Medlemsblad fra Odense Lærerforening Nr. 5 September PDF\nMedlemsblad fra Odense Lærerforening Nr. 5 September 2014\nDownload "Medlemsblad fra Odense Lærerforening Nr. 5 September 2014"\n1 Medlemsblad fra Odense Lærerforening Nr. 5 September 2014 Debriefing af Odense-lærerne på kommunalt seminar i Nyborg: En reform ta r form! Lærerne lider ifølge psykolog under indtryk af folkeskolereformen og arbejdstidsloven af»farlig-løve-syndrom«! Lærer Gitte Mailand fra Hunderupskolen er lettet over denne diagnose. Se mere på bagsiden.\n2 VIP-loungen styrer 2 Skal vi forstå Odenses politikere rigtigt er Odense en fattig kommune. Med tidligere finansminiser Knud Heinesens ord fra begyndelsen af 1980 erne in mente er det næsten som at stå ved afgrundens rand. Eller som det hedder i dag,»som at stå på en brændende platform«. Odense er i forvaltningskredse kendt som»konsulentkommunen«, fordi den i høj grad bruger dyre, eksterne konsulentfirmaer til at knuse problemer, pege på»innovations- og effektiviseringspotentialer«og anvise veje. Det letter embedsmændenes arbejde, og politikerne slipper somme tider for at træffe upopulære beslutninger ved at henvise til én eller anden rapport. Nyt er det, at Odense Kommune også inviterer dygtige og driftige erhvervsfolk helt ind i de hellige haller på rådhuset. Odense har et åbenlyst og uforløst potentiale, hedder det på kommunens hjemmeside. Byen kæmper dog med væksten, og nu har den så med forventning om forløsning inviteret en række erhvervsfolk ind i det kommunale demokratis VIP-lounge. Erhvervsmændene Peter Bøgholm og Palle»Bøf«Jensen har ganske givet tilført H.C. Andersen Festivals et professionelt snit og et bredt, men kvalitativt format. Den respekterede tidligere administrerende Falck-direktør, cand. phil. Lars Nørby Johansen og iværksætterikonet Niels Thorborg har lige så sikkert tilført Odense Kommune et mere forretningsmæssigt perspektiv på den kommunale drift og noget af den power, der kommer af personlig succes i det private. Og vel giver det luft under vingerne, når kommunen går ind og smider 23 mio. kr. til musikfestivalen Tinderbox.»Det er ikke for sent, men det er ved at være sidste udkald,«sagde Lars Nørby Johansen ifølge Fyens Stiftstidende, da han for ca. et år siden fremlagde anbefalinger til politikerne, der kan skabe vækst og øgede skatteindtægter i den fattige eventyrby. Sigter man mod succes, er det et godt sted at starte på afgrundens rand. Så kan det kun blive bedre. Den såkaldte task force er kommet med bud på, hvordan Odense får mere gang i væksten. Politikerne må ifølge erhvervsfolkene koncentrere sig om»få, kraftfulde initiativer«og investere mindst 100 millioner kroner om året. Ét af rådene er at sænke skatter og afgifter for erhvervslivet. Odense har gjort, som den inviterede task force har anbefalet. 100 mio. kr. flået ud af foret. Man må håbe, det hjælper, for på en netop offentliggjort DI-liste, som placerer landets kommuner ud fra erhvervsvenlighed, er Odense gået 20 pladser tilbage til en placering som nummer 77 ud af 96 deltagende kommuner. Det er blevet moderne med lobbyvirksomhed, men det er dog vist sjældent set, at en kommune selv har inviteret en lobby, hvis anbefalinger den derefter følger ét hundrede procent og således på det nærmeste udliciterer dele af demokratiet. Nu kunne det være, at strategien var så fornuftig, at de fleste ville billige den. Hvorfor ikke? Er det ikke meget smart at satse alt på at få gang i den lokale vækstmotor og tiltrække både investorer for senere at kunne sætte penge i velfærd, uddannelse og skole! Jo, hvis ellers der var en vis demokratisk balance mellem offentligt og privat, mellem investering og vedligeholdelse, mellem anlæg og drift, mellem erhvervsfolk og lønmodtagere, mellem velstand og velfærd. Men det er der ikke længere. Oplægget til budget 2015 indeholder godt nok ikke nye spareforslag, men de kommunale velfærdsydelser rammes alligevel bagfra af de besparelser, der allerede er blevet indregnet i budgettet gennem tidligere års forlig. Fra 2010 til 2018 vil politikerne have skåret op mod 1,2 milliarder kroner af kommunens velfærdsudgifter. Anderledes er det med anlægsinvesteringer. Nu lægger Jane Jegind op til, at der skal bruges 100 mio. kr. til broer og veje. Men også skolebygningerne forfalder i stor stil, og der er brug for 135 mio. kr. til dette formål efter forvaltningens skøn, og så taler vi ikke om, at skolereformen er underfinansieret med et flercifret millionbeløb, for her er kassen helt lukket. Det kom som et veritabelt chok, da det for nylig kunne konstateres, at Odense er den kommune i landet, der prioriterer folkeskolen lavest af alle kommuner i landet. De seneste tal fra Danmarks Statistik viser, at Odense Kommune nu ligger lavest blandt samtlige landets kommuner i nettodriftsudgifter pr. elev til folkeskolen. Odense er sidst! Rådmanden forklarer, at det er en fattig kommune, men en kommune som Brøndby bruger langt flere midler end Odense på skoleområdet. Odenses folkeskoler har nået en standard, der er aldeles uacceptabel, og der er ingen tegn på, at Odense er indstillet på at bringe skolerne tilbage til en rimelig standard. Det skal da nok få nye arbejdsdygtige borgere og børnefamilier til at slå sig ned i Odense. Mål og midler må hænge sammen, for politisk-økonomiske ubalancer har det med at bide sig fast som sibirisk permafrost. Borgerne kan leve med en ubalance i et stykke tid, men bliver den langvarig eller permanent, er den ubærlig for dem, den går ud over, og utilfredshed er ikke den stærkeste produktivkraft. Det ser sort ud for skolerne. VIP-loungen styrer!\n3 BUDGET 2015 Bag disse mure søger partierne i disse dage at blive enige om Odenses budget Borgmester Anker Boye og stads-direktør, Jørgen Clausen, fremlægger udkast til en forligstekst. Der bliver dog ikke flere driftsmidler til folkeskolen. Odenses chokerende sidsteplads 3 Selv om Odense nu er den kommune i hele landet, der bruger færrest kroner på grundskolen og dermed prioriteter folkeskolen allerlavest af alle, er der ikke budgetteret med nye driftsmidler til skolen. Tværtimod skal der spares yderligere som følge af tidligere budgetforlig. Af Erik Schmidt Odense venter på væksten, og imens går Anker Boye og de ledende politikere formentlig meget stille med dørene, for at forældre og andre interessenter i folkeskolen ikke skal kaste deres opmærksomhed på, at Odense har landets ringeste skolevæsen. Det er ikke en kendsgerning, der er grebet ud af luften. Det fremgår nemlig af Danmarks Statistiks liste over, hvilke kommuner, der bruger færrest kroner på grundskolen og dermed prioriteter folkeskolen allerlavest af alle kommuner i hele landet. Af 98 kommuner er Odense nr. 98 på listen over nettoudgifter til grundskolen pr. elev. Odense er sidst! Det agter Odense ikke at ændre på, selv om Odenseskolerne ifølge formand Anne-Mette Kæseler i uhørt grad mangler midler til dækning af undervisningstimer og tilstrækkelig tid til forberedelse for ikke at tale om den krævende inklusionsopgave. -75 procent af lærerne i Odense har elever i klassen, der ikke får den støtte, som de har behov for, viser en undersøgelse fra Odense Lærerforening. -Vi har fået væsentligt flere opgaver, mere undervisning og mindre forberedelse! Den kedelige rekord står i skærende kontrast til, at Odense ønsker at transformere byen fra en stor by til en storby! -Mon de ansvarlige så synes, det er fint nok at være nr. sidst? DET GØR INDTRYK! Rådmand Susanne Crawley Larsen (R) lægger ikke skjul på, at der mangler penge, for at skolereformen kan gøres til virkelighed. Hun siger også til LærerBladet, at bundplaceringen gør indtryk. Men på trods af, at Odense årligt bruger i omegnen af 200 mio. kr. færre på folkeskolen end gennem-\n4 4 snittet af sammenlignelige byer på folkeskolen, bliver der ikke afsat en krone mere til undervisning og drift. Børne- og ungeforvaltningen får ikke flere midler. Selv om oplægget til budget 2015 ikke rummer nye spareforslag, bliver odenseanerne alligevel de kommende år ramt i nakken af besparelser på de kommunale velfærdsydelser. Det skyldes de besparelser, der allerede er blevet budgetlagt tidligere år. Fra 2010 til 2018 vil politikerne have skåret op mod 1,2 milliarder kroner af kommunens udgifter til skole og velfærd. Hvis væksten igen engang rammer Odense, frygter Dennis Vikkelsø fra styrelsen i OLF, at der ikke tilbageføres tilstrækkelige midler til skolerne. -Midlerne er fjernet efter grønthøstermetoden, men der kommer ikke en omvendt grønthøster og leverer midlerne tilbage. Det tror jeg ikke. RISIKO FOR ALVORLIG FIASKO Allerede før den største skolereform i mands minde trådte i kraft, var den på grund af underfinansiering og forandringskaos ved at køre af sporet. Det konkluderede Villads Andersen fra Huset Mandag Morgen efter en analyse af en række undersøgelser. På landsplan manglede 7 ud af 10 skoler penge til at gennemføre reformen med, 8 ud af 10 lærere vidste ikke, hvordan undervisningen skulle foregå, og godt hver tredje overvejede at droppe jobbet på grund af reformen. Det er derfor selvfølgelig ikke uden FORHANDLINGER OM BUDGET 2015 Økonomiudvalget har udstukket rammerne for forhandlingerne. Der forhandles om 100 mio. kr., som er bundet til at blive anvendt til anlæg - ikke til drift. 18. september 2014: Budgetforhandling. Borgmester Anker Boye fremlægger udkast til et budgetforlig. 8. oktober 2014: Andenbehandling og endelig byrådsvedtagelse af budget risiko for kæmpefiasko, at Odense fortsat undlader at afsætte en krone til den reform, der skønnes at ville koste 3 mia. kr. på landsplan at indføre. Der er ikke engang de kommende år driftsmidler i syne. I et interview med Anker Boye den 7. oktober 2013, spørger journalist Karsten Hüttel fra Fyens Stiftstidende borgmesteren, om der er udsigt til lettelser på skoleområdet. -Ikke i 2014, men så gør der i de efterfølgende år, startende med 10 millioner kroner i 2015 og 20 millioner kroner i efterfølgende år, svarer Boye. Hvad det er for 10 mio. kroner, der tænktes afsat på budget 2015 er uvist. PENGE TIL ANLÆG Derimod vil der blive afsat 100 mio. kr. på Odenses budget 2015 til anlæg og vedligeholdelse. De falder på et tørt sted, for i 2014 blev der brugt 571 mio. kr. til anlæg. By- og kulturrådmand Jane Jegind (V) var først ude. I Fyens Stiftstidende har hun givet udtryk for, at der skal investeres massivt i Odenses vejnet, broer, cykelstier og fortove. Jane Jegind vil formentlig gå efter at øge midlerne til området til 215 millioner kroner om året i en 10-årig periode. Det er 117 mio. kr. mere end det, der ellers årligt er afsat til området. Borgmester Anker Boye (A) vil ikke være meget uenig med hende, men ønsker ifølge byens avis også at investere i velfærdsteknologi, fordi det kan være med til at sikre en rationel drift. PENGE TIL SKOLERNES BYGNINGER Det forsinkede havnebad bliver op mod 10 mio. kr. dyrere end budgetteret, så dette beløb vil også indgå i budgetforhandlingerne. Men B&U-rådkvinde Susanne Crawley Larsen (R) går til forhandlingerne med det hovedbudskab, at skolerne har et stort behov for renovering og vedligeholdelse. Skolerne kan ifølge skolerådkvinden have svært ved at leve op til kravene om holddeling, finde plads til motion og bevægelsestimerne, til de nye fag og til lærerarbejdspladser. Desuden ønsker hun en ny skole i Odenses centrum. ØKONOMIUDVALGETS MEDLEMMER Socialdemokraterne (A): Anker Boye, borgmester Det Radikale Venstre (B): Susanne Crawley Larsen, rådmand Konservative (C): Steen Møller, rådmand Enhedslisten (Ø): Per Berga Rasmussen, rådmand Venstre (V): Jane Jegind, rådmand Disse ønsker retter sig også mod de midler, der er afsat til anlæg, og der er desuden et kæmpestort behov for midler til vedligeholdelse af skolens bygninger. By- og Kulturforvaltningen anslår, at der bruges 138 mio. kr. næste år til udvendig vedligeholdelse, hvis byens 36 folkeskoler skal fastholde den værdi, de havde, da de blev bygget. Der er imidlertid kun afsat 22 mio. kr. Kontorchef Birthe Papsø siger til Stiften, at der er store problemer og karakteriserer situationen som alvorlig. PENGE TIL BUSINESS Som et lille, interessant aspekt, er der desuden hvert år afsat 100 mio. kr. til Odense & Co., som er konstrueret på ryggen af kommunens business taskforce med erhvervsmanden Lars Nørby Johansen og iværksætteren Niels Thorborg i spidsen. Hvad disse midler skal bruges til, og hvem der bestemmer over prioriteringerne, synes for offentligheden ikke helt klart. Det er blandt andet midler herfra, der er med til at skubbe gang i musikfestivalen Tinderbox. Der er også blevet økonomisk råderum til at sende 4 mio. kr. efter en biograffilm, som produceres af Zentropa. Filmen, der blandt andet foregår i Odense, skal angiveligt gøre Odense og Fyn attraktivt for kinesiske turister. Filmen får premiere i december 2015.