, og hendes observationer og konklusioner intelligente.\nKlara er sat i verden for at afhjælpe menneskers ensomhed. Hun er en robot – en type KV – ikke af den nyeste generation.\nI lang tid står Klara i butikken og venter på at komme frem på vinduespladsen for at blive set og valgt – og nyde godt af Solens milde næring og energi. Fra den tilkæmpede vinduesplads oplever Klara i flere tilfælde, hvordan Solens særlige gaver udretter mirakler for mennesker ude på gaden.\nLangt om længe bliver Klara købt og kommer hjem til Josie, en ung pige, der er alvorligt syg. Gennem Klaras øjne – til tider firkantede gitter – lærer vi Josie og hendes omgivelser at kende. Nogle gange som en glad teenager, der går til virtuel undervisning via sit ”rektangel”. Eller som har besøg af nabodrengen Rick, der er en af de ”uløftede” (ikke genetisk modificerede, fra en slags lavere kaste). Andre gange oplever vi hende som den svagelige sengeliggende pige, der end ikke har kræfter til at stå op til morgenmaden.\nRomanen har flere fremtidselementer i sig, men ikke mere end at læseren kan relatere til det seneste år med ændret virtuel adfærd, som følge af corona-epidemien. I Josie’s verden er virtuel undervisning og samvær en stor del af tilværelsen – måske deraf behovet for de intelligente robot-venner i hjemmet, som skal afhjælpe ensomheden. Paradoksalt nok!\nMen Klara er ikke kun et bundt algoritmer bag et kvadratisk glassyn. Hun forstår faktisk Josie og hendes mennesker, og hun blander sig uopfordret, hvis det er nødvendigt.\nKlara og Solen er en virkelig særlig læseoplevelse. En ”renset” verden, med få og vigtige ”komponenter” – symboler. De visuelle beskrivelser og dialogerne er mange og kan af og til opleves lidt omstændelige, men samlet set er de med til at opbygge et næsten filosofisk undersøgelsesrum for menneskers natur og handlinger og stille spørgsmål til vores formål med de teknologiske fremskridt og til indholdet af vores menneskelighed.\nDer er på en gang noget friskt, rørende og uskyldsrent over romanen, samtidig med en underliggende melankoli, f.eks. i form af Solens stoiske stråler, der smalner verden sammen til et lidt minimalistisk scenerum.\nKazuo Ishiguro fik nobelprisen for litteratur i 2017.\nvenskabensomhedsygdomkunstig intelligensmenneskelighedRobotvirtuel undervisningfremtidssamfund


Brug biblioteket i lukketiden – Ballerup Bladet\nBiblioteket kommer med inspiration til læsestof og underholdning på nettet.\nDer er lukket på bibliotekerne, men der er masser af godt læsestof, film og koncerter på nettet.\nBallerup Bibliotek, Kulturhus Måløv og Skovlunde Kulturhus er ligesom andre kulturinstitutioner midlertidigt lukket for at begrænse spredning af coronavirus. Det gælder både for betjening og selvbetjening. Der er dog stadig mulighed for at bruge alle de digitale bibliotekstilbud, og vi har fået biblioteket til at komme med lidt inspiration til, hvad man kan fordrive corona-hjemmedagene med.\nInspiration til læsestof og underholdning\nPå e-Reolen kan man hente masser af både e-bøger og lydbøger ned til sin mobiltelefon eller tablet – man bruger bare sit sædvanlige biblioteks-login. Til børnene er der et særligt udvalg på e-Reolen GO!\nFilmstriben har masser af film og anden underholdning til børn og voksne. De kan streames frit ved at bruge biblioteks-login.\nKlassiske koncerter, ballet og operaforestillinger kan nydes på Medici.tv. Eller man kan drømme sig til sommerens musikfestivaler og dykke ned i legendariske rockkoncerter i fuld længde på Stingray Quello. Begge tjenester findes på bibliotekets hjemmeside\nBiblioteket tilbyder også digitale aviser, tidsskrifter, artikler og meget mere.\nHar man brug for hjælp, kan man skrive til bibliotekernes medarbejdere via hjemmesiden Bib.ballerup.dk. De arbejder hjemmefra og svarer løbende på spørgsmål om adgang til de digitale tilbud, lån, aflevering og alt muligt andet.\n• Ballerup Bibliotek, Kulturhus Måløv og Skovlunde Kulturhus er lukkede foreløbig frem til fredag den 27. marts.\n• Alle arrangementer på biblioteket og i kulturhusene er aflyst i hele marts og april måned.\n• Det er ikke muligt at låne, reservere eller aflevere lånte materialer i brevsprækkerne eller på bibliotekerne.\n• Man kan selv forlænge sine lån på bibliotekets hjemmeside.\n• Der kommer ikke gebyrer på lån, der skulle have været afleveret i den tid, hvor biblioteket er lukket