\n5 B&U-udvalgets to socialdemokratiske medlemmer, Dorte Hjertstedt og Olav Rabølle Nielsen. BUDGET 2015 Corydons konkurrencestatsdogme regerer i Odense 5 Dorte Hjertstedt og Olav Nielsen, der er de socialdemokratiske medlemmer af B&U-udvalget, foretrækker elever frem for asfalt, men indrømmer, at det er corydonismen, der regerer. Der skal ifølge partitoppen gang i væksten, før der kan genereres et overskud til velfærd. Det bøjer Dorte Hjertstedt Boye og Olav Nielsen sig for. Men de tror ikke på, at det rigide system i folkeskolen holder. Lærerne kan imødese mere fleksibilitet i fremtiden, vurderer de. Af Erik Schmidt Det er ikke Socialdemokraterne i Børn- og ungeudvalget, Olav Rabølle Nielsen og Dorte Hjertstedt Boye, der bestemmer den socialdemokratiske skolepolitik i Odense. Olav Nielsen, hvis kampvægt for tiden er lavere end normalt, fordi han har brækket to ribben og er medicineret, bedyrer, at han er mere enig med lærerforeningen end det politiske flertal er. -Det gør ondt i enhver lokal socialdemokrat, at Odense er den kommune i hele landet, der bruger færrest midler pr. elev i grundskolen, siger han. -Jeg får også mange skæld ud af lærerne for tiden, og min kone, der er lærer, er frustreret over, at hun skal stoppe kl , fordi den pigegruppe, hun er lærer for, ofte har brug for hende efter lukketid. Men det sidste er en anden sag. Olav Nielsen, der er tidligere skoleleder i Vollsmoseområdet, må erkende, at de store linjer bliver lagt i økonomiudvalget, og her er den corydonske vækstfilosofi dominerende. Der skal gang i væksten, før der kan genereres et overskud til velfærd. Det er devisen.\n6 6 Det, jeg personligt ser som den største udfordring, er risikoen for at miste det gode ved den nuværende folkeskole. At miste noget af det, som er svært at måle eller beskrive, men som måske bedst kan sammenfattes i ordet dannelse. Susanne Crawley Larsen, rådkvinde for Børn & Ungeforvaltningen. ELEVER VIGTIGERE END VEJE På trods af at det er socialdemokraterne, der råder over de magiske 15 mandater, er det alligevel tilsyneladende rådmand for By & Kultur, Jane Jegind (V), der har overhånden, når der nu er lagt op til, at rådighedsbeløbet på 100 mio. kr. skal bruges til broer og veje, hvilket har været det dominerende synspunkt op til de afgørende budgetforhandlinger. -Jane vil have noget asfalt, men vi vil have en mere progressiv anlægspolitik. Rismarksbroen udgør et særligt problem, men elever er generelt vigtigere end veje, og vi vil have nogle anlægsmidler til folkeskolen. B&U-rådmand Susanne Crawley har slået et slag for at få del i anlægspuljen på folkeskole-reformens krav til holddeling, motion & bevægelse og nye fag. Vedligeholdelse af skolerne trænger sig også voldsomt på. Forvaltningen anslår selv, at der skal bruges 138 mio. kr. næste år til udvendig vedligeholdelse. -Det ender formentlig med et kompromis, hvor alle får lidt af kagen. Dorte Hjertstedt finder det politisk set mest spændende, hvordan Enhedslisten vil reagere. Per Berga er ny i økonomiudvalget, men vil partiet vælge at stå uden for et budgetforlig? Nyt er det også, at SF ikke føler sig så forpligtet på at knytte sig til Socialdemokraterne, fordi de er trådt ud af valgforbundet med SF. Generelt er det dog Dorte Hjertstedts vurdering, at alle gerne vil med i det budgetforlig, der venter lige om hjørnet, for ellers bliver man holdt uden for de møder, der jævnligt indkaldes til i forligskredsen. CRAWLEY LÆNER SIG OP AD SOCIALDEMOKRATERNE Hvad der til gengæld er sikkert er, at B & U-rådmand, Susanne Crawley, der politisk set står ret alene som eneste radikale i byrådet, vil læne sig op ad Anker Boye. Det var aftalen med Boye ved seneste kommunalvalg, der sikrede Susanne Crawley Larsen rådmandsposten. -Susanne skal være enig med os, hvis hun vil have noget igennem, og det er der ingen problemer i. Der er stor samklang mellem den radikale rådmand og os! Hun vil jo også udligne de sociale skel mellem børn og unge! -Vi har et godt samarbejde! Det er politikerne i det magtfulde økonomiudvalg, der lægger de store linjer for byrådsarbejdet på baggrund af oplæg fra embedsværket. Det er reelt i økonomiudvalget beslutningen om, at det økonomiske råderum for budget 2015 er 100 mio. kr., og at midlerne skal bruges til anlæg. Ikke til drift. Og dermed ikke til finansiering af skolereformen. Det er her, det reelt besluttes, at der årligt på forhånd afsættes 100 mio. kr. til forslagene fra Odense Business Taks Force med erhvervsmanden Lars Nørby Johansen i spidsen. Og det er her, det bestemmes, at havnebadet skal tilføres yderligere 10 mio. kr., fordi det er dyrere end beregnet. Det er også her, det fravælges at afsætte midler til at gennemføre den nye skolereform. INKLUSION EN ØM TÅ Dorte Hjertstedt indrømmer, at inklusionsprojektet i folkeskolen er en øm tå. -Vi ved ikke helt, hvad vi har sat gang i. -Vi er åbne og må løbende evaluere, hvordan bestræbelserne virker. De to socialdemokrater er også godt klar over, at der i folkeskolen stadig mangler midler til udbygning af lærernes arbejdspladser. -Men det er ikke noget, vi har fået forelagt, så der er ikke afsat midler på 2015 budgettet! DET HOLDER IKKE Både Dorte Hjertstedt og Olav Nielsen mener, at folkeskolen er i en slags»prøveperiode«. Arbejdstidsloven bliver administreret meget stramt, og det vil ændre sig i løbet af kort tid er vurderingen fra de to skolepolitisk centralt placerede socialdemokrater. Dorte Hjertstedt Boye, der selv underviser HF-studerende og et år har arbejdet under en overenskomst, som kræver tilstedeværelsespligt fra 8.00 til 16.00, deler arbejdsplads med en anden kollega. -Jeg var sur over det i starten, men med tiden finder man ud af det. Det stadig terra inkognito for lærerne og også for lederne! -Det holder jo ikke i længden, mener Olav Nielsen. -Om to år er det hele blevet mere fleksibelt. Så bliver det mere afslappet, og hverdagen bliver mere tålelig. -Men det kræver mod hos lederne. Måske kræver det også mod hos socialdemokratiske byrådsmedlemmer. Det var byrådet, der besluttede, at der ikke skulle indgås en lokal aftale med Odense Lærerforening med henblik på at mildne nogle af de mest uspiselige elementer i arbejdstidsloven, der blev indført efter lockouten i foråret Olav Nielsen, der er tidligere skoleleder, erkender, at det kan være dilemmafyldt at være med til at skære i folkeskolen. -Men så længe jeg har X-factor nok til at være i byrådet, vil jeg være der for at gøre min indflydelse gældende. BØRN- OG UNGEUDVALGETS MEDLEMMER Socialdemokraterne (A): Dorte Hjertstedt Boye og Olav Rabølle Nielsen Det Radikale Venstre (B): Susanne Crawley Larsen (formand) Socialistisk Folkeparti (F): Line Mørk Dansk Folkeparti (O): Pernille Bendixen Venstre (V): Morten Kibæk, Claus Houden\n7 -Det, jeg personligt ser som den største udfordring, er risikoen for at miste det gode ved den nuværende folkeskole, siger Susanne Crawley ti LærerBladet i dette interview. -At miste noget af det, som er svært at måle eller beskrive. BUDGET Jo, det gør indtryk! Rådkvinde Susanne Crawley Larsen indrømmer, at Odenses sidsteplads med hensyn til nettoforbruget per elev gør indtryk. Som det ser ud nu, er der dog ikke flere midler på vej til drift, men lidt til anlæg og vedligeholdelse af skoler Af Erik Schmidt 1. Odense er nu den kommune i hele landet, der bruger færrest nettoudgifter pr. elev i grundskolen. Er det ikke noget, der tilskynder dig og de øvrige byrådspolitikere i Odense til at afsætte flere midler til skolen? Er det noget, der gør indtryk? -Når man overtager en forvaltning, er der et givet budget at arbejde indenfor. Det er udgangspunktet, og opgaven er naturligvis, at anvende midlerne så klogt som muligt og derefter gå i gang med at skabe et råderum. Men når det er sagt, jo det gør indtryk! Derfor vil hovedparten af min energi ved de kommende budgetforhandlinger være rettet mod skolerne. Som det ser ud nu, er der ikke penge til drift, men derimod til anlæg. Jeg vil arbejde benhårdt for, at der afsættes et større beløb til renovering og vedligeholdelse af de fysiske rammer. Derudover er der også brug for at sikre, at skolerne kan matche kravene og intentionerne i folkeskolereformen og loven om lærernes arbejdstid. MIDLER TIL SKOLEREFORMEN 2. Giver skolereformen generelt anledning til at tilføre flere midler til de betrængte skoler, eller snarere til at høste flere innovations- og effektiviseringsgevinster. -Folkeskolereformen har affødt nogle bygningsmæssige behov for nye læringsmiljøer. Der er indført nye fag, som stiller krav til nye faglokaler, der skal arbejdes med holddeling og mere bevægelse, for bare at nævne nogle ting, der udfordrer skolerne. Derfor er det så vigtigt, at dette års budgetforhandlinger prioriterer skolerne afgørende. Det er mit ønske, at en væsentlig forbedring af de fysiske rammer bliver en del af et kommende budget for 2015.\n8 8 UDE PÅ SKOLERNE 3. Hvad er dit indtryk af, hvordan det går ude på skolerne med at realisere skolereformen? Hvilke problemer anser du for at være størst? -Det overordnede indtryk er positivt, når jeg taler med lærere, pædagoger og ledere. Udfordringerne er forskellige. Nogle steder er det de fysiske rammer, andre steder er man usikker på lektiecafeer og understøttende timer. Andre steder er det»den åbne skole«, der er svær at gøre konkret. Det, jeg personligt ser som den største udfordring, er risikoen for at miste det gode ved den nuværende folkeskole. At miste noget af det, som er svært at måle eller beskrive, men som måske bedst kan sammenfattes i ordet dannelse. PROBLEMOMRÅDER 4. Odense Lærerforening peger bl.a. på utilstrækkelige midler til inklusion og finder lærernes undervisningstimetal for højt og tiden til forberedelse for kort og for ujævn og tilfældig. Hvor højt prioriteter du at tilføre disse problemområder midler? -Jeg ved godt fra adskillige skolebesøg og samtaler med lærere, at lærerne synes, at inklusion er svært. Det er dog ikke det samme, som at de ikke gør det godt. Mit indtryk er, at mange lærere ønsker flere kompetencer. Knap 400 lærere og pædagoger har allerede været på ugekurser i inkluderende læringsmiljøer, og i løbet af 2014 uddannes 70 inklusionsvejledere, svarende til to pr. skole. Yderligere har min forvaltning inddraget Odense Lærerforening med henblik på at samarbejde om en ansøgning til Mærsk-fonden. Hvad angår lærernes undervisningstimetal og forberedelsestid er jeg sikker på, at de første måneder af det nye skoleår vil vise, at noget skal gøres anderledes. Andet ville undre mig. Jeg tænker, at der skal være en konkret dialog op mod jul og igen ved sommerferietid om lige præcis disse emner. Jeg ønsker ikke på baggrund af enkeltberetninger, at ændre noget, før der er et mere overordnet billede, men jeg kan da allerede nu sige, at i tilfælde af, at der forekommer»meningsløs tilstedeværelse«, vil det være min holdning, at det afskaffes. Ligeledes synes jeg, at der allerede nu tegner sig et billede af, at lærere ikke forbereder sig lige meget alle uger på året. DRIFTSMIDLER TIL SKOLEN 5. Hvordan har du det med, at byrådet tilsyneladende ikke vil tilføre Odenseskolerne flere midler til driften, men fortsætter besparelsesskruen? Mit håb er, at budgetforhandlingerne vil ende ud i et mærkbart løft af de fysiske rammer på de odenseanske skoler. Det er ikke rigtigt, at vi fortsætter besparelserne, og jeg har et begrundet håb om at Børn og Ungeområdet tilgodeses de kommende år. Jeg tilhører et parti og en generation, der ikke bruger penge, man ikke har, eller beder om penge, der ikke er der. Til gengæld kan jeg love, at jeg 24/7 365 dage om året arbejder for at skabe et råderum til gavn for børn og unge. LÆRERNES ARBEJDSSTATIONER 6. B&U regionschef Poul An-thoniussen har tidligere nævnt, at behovet for arbejdsstationer til lærerne ikke alene kan dækkes af»lockoutmidlerne«. Hvor højt prioriteres flere midler til dette formål? -Det prioriteres højt i budgetforhandlingerne. DE FYSISKE RAMMER 7. Du nævner selv (Fyens Stiftstidende) behovet for at tilføre midler til at sikre folkeskolereformens krav til holddeling, motion og bevægelsestimer, og nye fag. Tænker du på lokaliteter eller andet? Hvor højt prioriteter du dette behov? -Behovene er forskellige fra skole til skole og i første omgang er min prioritet, at der afsættes midler til at løfte de fysiske rammer på skolerne. Herunder også rammerne til at folkeskolereformens krav om holddeling, motion og bevægelsestimer, og nye fag kan føres ud i livet. VEDLIGEHOLDELSEN AF SKOLERNE 8. Ifølge By- og Kulturforvaltningen er der behov for 136 mio. kr. til udvendig vedligeholdelse af Odenses skoler. Hvor højt vil du prioritere dette område? Hvordan tror du, Socialdemokraterne vil stille sig i forhandlingerne? Det er et punkt som ligger mig meget på sinde. Jeg tror de fleste i byrådet kan se, at der er et behov for, at skolerne får et tiltrængt løft. Jeg tror, det har en positiv indflydelse for læringen og motivationen, at de fysiske rammer er i orden. Jeg tror også på, at gode fysiske rammer gør arbejdsglæden større og arbejdsmiljøet bedre. Grundlæggende vil vi gerne, at alle unge får en ungdomsuddannelse. Derfor er det også vigtigt, at rammerne til at modtage undervisningen i er inspirerende fra den dag, man begynder i folkeskolen. Flere gymnasier, erhvervsskoler og Syddansk Universitet har i løbet af de seneste år re-noveret eksisterende rammer eller bygget helt nyt. De rammer skal folkeskolen selvfølgelig også kunne matche. Min fornemmelse er, at der i byrådet er en positiv stemning for, at det kommende budget skal rumme midler til et væsentligt løft af de fysiske rammer på byens folkeskoler. SKOLE I CENTRUM 9. Hvorfor er der brug for en skole mere i Odense Centrum, og hvor tænkes den placeret? Hvilke partier støtter dette forslag? Hvornår sigter du på, forslaget kan realiseres? -I første omgang er der brug for et løft af de fysiske ramme på de eksisterende skoler, og det er mit fokus på kort sigt. Men jeg har en vision om, at der på længere sigt vil være plads til en helt ny skole i centrum. Der pågår lige nu et større byfornyelsesprojekt i Odense Centrum, og der vil det være helt naturligt også at tænke skoler og børnehuse ind. Vi ser i øjeblikket en større søgning til skolerne i centrum, og i stedet for at udvide kapaciteten på de nuværende skoler, vil det måske på et tidspunkt være mest hensigtsmæssigt at bygge en helt ny skole, som lever op til tidens krav til læring og adresserer nogle af de udfordringer vi har omkring demografi. En skole, der fra starten er visionær i både sit udtryk og sin holdning.\n9 Jeg har købt mig et ur! Forberedelsen er den store hurdle for lærerne i den nye skolehverdag. Mange oplever hverdagen som usammenhængende og stressende. Nogle synes, de laver mindre, end de plejer. Det gør Tine Steendorph fra Korup Skole. Men det sker også, at hun er nødt til at møde uforberedt op til undervisning. Lærer Tine Steendorph fra Korup Skole er til forskel fra tidligere blevet nærig med sin tid. Af Erik Schmidt For mange lærere har den første måned med den nye skolereform og arbejdstidslov været kaotisk. De oplever, at der er alt for mange opgaver, der skal løses inden for den fastsatte tid, og det opleves som frustrerende. Desuden mangler der anvisninger på, hvordan den understøttende undervisning, lektiecaféer og den daglige motion & bevægelse skal foregå. Det er den generelle erfaring i Danmarks Lærerforening. Dorte Andreas, der er formand for skolelederne i Odense, siger, at de sammen med lærerne forsøger at planlægge tiden, så det bliver så godt som muligt. -Men vi er klar over, at forberedelsen nogle steder ligger spredt og ikke alle har lige meget sammenhængende tid til forberedelse. ER BLEVET NÆRIG MED SIN TID Lærer Tine Steendorph fra Korup Skole er til forskel fra tidligere blevet nærig med sin tid. -Jeg har aldrig i mine 12 år som lærer lavet så lidt som nu. Tine Steendorph bekræfter, at dygtige engagerede lærere tidligere forberedte sig mere end nu. Nemlig til de var færdige. Idag er det slut, når fyraftensfløjten lyder! Uanset, hvor langt man er nået. Om man er midt i at skrive et forældrebrev, svare på en mail, læse en bog eller bare er fladet ud efter en udmarvende dag, så går man hjem og lader skolen og forberedelsen være. Hvis man kan. Fleksibiliteten i Tine Steendorphs arbejdstilrettelæg-gelse gav hende tidligere mulighed for at tilpasse sine arbejdsopgaver, så det tilgodeså både elevernes og hendes behov. -I dag er jeg blevet nærig med min tid og holder hele tiden øje med den. Det mindste kan vælte mine planer for forberedelse af undervisningen. Et ønske om et møde fra en forældre, en teammakker, eller skolens inklusionsteam, skal tages fra den tid, som ellers skulle bruges til forberedelse. Dorte Andreas vil gerne i dialog med lærerne. Hun mener også, at opfattelsen af, hvad der er forberedelse, må indgå i dialogen. MÅTTE MØDE UFORBEREDT! Når Tine Steendorph og hendes kolleger på Korup Skole har såkaldte flexdage, forventes det at alle deltager i undervisningen. Senest var det en fredag, hvor meget af Tines forberedelse til den efterfølgende uge traditionelt foregår. -Det betød derfor, at jeg måtte møde uforberedt op til min undervisning, og forsøge at indhente den missede forberedelse i løbet af ugen. Tines forberedelsestid er placeret i moduler på 2 timer eller 1 ½ time. -Vi har ingen arbejdspladser på min skole, så der bruges en del tid på, at finde et sted, hvor der er plads og ro. Materialer skal pakkes ud og pakkes ned hver gang, og jeg bruger unødigt meget tid på, at holde styr på mine materialer. -Det eneste gode ved Lov 409 er, at vi pludselig kan se, hvor meget tid man før brugte på at forberede sig. Sådan siger Tine Steendorph, der er blevet opmærksom på, at hun i årevis har»arbejdet over«uden at få betaling eller anerkendelse for det. 9\n10 Odense Lærerforenings formand Anne-Mette Kæseler Jensen. 10 Stout formand fyldte 50 Man kan tage vestjyden ud af Vestjylland, men man kan ikke tage Vestjylland ud af vestjyden!\n11 Af Erik Schmidt Formandskontoret hos Odense Lærerforening i Klaregade er et vidnesbyrd om, at det papirløse samfund ikke er lige om hjørnet. Der er papirbunker på borde og på gulvet langs med væggene. Små bunker, store bunker og kæmpebunker. Det er ikke svært at lokke et lille selvironisk smil frem hos formanden, Anne-Mette Kæseler Jensen. -Jeg ved, hvad der ligger i hver bunke. De er organiseret efter, hvilken sag, der er tale om. Og sager er der nok af. I et lærerforeningsperspektiv har der været bygevis af problemer med Odense Kommune og konstant uvejr gennem de seneste år med variationer fra stiv kuling, til storm eller orkan på barometerskalaen. Anne-Mette Kæseler Jensen står dog stadig oprejst som et relativt spinkelt, men robust, vindblæst træ på den jyske hede, hvor hun i øvrigt kommer fra. -Hun bevarer overblikket, siger hendes næstformandskollega, Charlotte Holm. -Når andre bimler i frustrationer, og dem er der mange af, så bevarer Anne-Mette roen og målet i sigte! SOLGTE MULDVARPEHALER Der var køer og grise på den 40 tdr. land store gård ved Ørnhøj på Herning-egnen, hvor den nu 50-årige Anne-Mette kommer fra. Hun havde fem ældre søskende, der alle havde daglige forpligtelser. Som lille tjente hun selv lidt håndører ved at cykle til Abildå, hvor sognerådsformanden gav 5 kr. for hver muldvarpehale, hun afleverede. Moren stod for køerne, og faren for den øvrige husmandsbedrift, og han var et meget aktivt og nysgerrigt Venstre-medlem af Husmandsforeningen, der ellers ofte var befolket med Radikale. Faren kunne lide at debattere og»være ude«, og han var med i skolekommissionen, en pendant til nutidens skolebestyrelser, ligesom han også underviste i søndagsskolen. Der kom Anne-Mette også, men det var frivilligt. Der var ikke tvang i familien, men en forventning om, at bære de kristne fællesskabsværdier i sig selv. Fællesskabet var også omdrejningspunktet i det foreningsliv, som hun nød at deltage i. Hun gik til badminton, håndbold, fodbold og volley, blev Trehøjemester i badminton og var en habil håndboldmålmand. Det var i sluthalvfjerdserne, samtidig med at den senere så kendte cykelrytter Bjarne Riis lå og fræsede bakkerne ved Trehøje flade. Sindighed og en speciel form for nøjsom driftighed og grundighed er højstatusdyder på de kanter. Det funderer næstformanden Charlotte Holm lidt over. -Det mest kendetegnende for Anne- Mette er hendes jyske grundighed og sindighed. Men også hendes evne til at tage det, som livet byder og hendes gode humør. Hun kan være rigtig sjov! MÅLMAND OG FORMAND På gymnasiet i Holstebro mødte Anne-Mette Kæseler Jensen fra nye og meget anderledes værdier hos den vestjyske jetsetungdom. Som elevrådsformand lærte hun at føre sine synspunkter i marken, at debattere og respektere andres holdninger. Hun lærte også at gå efter det, som hun troede på. Håndbolden slap hun ikke. Anne- Mette blev træner, og da hun begyndte på seminariet i Odense spillede hun Danmarksserie i Skovdalen ved Otterup. Sport er der de senere år ikke blevet plads til, efter at fagforeningsarbejdet greb om sig. I 1998 blev