Nøjagtig angivelse af det område/de områder, hvor opmålingen ønskes foretaget. Positionen angives med en polygon lagret som en Shape-fil eller GeoPackage. Hvis du ikke har mulighed for at sende i de to nævnte formater, kan du vælge et tredje format - du skal blot sikre, at du beskriver formatet og at det indeholder informationer om koordinatsystemet.\nUpload polygonfil(er) med angivelse af det område/de områder, der ønskes opmålt.\nUpload kortudsnit med angivelse af det/de område(r), der ønskes opmålt.\nDer opmåles i et kabel- eller rørfelt.\nTilladelse fra ejer af kabel- eller rørfelt\nUpload tilladelse fra ejeren af det pågældende kabel- eller rørfelt


FCK-fan gennem et kvart århundrede: Pokalen er en trøstepræmie, så AGF må være favorit - politiken.dk\nFCK-fan gennem et kvart århundrede: Pokalen er en trøstepræmie, så AGF må være favorit\nAGF’s pokalsejr over B 1903 fødte en FCK-tilhænger.\nAGF har danmarksrekord i pokalsejre. Men sidste sejr ligger 20 år tilbage. Kilde: Politiken\nFodbold 5. maj 2016 kl. 08.43\n1995: AB 2-0\n1997: Ikast 2-0\n1998: Brøndby 1-4\n2002: OB 1-2\n2004: AaB 1-0\n2007: OB 1-2\n2009: AaB 1-0\n2012: Horsens 1-0\n2014: AaB 2-4\n2015: FC Vestsjælland * 3-2\n* efter forlænget spilletid\nEgentlig burde alle fodboldkampe jo være pokalfinaler. Garantien for en afgørelse sørger oftest også for underholdning, tænding og spænding, i hvert fald når de værste pokalnerver er spillet ud af kroppen.\nAlligevel betyder pokalfodbold mindre og mindre for os, der hver weekend udfordrer puls, humør, omgivelser og tid i selskab med et af de private firmaer, der hylder shorts og farvestrålende T-shirts som arbejdstøj, som nu for eksempel FCK.


Kunsthåndværkerforeningen ACAB får endnu en sæson i Gudhjem Mølle. Dermed er rammerne sikret for Bornholmsk kunsthåndværk i 2020.\non 27.11.2019, 19:52\nJulegaven kom tidligt i år.\nACAB, Art and Crafts Association Bornholm har lavet aftale om at benytte Gudhjem Mølle til udstilling og butik med salg af foreningens medlemmers kunsthåndværk.\n- Vi er super glade for muligheden for at tage endnu en sæson i Gudhjem Mølle.\nMøllen er et godt samlingspunkt, som de fleste turister besøger på ferien, fortæller Maja Frendrup, formand for ACAB.\nDet er Bornholms Brand, der ejer møllen. De udlåner den til ACAB uden beregning:\n- Vi vil gerne støtte op omkring kunsthåndværket på Bornholm. ACAB udfylder en vigtig rolle på Bornholm, både som erhvervsdrivende, men også fordi de understøtter turismen på Bornholm, siger direktør i Bornholms Brand, Morten Holten.\nACAB tager hul på den nye sæson i Gudhjem Mølle 4. april 2020.


Jeg er så glad for alt det i har givet mig!! Jeg kan slet ikke fatte alt det jeg har opnået med denne novelle. 378 favoritlister, jeg kan SLET ikke tro det. Før var mit højeste 110 eller noget, og nu, jeg kan slet ikke kdkskwldk\nTUSIND MANGE GANGE TAK, DET BETYDER ALT!!\nJeg har virkelig elsket at skrive på denne, så at den har fået så mange læsere betyder som sagt alt. Især da jeg hjertens gerne vil vinde konkurrencen, og I hjælper mig et skridt tættere på det! :)\n- Laura G. xx