hun valgt som tillidsrepræsentant, og fire år senere blev hun valgt som næstformand i Odense Lærerforening, som hun siden 2004 har været formand for. Indtil for nylig var hun også formand for KOS, som er det lokale samarbejdsorgan for kommunale organisationer, og næstformand i kommunens Hovedsamarbejdsudvalg. Styrelsen fandt det dog i lyset af kommunens manglende vilje til at finde fælles løsninger klogest, at hun trak sig fra disse poster. -Jeg har bestemt ikke tænkt mig at stoppe med at kæmpe for bedre rammer for folkeskolelærerne, så de kan gøre deres bedste. Men vi har også vores strategiske overvejelser, og det er min opfattelse, at vi i OLF har godt fat i det væsentlige. NØDVENDIG VENTIL Børn- og ungeregionschef, Poul Anthoniussen, der har siddet sammen med Anne-Mette Kæseler Jensen i en del forhandlinger anerkender hendes målrettethed. -Når hun tror på noget, så går hun efter dét. Det vil Anne-Mette helt sikkert selv fremlægge som en indlysende kvalitet, men jeg har da sommetider været frustreret, når jeg har frembragt det ene meget gode forslag efter det andet, som hun afviste, fordi hun troede på noget andet. -Fra pauserne ved jeg også, at hun har humor. Det sidstnævnte er en nødvendig psykisk ventil for OLF s formand. -Vi har især de seneste to år været udsat for kommunens drastiske omstrukturringer og massive besparelser på skoleområdet. Og retorikken har været hård! -Vi kan godt være galgenhumoristiske, men det er brandærgerligt, at en mindre elite tror, at den kan finde gode løsninger ved at udøve sin magt alene i stedet for at finde fælles løsninger! Derfor hober bunkerne sig op på formandens kontor. Problemer, problemer og problemer. Den famøse minimallov med nummeret 409, der med ét kølleslag skal erstatte mange års tillidsbaserede aftaler om lærernes arbejdsvilkår, og den stærkt underfinansierede skolereform skaber bunkevis af problemer. -Bunden må være nået, og der er ikke andet at gøre end at gå løs på bunken af problemer! -Vi må prøve at få det bedst mulige ud af situationen, for det er afgørende, at lærerne kan genfinde glæden ved deres arbejde! Anne-Mette Kæseler Jensens vestjyske stouthed slår ikke fejl. For man kan tage en vestjyde ud af Vestjylland, men man kan ikke tage Vestjylland ud af en vestjyde. 11\n12 10 nye forberedelsesrum på Kroggårdsskolen Hver anden lærer i Odense må dele skrivebord med en kollega. Det viser en uformel OLF-undersøgelse. Deltidsskriveborde og halvtimesmoduler giver dårlige betingelser for kvalitet i forberedelsen. Odense Kommune har foreløbig ikke budgetteret med en krone til arbejdsstationer. Men på Kroggårdsskolen har man på trods af denne situation fundet en tilsyneladende god løsning. 12 Kroggårdsskolen har kunnet tilbyde hver enkelt lærer en arbejdsstation. Af Erik Schmidt På Kroggaardsskolen er der skudt ikke færre end 10 nye arbejdsrum op på kort tid. Her kan lærerne forberede sig og arbejde sammen, og teamene holde møder. Sammenlignet med de øvrige arbejdspladsløsninger på Odense-skolerne, ligner det en smart og ret radikal løsning på lærernes forberedelsesbehov under de nye omstændigheder. Hvert årgangsteam har et lille kontor for sig selv. Det er indrettet med skrivebord, lampe. kontorstol og hylder til hver enkelt lærer, så man ikke nødvendigvis skal rydde sit bord, når man det efter endt forberedelse pludselig ringer til time. INGEN UDSIGT TIL KOMMUNALE MIDLER Det er kommunernes opgave at skabe en ramme for lærernes arbejde, der opfylder arbejdsmiljølovens almindelige krav til indretning af en kontor- arbejdsplads, men Odense har ikke afsat en krone på budgettet i 2014 og efter alt at dømme heller ikke på budget Nogle skoler har dog brugt af de såkaldte»lockoutmidler«til en indretning, der tidligere af daværende skolechef, Poul Anthoniussen, blev betegnet som midlertidig. Der er dog heller ikke på budgettet for 2015 udsigt til, at kommunen agter at afsætte flere midler. Rådkvinde Susanne Crawley Larsen siger imidlertid til LærerBladet, at opfyldelsen af lærernes behov for adækvate arbejdspladser prioriteres højt i de pågående budgetforhandlinger. LANGT FRA ALLE VAR KLAR EFTER FERIEN En rundspørge, som Odense Lærerforening har foretaget blandt Odenses 36 skoler har vist, at den enkelte lærer på godt og vel halvdelen af skolerne har sin egen personlige arbejdsplads. Det har 17 svaret ja til, mens 15 har svaret nej. 4 tillidsrepræsentanter har dog ikke givet svar på de stillede spørgsmål. På lidt over halvdelen af skolerne var de planlagte arbejdspladser klar til skolestart. 16 svarer ja til dette, mens 12 svarer nej. På Kroggårdsskolen var de såkalde lockoutmidler primært blevet brugt på indretning af et lokale til det nye fag,»håndværk & design«. Det var en beslutning, der blev truffet under den tidligere skoleleder, som skiftede job. Inden det nye skoleår, blev der indrettet ikke færre end 10 lokaler til forberedelse og teammøder. Hvert årgangsteam har simpelthen et lokale, der er indrettet med mindst et skrivebord, en lampe, og en reol til hver medarbejder. Ideen kom fra den konstituerede leder, Axel Bay, der for år tilbage var lærer på skolen og ellers var gået på pension. Han blev spurgt, om han ville konstitueres, indtil den nye leder\n13 Mogens Falk Jørgensen kan tage over. Efter at have nyindrettet et lokale til det nye fag,»håndværk & design«blev billedkunstlokalet på skolen ledigt, og Axel Bays forslag gik blandt andet ud på at lave det store lokale om til fem mindre. ET LOKALE TIL HVERT TEAM Desuden blev der inddraget nogle smårum, et konferencerum og et biografrum. Peter Heinrich, der er konstitueret viceskoleleder ligner en glad mand. -Vores pedeller og administrative leder er gået frisk til opgaven og har fået meget ud af lidt. I alt har det måske kostet ,- kr., som skolen altså selv har udredt. Han kan godt mærke, at lærerne føler sig pressede, fordi de har fået mere undervisning, og netop derfor er han glad for, at skolen kan tilbyde ordentlige forberedelseslokaler. -Det er helt vildt godt. Da vi startede efter ferien var det hele klar, og alle kunne flytte ind med deres ting. Der var en god energi. Det var en fornøjelse. PRINTER- OG TELEFONBØVL Tillids- og arbejdsmiljørepræsentanterne på skolen er godt tilfredse. -Det fungerer fint. Men personalerummet er totalt affolket undtagen i det store frikvarter, og jeg synes ikke, det er rimeligt, at skolen selv skal udrede udgifterne, siger Rikke Johansen. Niels Lyngbo, der særligt er opmærksom på arbejdsmiljøet, er glad for de store skriveborde. Han fremhæver også den gode demokratiske proces, der har været om beslutningen. -Vi har brugt god tid på processen. Vi frygtede, at vi ville få halvtimes forberedelsesmoduler, og det holdt stik. Så det er godt, vi ikke først skal rydde skrivebordet. -Det var et meget stort ønske fra personalets side med et skrivebord til hver enkelt, og både ledelsen og skolebestyrelsen var lydhøre. Men der er ifølge Niels Lyngbo stadig mange uløste problemer. Han hæfter sig ved telefon- og printerproblemerne. -Der er mange, der skal bruge printeren, og først skal man uploade til»everyprint«, og den står et andet sted i bygningerne, og så bryder den sammen. Så skal man skynde sig hen til printeren og tjekke, om det, man har skrevet, nu også er skrevet ud, og måske er det personfølsomme oplysninger, og hvad gør man så? -På samme måde med telefonen. Vi har kun tre mobiltelefoner, og der er mange om budet. Jeg er sløjdlærer, og jeg skal da af og til have fat i sløjdleverandører. Niels Lyngbo er glad for med de nye arbejdsforhold at have fri, når han har fri. Men det er en vanskelig omstilling. -Når man skal bruge fire elastikker, to stykker kridt og et æble til et forsøg i»natur og teknik«, ordnede vi det tidligere lørdag formiddag, hvor man alligevel var i byen. -Men den går ikke længere! ARBEJDSPLADSFORHOLD PÅ ODENSES FOLKESKOLER Har den enkelte lærer sin egen personlige arbejdsplads? Ja: 17 / Nej: 15 Var de planlagte arbejdspladser klar til skolestart? Ja: 16 / Nej: 12 OLF s rundspørge afsluttet 19. august Der var svar fra 32 skoler. 13 -Det var et meget stort ønske fra personalets side med et skrivebord til hver enkelt, siger Rikke Johansen og Niels Lyngbo. Rikke er tillidsrepræsentant og medlem af styrelsen i OLF. Niels er arbejdsmiljørepræsentant.\n14 14 OLF tog sagen om lærernes ytringsfrihed op på kongressen Anne-Mette Kæseler fik opbakning fra Anders Bondo på talerstolen til ytringsfrihedssagen Rikke Johansen, medlem af styrelsen i OLF Debatten om det enorme pres, der er kommet på lærernes forberedelse, blev det helt store tema på Danmarks Lærerforenings kongres Odense Lærerforenings formand Anne Mette Kæesler Jensen fik dog lejlighed til at gå på talerstolen for at tale om ytringsfrihed. -I en virkelighed, hvor mange medlemmer føler at deres grundlovssikrede ret til at ytre sig, forholde sig kritisk og diskutere problemstillinger er sat under pres, er det vigtigt, at vi som forening handler, sagde Anne-Mette. -Vi er nødt til at gøre politikerne opmærksomme på, at de skal tage problemstillingen alvorligt. En undersøgelse, som Odense Lærerforening tidligere iværksatte, viste netop, at en stor procentdel af lærerne ikke tør ytre sig. -Der skal derfor handling bag ordene. Odense kunne passende starte med fra politisk hold med at vælge at gå ind i sagen omkring lærer Erik Schmidt fra Agedrup Skole. Han fik en tjenstlig advarsel som følge af uenighed på et pædagogisk rådsmøde. UNDERSKRIFTINDSAMLING Fra talerstolen opfordrede både Anne Mette Kæseler og DLF s formand Anders Bondo til, at man som medlem deltager i den underskriftindsamling, der er igangssat af en gruppe lærere fra Odense. Det er Gitte Mailand, Hunderup-skolen, Helge Rasmussen, Agedrup Skole, Bodil Nielsen og Lene Junker, Rosengårdskolen. Underskriftindsamlingen er blevet iværksat netop på baggrund af Agedrup-sagen. Den findes på Sagen er dog principiel, da den handler om læreres ret til at ytre sig og gennem kritik at være med til at udvikle folkeskolen. Kongressen var i det hele taget præget af en levende debat, hvor mange delegerede benyttede sig af deres ret til at ytre sig. Både da der blev talt om OK 15, foreningens strateg, i og de lærerstuderendes foreslag om at ændre i foreningens politik og bibeholde læreruddannelsen som en 4 årig bachelor uddannelse. Også foreningens»mission og visionstrategi«fik mange talere på talerstolen. FRAKTION 4 - Aktiviteter i efteråret 2014 Bemærk venligst det ændrede mødetidspunkt! Alle normale månedsmøder starter kl Dette skyldes den ændrede organisering af skoledagen, så før den tid kan der altså være elever og lærere i lokalet. Tirsdag den 30. september, kl på Skt. Klemensskolen: Egon Schlosser, formand for Røde Kors Midtfyn, fortæller om Røde Kors overordnede arbejde og arbejdet i lokalområdet. Tirsdag den 28. oktober, kl på Skt. Klemensskolen: Edith Piaftrioen fortæller historien om»den franske nattergal«edith Piaf. Slutningen af november - Juletur, dato og program kommer - se hjemmesiden Tirsdag den 9. december, kl på Skt. Klemensskolen: Julemøde HUSK: Tilmelding til månedsmøderne altid senest fredagen før til: Inge Krause, mobil eller mail: Løntjek i uge Fokus på undervisningstillæg Som et led i kampagnen»er du OK?«kører der i uge 45 og 46 en lønkampagne. Odense Lærerforening gennemfører i den forbindelse løntjek i uge 45 og 46, hvor alle medlemmer kan få tjekket deres lønsedler. Der vil blandt andet være fokus på, om der er udbetalt korrekt undervisningstillæg. Nærmere information via din tillidsrepræsentant (TR). Nu kan TR-folket mødes en gang om måneden Hvis fælles-tr kalder Kort før sommerferien kunne Odense Lærerforening i fælles forståelse med Odense Kommune meddele lærernes tillidsrepræsentanter, at de fast en gang om måneden kan deltage i møder indkaldt af fællestillidsrepræsentanterne. -Det er vigtigt, at vi løbende kan afholde møder, som MEDaftalen giver os mulighed for, så tillidsrepræsentanterne får bedre muligheder for at udføre deres opgaver som tillidsvalgte og deres lærerjob, siger OLF s næstformand, Charlotte Holm, som er fællestillidsrepræsentant for lærerne. -Det her er et lille skridt, men jeg er glad for, at vi har kunnet udsende en mødeplan, så skolerne har mulighed for at planlægge efter at tillidsrepræsentanterne er væk de pågældende dage.\n15 Nyt trivselstjek Husk at deltage! Netsaks Professor Lene Tanggaard skriver på sin facebookprofil »Der er noget, jeg ikke begriber. I min bog er læring ikke noget, man kan sætte mål for. Det er noget, der sker. Ofte ved vi først, at vi har lært, når det er sket. Undervisning kan man sætte mål for. Hvorfor hulen taler alle så om læringsmål? Nå, ja, jeg kan da godt sige, at jeg gerne vil lære at læse. Men jeg lærer at læse ved at læse. Og mål kan ikke gribe det, vi ikke ved, vi kommer til at lære - altså alt det såkaldte kreative o.s.v. Mål kan kun gribe det, vi allerede ved. Ikke det, der kommer. Overskridelsen. Alt det, børnene kommer til at kunne, som vi ikke kan begribe. Det der gør, at de vil udvikle tingene i andre og nye retninger. Det som skolen er en art forberedelse til at kunne. I Jyllands-Posten i dag står der, at lektiecaféer nok ikke virker, men så kan børnene bruge dem til at sætte mål op for deres egen læring. Det bliver for det første noget selvcentreret. For det andet kan alle, der kan deres sociologi ved regne ud, hvem der profiterer af caféer med 25 børn om én lærer. Ambitionen om social inklusion og lighed gennem snubler i sig selv. Og imens snakker Antorini videre. Og det meste bliver nok alligevel ikke realiseret, fordi der er tænksomme og dygtige lærere derude, der gør det, der skal gøres. Fra i dag er jeg erklæret modstander af målsætninger. Jeg har meget mere tiltro til praksisser (det sidste er ikke noget nyt).«fællesdag om ytringsfrihed I efteråret lavede Odense Lærerforening en undersøgelse, der viste, at over halvdelen af lærerne i Odense oplever, at Odense Kommune forsøger at begrænse medarbejdernes offentlige ytringer. Odense Lærerforening og Odense Kommune har nu aftalt at afholde en fællesdag om trivsel og samarbejde med fokus på ytringsfrihed. Fællesdagen kommer til at ligge i løbet af efteråret og bliver for ledere, tillidsrepræsentanter og arbejdsmiljørepræsentanter. Deltagerne skal komme med konkrete forslag til, hvordan kulturen omkring de ansattes ytringsfrihed kan blive bedre. -Det er vigtigt for os, at der ikke bare bliver sagt og skrevet flere ord, men at handlingerne rundt om i kommunen også viser, at kommunen mener, det der skrives, siger OLFformand Anne-Mette Kæseler Jensen. -Det oplevede vi også lydhørhed for. Det er handlingerne, der viser ordenes troværdighed, og det er afgørende, at der sættes målrettet ind for at ændre den kultur, der er opstået i Odense. Den årlige trivselsundersøgelse for alle medarbejdere i Odense Kommune gennemføres i perioden den september. Forud for selve trivselsundersøgelsen lægges der stor vægt på forberedelsen af undersøgelsen. Hovedudvalget, som er det øverste udvalg for udøvelse af medindflydelse og medbestemmelse i kommunen, pointerer, at det er vigtigt at drøfte spørgeram-men inden udfyldelse af trivselsundersøgelsen. -I lighed med tidligere år er der afsat ½ time pr. medarbejder, og din leder skal sørge for at sikre at praktiske forhold er i orden, siger OLF s næstformand og medlem af Hovedudvalget, Charlotte Holm. -Det er meget vigtigt, at du deltager i undersøgelsen, så der bliver et tydeligt billede af trivslen både på din arbejdsplads og samlet i Odense Kommune. Den 3. oktober vil rapporterne være tilgængelige for alle, og senest den 1. december skal ledelsen sørge for, at resultatet har været drøftet på arbejdspladsen, og at handleplanen for arbejdet med trivslen på din arbejdsplads, er klar. For ledere, TR og AMR 15 -Vi har desuden opfordret meget kraftigt til, at Odense Kommune trækker advarslen til Erik Schmidt tilbage. Det ville være et utroligt godt signal om, at kommunen omsætter ord til handling i forhold til ytringsfriheden. Desværre er det endnu ikke sket. Dette skriver Odense Kommune om ytringsfrihed (uddrag fra Nyt fra Hovedudvalget, oktober 2013):»Der er ingen tvivl om, at Hovedudvalget forventer og fordrer fuldstændig ytringsfrihed i hele organisationen Odense Kommune. Det gælder både internt i kommunen og i forhold til offentligheden. Desværre er der eksempler på arbejdspladser, hvor der ikke er den fornødne tillid, og hvor åbenhed og ærlighed mellem ledelse og medarbejder ikke er en naturlig ting. Det betyder, at medarbejderne oplever, at de ikke har lov til at udtrykke, hvis de er uenige med ledelsen, eller at de ikke kan stille kritiske spørgsmål til ledelsen. En leder må aldrig begrænse medarbejderne i deres ytringsfrihed. Hvis det er tilfældet, skal der gøres noget ved det.«


Nyt fra vores socialrådgiver: Ferie under sygemelding | FOA\ncandzu.saypa.se › Aftenpleje › Deltidssygemeldt og ferie\nSygdom og ferie I firmajulegaver mænd med mange sygdomstyper giver det god mening at deltidssygemeldt medarbejdere. For arbejdspladsen og den enkelte medarbejder kan det være en god løsning. Imidlertid opstår der ofte et problem, når ferietiden kommer, og medarbejderen gerne vil holde ferie med familien. Efter deltidssygemeldt er sygdom en feriehindring, og selvom man kun er deltids sygemeldt, så betyder det i ferielovens forstand, at man er syg. Hvis en medarbejder derfor vil holde ferie, er det nødvendigt, at vedkommende raskmelder sig. Der bliver dermed ikke udbetalt sygedagpenge eller refusion til arbejdsgiveren i den periode. I stedet holdes der ferie med løn ferie feriegodtgørelse. kevin murphy børste\nDeltidssygemeldt og ferie Artikel: Ferie under sygemelding – kan man det?\nMistet nøglekort - deltidssygemeldt og ferie. FOA anvender cookies\nHvis du ikke vil acceptere cookies, vælg Nej til cookies. Hvis du accepterer cookies, vælg Accepter cookies eller klik dig videre på siden. Her kan du læse om sygdom og ferie Her kan du læse om sygdom og ferie. Der er forskellige regler for sygdom og deltidssygemeldt. Din ferie begynder på det tidspunkt, ferie du ellers skulle have mødt på arbejdet, hvis du ikke suzuki danmark mc holdt ferie. Hvis du bliver syg før din ferie begynder, kan din arbejdsgiver ikke kræve, at du holder din ferie. Ferie og deltidssygemelding. Af Mette Nørlem, Chief of Staff og DANSK HR’s erhvervsjuridiske rådgiver. I forbindelse med mange sygdomstyper giver det god mening at deltidssygemelde medarbejdere. For arbejdspladsen og den enkelte medarbejder kan det være en god løsning. Jeg er sygemeldt og ønsker at afholde ferie med min familie. Jeg vil derfor gerne vide om jeg kan holde ferie imens jeg modtager sygedagpenge eller kan raskmelde mig og sygemelde mig igen efter endt ferie. Svar. Nej, du kan ikke modtage sygedagpenge under ferie, uanset om ferien afholdes i ind- eller udland. Vi anbefaler derfor, at du aftaler. Det betyder, at en medarbejder, der er deltidssygemeldt candzu.saypa.se 2 dage om ugen, kan varsles til at holde ferie de dage vedkommende ellers skulle have været på arbejde. Menighedsrådet kan således sørge for, at den pågældende får afviklet restferie og særlige feriedage (i det . ekstra bladet online\nBusinesses, reported total FDI ferie U. businesses of deltidssygemeldt. 7 billion in 2017, marking a 32 decrease from deltidssygemeldt prior ferie. As per usual, acquisitions made up the overwhelming majority of new foreign direct investments into the U.\nHvis du har et EU-kørekort, som er udstedt som erstatning for et ikke-EU-kørekort, og du vil flytte til et andet EU-land med dit ombyttede kørekortskal du være opmærksom på, at dit nye kørekort ikke nødvendigvis bliver anerkendt dér. Det er op til hvert enkelt EU-land.\njun Hvis du er sygemeldt med stress, skal du være ekstra opmærksom på reglerne omkring afholdelse af ferie under din sygemelding. Læs mere. Det er muligt for din medarbejder at afholde ferie som sygemeldt – både som fuldt og delvist sygemeldt. Hvis sygedagpengeperioden er påbegyndt, skal. Her kan du læse om sygdom og ferie.\nYouTube Premium. Konfirmation undertøjs-guide. Хотите сохраните это видео. Пожаловаться на видео. Не понравилось.\n4. okt Ferie og deltidssygemelding. Af Mette Nørlem, Chief of Staff og DANSK HR's erhvervsjuridiske rådgiver. I forbindelse med mange. 6. dec Ankestyrelsen får ofte spørgsmål om borgeres mulighed for at holde ferie, mens de er sygemeldte. Her gennemgår vi praksis og fortæller om.\n1. jun I KLS får vi tit spørgsmål om muligheden for at holde ferie, mens man er sygemeldt og får sygedagpenge- eller arbejdsgiver får. jun Hvis du er sygemeldt med stress, skal du være ekstra opmærksom på reglerne omkring afholdelse af ferie under din sygemelding. Læs mere. Det er muligt for din medarbejder at afholde ferie som sygemeldt – både som fuldt og delvist sygemeldt. Hvis sygedagpengeperioden er påbegyndt, skal. Er du i job og delvis uarbejdsdygtig grundet egen sygdom i en periode, kan du få sygedagpenge for de timer, hvor du ikke arbejder.. Har du ret til fuld løn under sygdom, har din arbejdsgiver ret til refusion for de timer, du er sygemeldt. Din arbejdsgiver har ikke ret til refusion fra kommunen i arbejdsgiverperioden, med mindre I har indgået en § 56 aftale. Jeg har nemlig ferie i 27 og 28, og hvis jeg ikke kan holde ferie når jeg er deltidssygemeldt, vil jeg se om jeg kan trække sygemeldingen til efter ferien. For jeg ved at når man er fuldtidssygemeldt så kan man jo ikke holde ferie. Er du sygemeldt, og får du sygedagpenge eller modtager din arbejdsgiver refusion fra kommunen, har du ikke ret til at holde ferie. Du kan derfor ikke modtage sygedagpenge under et ferieophold i Danmark eller i udlandet. Det fremgår af sygedagpengeloven, at loven skal medvirke til, at sygemeldte genvinder arbejdsevnen og vender tilbage til arbejdsmarkedet så hurtigt som muligt.\nFerie under sygemelding deltidssygemeldt og ferie Du og den sygemeldte medarbejder skal selv indgå en aftale om delvis sygemelding, men medarbejderen skal orientere sin bopælskommune om aftalen, såfremt sygedagpengeperioden er påbegyndt. Kommunen har ret til at modsætte sig, at den sygemeldte medarbejder genoptager arbejdet delvist, såfremt de vurderer, at det forhaler helbredelsen. Ferie optjenes og afvikles i timer. For en fuldtidsbeskæftiget vil der således være ret til at afholde ferie i 6 x 37 timer, svarende til ferietimer. Dagplejere, der har en anden ugentlig arbejdstid end 37 timer, har ret til et antal ferietimer svarende til den gennemsnitlige arbejdstid pr. uge (48 timer x 6 .\nHer kan du læse om sygdom og ferie. Medarbejderen kan dog godt afvikle ferie på sygedage, hvis vedkommende selv ønsker det, Det betyder, at en medarbejder, der er deltidssygemeldt candzu.saypa.se\nHos danbolig Randers får du din helt egen side på danbolig. dk, hvor din bolig bliver præsenteret med flotte, fristende billeder. Her får du direkte adgang til at se aktiviteten på din bolig, via siden mit danbolighvor du med dit unikke login hele tiden kan holde øje med forløbet af salgsprocessen. Et ekstra plus er at du via sælger siger funktionen, har mulighed for at beskrive de ekstra gode ting ved netop din bolig, som køber derefter kan se når de besøger din bolig på nettet.\nKan du rejse væk eller holde ferie, mens du får sygedagpenge? Du skal som udgangspunkt være til at kontakte på din bopæl og blive indkaldt til møder, når du er sygemeldt. Såfremt du gerne vil opholde dig et andet sted end din bolig, fx en mindre ferie, skal du snakke med kommunen om dine konkrete muligheder for at få lov. En forudsætning for en sådan ordning er, at fraværet gr. sygdom er mere end 4 t. ugl. Vedr. ferie er den generelle regel, at man ikke samtidigt kan modtage sygedagpenge og holde ferie. Der kan dog være undtagelser, fx. hvis ferien har et rekreativt sigte og ikke forhaler behandlingen. KORT OM PAV PAV giver en samlet oversigt over reglerne om løn- og ansættelsesvilkår for tjenestemænd og overenskomstansatte candzu.saypa.se i staten mv. og er derfor et væsentligt værktøj for personaleadministrationer i staten. PAV beskriver de ansættelsesregler, der gælder generelt for ansatte i staten mv., og dermed ikke de specifikke forhold inden for særlige sektorer som fx.\nRe Oksefilet temperatur. af nikodk 16. aug 2012, 18 35. Re Oksefilet temperatur.\nnov Kan jeg holde ferie imens jeg er sygemeldt eller kan jeg raskmelde mig og sygemelde mig igen efter endt ferie? Jeg er sygemeldt og ønsker at. Førtidspension · Hjælpemidler ved uddannelse · Modregning af feriepenge regler for, hvordan dine arbejdstimer skal placeres, hvis du er deltidssygemeldt. Hvis du bliver delvist sygemeldt, eller delvist raskmeldt efter en fuldtids sygeperiode, kan kommunen udbetale nedsatte sygedagpenge. Det samme gælder, hvis.\nDeltidssygemeldt og ferie andre navn\nFerie og deltidssygemelding deltidssygemeldt og ferie\nHvis du ikke holder ferien i sammenhæng, skal du skrive det antal feriedage, du afholder samt deltidssygemeldt det beløb, der svarer til antal feriedage på feriekortet. Hvis din kommune vil bruge den mulighed, ferie kommunen ved ferieårets start — den 1.\nSom pædagog har du ret til at holde 6 ugers ferie med løn. Er du ansat på en privat institution eller skole, er der andre regler for ferie end dem, som dine kommunalt ansatte kolleger er omfattet af. Feriereglerne, for dig som privat ansat, finder du i de enkelte overenskomster. Optjening af ferie med løn sker løbende. kitchen annie holstebro\nPris 2000 DKK 1400 DKK. Pris 2100 DKK 1400 DKK. Pris 2000 DKK 1400 DKK.\nPris 2000 DKK 1400 DKK.\n1. jun I KLS får vi tit spørgsmål om muligheden for at holde ferie, mens man er sygemeldt og får sygedagpenge- eller arbejdsgiver får. Hvis du bliver delvist sygemeldt, eller delvist raskmeldt efter en fuldtids sygeperiode, kan kommunen udbetale nedsatte sygedagpenge. Det samme gælder, hvis. Som pædagog har du ret til at holde 6 ugers ferie med løn. Er du ansat på en privat institution eller skole, er der andre regler for ferie end dem, som dine kommunalt ansatte kolleger er omfattet af. Feriereglerne, for dig som privat ansat, finder du i de enkelte overenskomster.\nAdhd hjælp - deltidssygemeldt og ferie. FOA anvender cookies\nBESTIL TID HVEM ER VI SKRIV TIL LÆGEN FIND VEJ Velkommen til lægerne Nyberg, Hoppe & Rosenstand Christina Hoppe har orlov og ferie fra 2. januar til og med uge 7 Hvis du i den periode booker eller har booket en tid i Christinas kalender vil du blive set af vores vikar Anna Warburg [ ]. Endnu et tandlægesite fra CGM. Velkommen til Lægerne Fredensvej. Her kan du finde information om vores åbningstider, telefontider og meget mere.\nAfklaring shampoo kan ogsГҐ fremskynde fading af midlertidig hГҐrfarve. Du har en bedre chance for at fjerne din midlertidige hГҐrfarve hurtigere, hvis du bruger afklaring shampoo inden for de fГёrste 24 timer efter ferie af farven. Du har mГҐske til at gentage hГҐrvask flere gange for at fГҐ den Гёnskede effekt. De fleste opklarende shampoo vil blive mГ rket som sГҐdan, men enhver shampoo, der indeholder eddikesyre vil fungere som en afklaring shampoo.\nDen sidste ideer til drengeværelse her ville vГ re at farve over din allerede farvet hГҐr, men dette vil afhГ nge af din oprindelige farve og farve og skygge af den midlertidige farve. Hårfarve Deltidssygemeldt Tips.\nDeltidssygemeldt og ferie Arbejde, dagpenge, ferie Arbejdsløshed Aktivering når du får dagpenge Jobpræmieordning Arbejdsløshedsdagpenge Dagpenge i udlandet Feriedagpenge Find et nyt job Jobcenter og jobnet. Du bliver syg om lørdagen før din ferie begynder. Forside Arbejde, dagpenge, ferie Ferie Sygdom og ferie. Du får feriepenge af den delvise løn fra 1. 11/17/ · Som fritstillet medarbejder har du både rettigheder og forpligtelser. Overtræder du reglerne, kan du risikere bortvisning eller erstatningsansvar. Ja – du er altid velkommen til at ringe til PBU, men det kan være særligt vigtigt når du er syg. Hvis du bliver alvorligt syg, kan det være svært at forholde sig til regler, tal og paragraffer. Og – frisør – hvad så ?\nHvornår kan du blive delvist sygemeldt?\nGlobalnavigation Andet ophold i et andet EU/EÃS land\nButikskæden Stof 2000 har besluttet at deltidssygemeldt butikken i Dytmærsken i Randers samt 14 øvrige butikker landet over. Årsagen til de mange lukninger ferie dårlig økonomi hos butikskæden, der i øjeblikket er i gang med en rekonstruktion af virksomheden.\nDeltidssygemeldt og ferie 4.2\nDet betyder, at en medarbejder, der er deltidssygemeldt candzu.saypa.se 2 dage om ugen, kan varsles til at holde ferie de dage vedkommende ellers skulle have været på arbejde. Menighedsrådet kan således sørge for, at den pågældende får afviklet restferie og særlige feriedage (i det . Er du i job og delvis uarbejdsdygtig grundet egen sygdom i en periode, kan du få sygedagpenge for de timer, hvor du ikke arbejder.. Har du ret til fuld løn under sygdom, har din arbejdsgiver ret til refusion for de timer, du er sygemeldt. Din arbejdsgiver har ikke ret til refusion fra kommunen i arbejdsgiverperioden, med mindre I har indgået en § 56 aftale.


Digitaliseringsstrategi (Børn- og Ungeforvaltningen)\nKOMspot - forebyggelse af ungdomskriminalitet\nLeverandørstrategi - Det specialiserede socialområde 2021\nStrategi Den Inkluderende By og Housing First\nStrategi for bytræer\nStrategi for mødet med borgeren\nStrategi for Odense Bibliotekerne\nStrategi for opkvalificering\nSundheds- og forebyggelsesstrategi\nTalentudviklingsstrategi på Idrætsområdet\nUngestrategi 2021 - For unge der har brug for ekstra støtte\nVerdens bedste robotby - Strategi for dannelse og uddannelse i børnehøjde\nArkitektur danner rammerne om vores liv og påvirker os alle – bevidst og ubevidst. Odenses arkitekturstrategi handler derfor om meget mere end arkitekturen i sig selv. Den handler om alt det, arkitektur kan gøre for os i vores liv og vores hverdag.\nArkitekturstrategien skal fortælle, hvordan arkitekturen skaber de gode rammer om livet i og imellem bygningerne. Strategien skal også anvendes som redskab til at styrke samarbejdet gennem processen fra den første idé til projektet er udført, så hele byen udvikles med kvalitet og omtanke.\nHele byens arkitekturstrategi\nI Odense fortjener vi en by, som er sund at leve i, som vi er stolte af, og som på bæredygtig vis forbinder os med naturen, med historien og med hinanden.\nFra gammel tid er Odense karakteriseret ved store grønne træk omkring åer og fjord og en bykerne fra middelalderen. I nyere tid har især industrihistorien og efterkrigstidens store boligudbygninger formet byens udvikling. Alt det vil vi gerne værne om, så byens identitet videreføres i udviklingen.\nByggeri er komplekst og mange behov og hensyn spiller ind, når man skal skabe funktionelle rammer for både fællesskaber og individuelle behov. Derfor skal arkitekturstrategien være en rammesætning, som vi i fællesskab kan arbejde med, når vi udvikler byen. Den skal være med til at sikre, at vi udvikler vores by med kvalitet og omtanke for det liv, der leves i såvel byrum som i bygninger - både for os og for de generationer, der kommer efter os.\nArkitekturstrategien er et dialogværktøj\nArkitekturstrategien bygger på seks bærende principper, som understøtter byudvikling med kvalitet og omtanke. Principperne danner grundlag for dialogen mellem bygherre og kommune, når et projekt skal udvikles fra den første tanke til det færdige byggeri eller anlæg.\n#1 Odense skal fortættes med omtanke, og byen skal udvikles med høj arkitektonisk kvalitet\n#2 I Odense skal bokvaliteten styrkes, og der skal være gode rammer for arbejdsliv og læring\n#3 I Odense skal der bygges med respekt for eksisterende kvaliteter og byens kulturarv\n#4 Odenses grønne identitet skal understøttes\n#5 I Odense skal livet mellem husene styrkes\n#6 Odense skal udvikles bæredygtigt\nArkitekturstrategien henvender sig til borgere, udviklere og bygherrer.\nArkitekturstrategien er udviklet af Odense Kommune i dialog med Odenses Arkitekturråd og godkendt af Odense Byråd. Strategien knytter sig til Verdensmål 11: Bæredygtige byer og lokalsamfund Arkitekturstrategien revideres løbende i takt med udviklingen af Bystrategi og Kommuneplan.


Frostgaard: Hyacinter i tomat..\nHyacinter i tomat..\nCaroline og jeg har lavet hakkede tomatdåser om til hyacintervaser i dag. Caroline fik en hun selv kunne lime glimmerting på. Det var rigtig hyggeligt. Vi fik også lavet nogle sukkerblomster til nogle cupcakes vi snart skal bage. Jeg har dog måtte gemme sukkerblomsterne helt op på et skab, for der gik lige lovlig meget svind i dem, og der kan de så stå og tørre til i morgen.\nOg tilsidst lige en Frederikke frisk fra badet. Hvor bliver hun dog stor, og hvor er hun blevet tung at løfte. Trods sine 1 år og 10 mdr. så vejer hun 13.5 kg. Det er ikke fordi hun på nogen måde er tyk, men det er ligesom at løfte en sæk kartofler, da hun ikke selv hjælper til. Jeg kan ligefrem mærke det i min ryg.\nEtiketter: Papir, Pigerne


Ingen hjælp i partigruppen til inhabil Tønder-politiker\nKORT NYT29. OKT 2019 8.40\nTØNDER: Kommunalpolitiker i Tønder Susanne Linnet (V) fik per 1. oktober en stilling som leder af en boenhed under Psykiatri og handicap i Tønder Kommune, og det blev af kommunens jurister vurderet til at være uforeneligt med hendes politiske arbejde i socialudvalget, skriver JydskeVestkysten.\nI Venstres gruppe, der består af 14 medlemmer ud af de 31, var der ifølge gruppeformand Preben Linnet ingen, der ønskede at bytte plads og dermed komme partifællen til undsætning. Linnet havde efter KV17 været utilfreds med resultatet af konstitueringen og overvejede en tid sit partimedlemskab, nævner avisen.\nLøsgænger Jens Møller - der iøvrigt er tidligere V-medlem - træder til og bytter nu sin plads i arbejdsmarkedsudvalget ud med Linnet. Hovedpersonen har samtidig bedt Tilsynet under Ankestyrelsen vurdere habilitetsspørgsmålet igen, så historien er ikke slut.


JernbaneCafeen og Thisted Bryghus fejrer 10 års samarbejde | Limfjord Update\nBliv væk: Mine fundet på Hanstholm Havn - 46 min siden\nKom til orienteringsmøde på EUC Nordvest - 58 min siden\nDet er et rundt jubilæum, der fejrs, når JernbaneCafeen på Jernbanegade på Vesterbro i København slår dørene op for ”Øllets Dag” i morgen.\nJernbaneCafeen har i 10 år samarbejdet tæt med Thisted Bryghus. Et samarbejde der er blevet til et tæt venskab mellem de to virksomheder. Og som faktisk opstod ud af det blå:\n– For 10 år siden overtog Carlsberg Wibroe Bryggerierne, som leverede Porter til os. Og da Carlsberg ikke kunne levere Portere efterfølgende, var der en, der forslog, at vi kiggede over vestpå til Thisted Bryghus. Og der havde de LimfjordsPorteren, som vi har forhandlet siden, fortæller Agenete Bjørlig, der er tredje generation bag ejerskabet af JernbaneCafeen.\nSpecialøl knytter kunderne tættere til\nOg JernbaneCafeen er kendt for at gå egne og nye veje. Ikke mindst fordi Agnete Bjørlig har en marketinguddannelse, hvor hun rådgav store danske virksomheder før, at han overtog roret i familieforetagenet JernbaneCafeen:\n– Man skal skille sig ud fra mængden, og noget af det, der kan skabe loyalitet til et sted er, at man har ting på hylderne, kunderne ikke kan få alle andre steder. Derfor besluttede vi os for sammen med Thisted Bryghus at lave vores egen øl. Det er også baggrunden for, at vi for to år siden begyndte at sælge ”7 Ekspressen” med vores egen flotte blålige etikette, fortæller Agnete Bjørlig.\nHun lægger ikke skjul på, at det nordvestjyske bryggeri er en ”god ven af huset”.\n– Vi laver en tur hvert år for vores kunder til Thy, hvor man besøger Nationalpark Thy, hvor rigtigt mange af ingredienserne til øllene stammer fra, og så er bryggeriet værter med en festlig sammenkomst for deltagerne, hvor de får mulighed for at se bryghuset og selvfølgelig smage nogle af alle de gode øl fra Thy, siger Agnete Bjørlig.\nJernbaneCafeen er noget særligt\nJernbaneCafeen har en særlig plads i bryggeridirektør Aage Svenningsens hjerte:\n– Udover at de selvfølgelig sælger en hulens masse af vores øl, har vi gennem årene udviklet et tæt samarbejde, som vi sætter rigtig stor pris på. Det er et venskab, hvor vi hjælper hinanden og udveksler ideer og holdninger til og omkring øl og vores produkter, siger Aage Svenningsen.\nBryggeridirektøren fra Thy har derfor også bestilt ekstra tidlig morgenvækning lørdag morgen. JernbaneCafeen fejrer nemlig Øllets Dag allerede lørdag morgen kl. 07.00-09.00, hvor der er smagsprøver på 7 Ekspressen – samt rundstykker. Og igen kl. 17.00-19.00 hvor rundstykkerne dog er udskiftet med lækre deller.\nTags Aage Svenningsen, Agenete Bjørlig, JernbaneCafeen, Thisted Bryghus


Blikkenslager i Buerup - Få 3 gratis og uforpligtende tilbud her!\nFind en billig blikkenslager i Buerup\nDer er mange grunde til at ansætte en blikkenslager i Buerup. Du kunne være i færd med at opbygge et nyt hjem, og er nu nået den fase, hvor VVS skal installeres. Eller du kunne tackle en remodeling projekt, og du har brug for en velrenommeret blikkenslager til at flytte VVS til et nyt område eller installere blikkenslager i Buerup til at rumme nye armaturer.\nEn tredje scenarie, der kan finde dig i brug for en blikkenslager er, når din VVS skal repareres. I dette tilfælde er behovet for en blikkenslager i Buerup er mere end sandsynligt en nødsituation, eller det kan blive en snart. På grund af sagens hastende karakter dette scenario, er det let at overse behovet for at finde en velrenommeret blikkenslager, der gør kvalitetsarbejde. Dette kan være en dyr fejltagelse i form af ikke kun penge, men også yderligere gener, hvis blikkenslager ikke var velbevandret i handlen.\nBlikkenslager i Buerup tilbyder en bred vifte af tjenester. Disse omfatter dem, der straks kommer til at tænke som installere nye VVS-systemer for nye huse, fastsættelse utætte vandhaner og andre reparationer, og unclogging dræn, badekar og toiletter. Det kan komme som en overraskelse, men at lære at blikkenslagere også skal vide, hvordan man læser blueprints korrekt. Derudover kan en blikkenslager i Buerup selv være den person at skabe de tegninger, da en blikkenslager vil være bekendt med de gældende koder.\nNår du har brug for en blikkenslager, er det vigtigt at være opmærksom på de kriterier, som en blikkenslager skal opfylde for at blive ansat som blikkenslager i Buerup. Der er ganske lidt involveret. Alle kan sikkert pille rundt med VVS inventar, men enhver omfattende arbejde bør overlades til en master blikkenslager eller en svend eller lærling, der arbejder under master blikkenslager.\n3 tilbud på blikkenslager i Buerup\nReglerne, der regulerer blikkenslagere varierer fra stat til stat. Men de fleste stater kræver, at en blikkenslager først arbejde som lærling under en master blikkenslager i Buerup for en vis mængde arbejdstimer. Dette beløb kan variere fra stat. Desuden er skolegang i en række forskellige handels- specifikke kurser påkrævet. De fleste af kurserne vil fokusere på de systemer, der udnytter VVS såsom kloaksystemer, afløbssystemer, og systemer, der styrer drikkeligt vand. Efter at have gennemført kurset arbejde, er det typisk, at en stat test skal være bestået før blikkenslager i Buerup vil have licens og i stand til at praktisere handel.\nBlikkenslager Melby Tønder\nBlikkenslager Aspesbakken Bornholm\nBlikkenslager Ny Dannevang Mariagerfjord


marts 2013 - Kennel Askims - Tibetansk Spaniel og Russian Blue\nTibbis Balu = Balu\nhar været på besøg her i dag og hvor var det dejligt at se hvor han ønskede at lege med de andre tibber. Han er blevet en rigtig dejlig ung hanhund, som jeg håber en dag bliver far til nogle smukke hvalpe her hos mig.Lidt billeder blev det også til og jeg håber at de kan vise ham lige så dejlig som jeg ser ham, ikke for stor – vægten siger 6,1 kg – lækker pels og tegninger, kraftige benstammer og ikke mindst et super dejligt temperament. Han har Askim`s Se-Dy Caja = Caja til mor og Askim`s Goba til\nDu kan læse resten af, Tibbis Balu = Balu her.!\nOprettet af Karin D. 31 marts, 2013, kl 5:27\nAskim`s Mi-O Jondalar = Mio\nI går fik jeg ganske uventet en hilsen fra en af hvalpene herfra da jeg kiggede indenfor på Facebooks startside, der var nemlig et dejligt billede af en tibbe jeg syntes jeg skulle kende. Da jeg forsigtigt spurgte mig for var det ganske rigtigt den dejlige sorte søn efter Milla og Oliver som vi kaldte Mio og som blev solgt til Grønland. Jeg har fået lov til at vise billederne så I kan få lov til at kigge med.\nDu kan læse resten af, Askim`s Mi-O Jondalar = Mio her.!\nKennel Askims Tags: Hvalpe, Milla, Oliver -\nOprettet af Karin D. 30 marts, 2013, kl 9:49\nAskim`s La-Gro Oscar\ner højt elsket i familien og i dag fik jeg en serie billeder og en mail fra dem :\nVi er fuldt ud tilfreds med Oscar, han er bare så skøn. han vokser så hurtigt så man skulle tro det var løgn han bliver stor og flot 🙂 hvordan går det?? Her for du lige et par billeder 🙂 du skriver bare hvis du vil have flere ik? Knus Ingrid\nDu kan læse resten af, Askim`s La-Gro Oscar her.!\nOprettet af Karin D. 29 marts, 2013, kl 6:42\nAskim`s Princess Ponya\nder er født d 27/10 2012 efter Grothovda`s Ley-La og Avallon er ved at blive en dejlig unghund og i dag fik jeg endelig taget nye billeder af prinsessen, der næsten yder hende retfærdighed.\nDejligt at komme ud og snuse i haven\nKigger du på mig, mor ?\nHer lugter så spændende\nHvorfor kalder du ?\nUhm, her lugter også godt\nDu kan ikke finde mig !\nHaven er så stor\nDer er vist spildt noget under fuglenes foderhus\nDu kan læse resten af, Askim`s Princess Ponya her.!\nKennel Askims Tags: Hvalpe, Jeddi, Ley-La -\nOprettet af Karin D. 26 marts, 2013, kl 1:13\nJomillas Zeppy = Milla\ner parret med dejlige Avallon, en lækker parti colour hanhund der er efter P`zazz Golden Hits og Bio Bios Flower Power. Avallon har jeg jo brugt en gang før og jeg blev jo rigtig tilfreds med de hvalpe der var resultatet, derfor ville jeg bruge ham igen, men denne gang på en anden tæve. Jomillas Zeppy = Milla, der er efter Shenanwood It`s All About Me og Nalinas Josephine, har jo før bevist at hun får rigtig dejlige hvalpe, så nu venter jeg bare forhåbningsfuldt på at se resultatet ca 63 dage efter d 19/3. Begge hunde har jo helt\nDu kan læse resten af, Jomillas Zeppy = Milla her.!\nKennel Askims Tags: Milla, Parring -\nOprettet af Karin D. 22 marts, 2013, kl 2:08\nHar været på parringsbesøg i Sverige hos en virkelig lækker hanhund der hedder Lill Tibben`s Xolar Plexus :f 26.01.2004. Han er NO UCH + SE UCH + DK UCH, Øjenlyst u a, Patella undersøgt med resultatet 0/0 og så synes jeg at han passer helt utroligt godt til min dejlige Ley-La, hvis sundheds undersøgelses resultater jo også er helt i top. At han også har bevist at han har anlæg for parti colour og er far til mange dejlige hvalpe ( de yngste kun en uge gamle ) er jo en ekstra fordel. Jeg synes han er noget af det\nDu kan læse resten af, Grothovda`s Ley-La her.!\nKennel Askims Tags: Ley-La, Parring -\nOprettet af Karin D. 21 marts, 2013, kl 9:19


GarMa model SENZILL BOIRA unisex sort guldur med hvid læderrem\nGarma Senzil Boiral er et guldfarvet unisex ur, med et klassisk moderne design, samtidig med minimalistisk udtryk. Uret har en sort urskive og en hvid urrem i ægte læder. Som alle andre af Garmas armbåndsure kan de bæres af både mænd og damer, kvinder og piger. Et flot ur.\nPå lager Lagerstatus:Lev. 1 - 3 dageLeveringstid:GM14Varenummer:Leverandørnummer:Vægt:GarMa Watches\nGarMa model SENZILL BOIRA unisex sort guld ur med hvid læderrem


Faglig Arkiv - Side 2 af 35 - Folkebevægelsen mod EU\nEFS: Kommissionen hindrer vækst\nEUFAGLIGT.DK: EU-Kommissionens forårsprognose, som blev offentliggjort i dag er fuld af optimisme. Kommissionen peger på et ”fortsat økonomisk opsving i EU. Men mens EU-kommissionen ser et opsving undervejs og holder fast i ”strukturreformer,” kræver den europæiske fagbevægelse stop for nedskæringsdiæten og gang i investeringer i nye jobs (...) - Der…\nStøt chaufførernes kamp mod social dumping\nI dag har Godschaufførernes Landsklub i 3F indkaldt til demonstration på Christiansborg Slotsplads kl.11.00-13.00, hvortil der forventes at komme busser med deltagere fra hele landet. Demonstrationen retter sig imod den sociale dumping i transportbranchen og sker under overskriften ”Stop slavery in european transport” (stop slaveri indenfor europæisk transport). Folkebevægelsen mod…\nChaufførerne kører Christiansborg over på lørdag\nEUFAGLIGT.DK: [uddrag] Fra hele landet vil busser fyldt med lastvognschauffører og andre faglige stævne mod Christiansborg på lørdag, hvor Godschaufførernes Landsklub i 3F kalder til demonstration mod social dumping i transportbranchen kl. 11-13. Samtidig vil der være lignende aktioner i andre EU-lande under parolen ”Stop slaveriet i den europæiske transportsektor.”…\n76 pct. kræver mere faglig kritik af EU\nARBEJDEREN.DK: [uddrag] Dagen før 1. maj har danskerne et klart budskab til fagbevægelsen: Hele 76 procent mener, at den skal være mere kritisk overfor EU's indblanding i vores løn- og arbejdsforhold. Det viser en undersøgelse, som analyseinstituttet Wilke har lavet for Arbejderen. Kun 17 procent har den modsatte holdning. Det…\n1 maj: Traktatfæstet strejkeret eller tomme løfter\nLæs hele MEP Rina Ronja Karis tale (efter kl.. 14.30) - klik her! Forud for arbejdernes internationale kampdag 1. maj opfordrede den socialdemokratiske spidskandidat Jeppe kofod, at alle spidskandidater skriver under på et løfte om ikke at stemme for forringelser af strejkeretten. Men hans forslag om garanti for strejkeretten er…\nKan Jeppe Kofod give garanti for strejkeretten?\nSelvfølge skal vi forsvare strejkeretten, mener Rina Ronja Kari, MEP for Folkebevægelsen mod EU, men Jeppe Kofod må komme med mere end tomme løfter: - Selvfølge vil jeg forsvare strejkeretten. Og det er da et positivt initiativ fra Jeppe Kofod. - Virkeligheden er bare, at EU’s regler, Lissabon-traktaten, begrænser strejkeretten,…\nHåndhævelsesdirektiv stopper ikke social dumping\nEUFAGLIGT.DK: [uddrag] - I stedet for ikke at styrke håndhævelsen af et svagt direktiv om udstationering, så burde EU-parlamentarikerne i stedet kræve en revision af Udstationeringsdirektivet og en klar anerkendelse fra EU om, at det indre marked ikke er vigtigere end arbejderrettigheder, siger EFS’ generalsekretær, Bernadette Ségol. Hendes udtalelse falder…\nEU-støtte til social dumping skal undersøges\nFAGBLADET 3F: [uddrag] Torsdag vedtog et flertal i EU-Parlamentet, at EU's millionprojekter skal undersøges for misbrug af EU's millioner til udflytning. Det skete, da den danske EU-parlamentariker Rina Ronja Kari fra Folkebevægelsen mod EU torsdag fik flertal for to forslag, der skal stoppe misbrug. Alene Polen har de seneste seks…\nTransportminister drejer af for EU-Kommissionen\nEUFAGLIGT.DK: [uddrag] Det blev en kort levetid for de stramninger af den såkaldte cabotagekørsel, som skulle dæmme op for noget af den sociale dumping på landevejene. I september sidste år strammedes reglerne, så kørsel med tomme containere og returemballage (paller, blomsterbure eller lignende) over grænsen ikke blev anerkendt som en…\nDemonstration mod social dumping 3. maj\nEUFAGLIGT.DK: [uddrag] - Der er brug for at sætte fokus på de elendige vilkår vores udenlandske kolleger lever under. Vi vil råbe politikerne op og sætte på de 8.000 chaufførjob, som er forsvundet på grund af social dumping, siger formanden for landsklubben Harald Fabricius. Det er ikke kun i Danmark,…


Minister fremrykker evaluering af bryllupslov: 'Ellers har det meget, meget store konsekvenser' | Fyn | DR\nMinister fremrykker evaluering af bryllupslov: 'Ellers har det meget, meget store konsekvenser'\nBryllupsbureauer fra hele landet mødtes til krisemøde med socialministeren i dag.\nSidste år blev 10.437 udenlandske par viet i danske kommuner. Billedet her stammer fra Ærø, hvor tusinder af par fra hele verden er blevet viet. (Arkivfoto). (Foto: BAX LINDHARDT © Scanpix)\nSine Skott Andersen\nEr det kærlighed - eller er det fup?\nFlere danske kommuner har tjent mange penge på, at folk fra hele verden har sagt ja til hinanden i Danmark.\nMen 1. januar i år 'blev det smadret fra den ene dag til den anden,' sagde Langelands borgmester, Tonni Hansen (SF), efter den nye ægteskabslov havde virket i en måned.\nÆndring af ægteskabsloven\nI maj 2018 besluttede et flertal i Folketinget, at en central enhed i Statsforvaltningen skal godkende ansøgninger om vielser, hvor begge parter er udenlandske statsborgere for at undgå proformaægteskaber.\nÆgteskaberne bliver indgået af personer, som håber, at de dermed lettere kan få opholdstilladelse i Europa.\nDet har forlænget sagsbehandlingen, så det nu tager tre uger at få behandlet en ansøgning.\nFortvivlelsen delte han med flere af sine kolleger i landets andre bryllupskommuner. Derfor inviterede børne- og socialminister Mai Mercado (K) elleve bryllupsbureauer fra hele landet til krisemøde i dag.\nMai Mercado mener, at loven har virket efter hensigten, men erkender også, at den lange sagsbehandlingstid på tre uger er et problem.\n- Tid er rigtig kostbar. Hvis der spreder sig en opfattelse af, at det er svært at blive gift i Danmark som udlænding, så kan det have meget, meget store konsekvenser, siger Mai Mercado og fortæller, at hun fremrykker det evalueringsmøde, hun skulle have haft med de politiske ordførere efter et halvt år.\nForbedringer på vej\nMai Mercado mener, at loven har virket efter hensigten. Det er især antallet af ægteskaber mellem afrikanere og østeuropæere, som er faldet markant. (Arkivfoto) (Foto: Sarah Christine Nørgaard © Scanpix)\nBryllupsbureauerne er mere optimistiske efter mødet.\n- Der er villighed til at samarbejde. Vi fik en god snak om, hvordan vi kan sidde med den centrale enhed. Det er meget positivt, fordi det var det, vi ville have haft fra start, fortæller Louise Maloney, som er bryllupsplanlægger på Ærø og derfor har haft lang vej til det fælles sagsbehandlingskontor i Odense.\nSager i 2019:\n575 er afgjort\n1.031 sager undersøges yderligere, da de kan være proforma-ægteskaber.\nTallene er fra januar og februar 2019\nProblemet har siden januar været, at når udenlandske par ringer ind for at få hjælp til ansøgningen, bliver de mødt af en dansktalende telefonsvarer. Sagsbehandlingstiden på fem dage bliver stort set aldrig overholdt, og parrene og burauerne kan derfor ikke komme i gang med at booke rejsen og hotellerne.\nDerfor var mødet tiltrængt, selvom der 'kun' er gået to en halv måned.\n- For os er det rigtig længe, siger Louise Maloney og uddyber, at de er enige med ministeren i, at fup-bryllupper selvfølgelig skal undgås:\n- Vi kan ikke være mere enige i, at vi skal have stoppet proforma-ægteskaber i Danmark. Det giver ikke branchen et godt navn, siger hun.\nMai Mercado tager otte punkter med hjem fra mødet, som hun vil arbejde videre på. Hun har rykket evalueringsmødet tre måneder frem.


IOS Data Recovery - Gendan slettede data fra iPhone iPad iPod\nGendan slettede kontakter, meddelelser, opkaldsloger, noter, fotos osv. Fra iPhone iPad iPod direkte og gendan den tabte video, musik, WhatsApp-data og flere filer fra iTunes og iCloud-backup.\n$ 59.95 $ 44.96 Køb Nu\nGendan slette tekst- og mediedata fra iOS-enheden.\nGendan tabte data fra iTunes og iCloud backup.\nStøt alle iOS-enheder, der er kompatible med iOS 13.\nNemt og sikkert at bruge dette iOS data recovery værktøj.\nRet direkte forskellige slettede / tabte data\nUdeladt slettet nogle vigtige data? Bare rolig! IOS Data Recovery, da den øverste data recovery software vil hjælpe med at gendanne de tabte eller slettede data direkte. Det genopretter de fleste filtyper, herunder kontakter, SMS-beskeder, billeder, videoer, noter, Safari bogmærke / historie, kalder historie, WhatsApp, video, lydfil, osv Uanset om din iPhone / iPad er mislykkedes jailbreak eller iPod er opgradering fiasko og vandskadet, vil denne iOS-data-genoprettelsessoftware hente de slettede eller tabte genvinde data fra iOS direkte.\nGendan tabte data fra iTunes og iCloud backup\nNår din iOS-enhed går tabt, brudt, låst, fanget med andre problemer eller endda tørret af, kan du stadig få dine data tilbage, hvis du havde synkroniseret din enhed med iTunes eller iCloud. Du skal bare bruge dette iOS data recovery værktøj til at scanne din iTunes eller iCloud backup uden iPhone, og lader dig se og genoprette 13 typer data inklusive eksisterende og slettede data. De datatyper er Kontakter, SMS-beskeder / iMessage-beskeder, Opkaldsoversigt, Kalender, Noter, Påmindelse, Safari bogmærke, Safari historie, WhatsApp, Kamera Roll, Photo Library, Voice notater og Fotostream.\nStøtte næsten alle iOS-enheder\nForhåndsvis data før genoprettelse og brugervenlighed\nNår enheden scanning er overstået, vil dataene blive præsenteret på en klar og organiseret måde. Du kan frit forhåndsvise alle dataene undtagen videoerne før genoprettelsen. Både eksisterende og slettede data er angivet i den tilsvarende kategori. Træk skydebjælken øverst til venstre i grænsefladen for kun at vise de slettede elementer. Efter forhåndsvisningen kan du eksportere dataene til din computer.\nTilslut iPhone til pc, til scanning, efter at du kan forhåndsvise og gendanne sletningsdataene fra iOS-enheden direkte.\nLog ind på din iCloud-konto og vælg data for at scanne, se og gendanne de tabte data fra din iCloud-backup.\nAktivér denne software til at scanne iTunes-backup på din computer, og se og hent dataene fra iTunes-backupfilen.\nJeg kan godt lide denne data opsving. Min iPhone 6 er tabt, men det kan stadig scanne min iCloud backup for at hjælpe mig med at udvinde de tabte tekstbeskeder. Desuden kan jeg forhåndsvise detaljerne, før jeg gendanner, hvilket er Apple iCloud understøtter ikke.Af Hilary


Kina planlægger nationalpark for de truede sibiriske tiger og Amur leoparder – Holmskjold\nChangchun den 2. marts (Xinhua) – Kina har planer om at etablere en nationalpark, der er 60 procent større end Yellowstone National Park, der skal tjene som fristed for de stærkt udryddelses truede sibiriske tigre og Amur leoparder.\nJilin provinsens skovbrugsafdeling sagde torsdag, at nationalparkens plan er blevet godkendt af de centrale myndigheder. Området vil omfatte 14.600 kvadratkilometer af de nordøstlige provinser af Jilin og Heilongjiang, der grænser op til Ruslands Primorsky.\nFan Zhiyong, direktør i WWF Beijing, sagde det nationale initiativ med parken er nyttig derved, at der skabes et mere sammenhængende naturområde til beskyttelsen af dyrelivet i regionen, hvilket vil kunne bane vejen for et bredere kinesisk-russisk samarbejde i beskyttelsen af dyrelivet i området.\nDen omfattende plan for nationalparken forventes gennemført inden 2020\nAlt andet kommer før naturen i Kina\nDen provinsielle Jilin regering har lovet at starte det indledende arbejde for at forberede sig til, hvorledes forvaltningen af nationalparken skal håndteres ved udgangen af 2017.\nPå grund af overdreven skovhugst i 1950’erne, hvor økosystemet i området blev helt nedbrudt, bragte det bestanden af de vilde sibiriske tigre til tæt på udryddelse. En feltundersøgelse gennemført i fællesskab med forskere fra Kina, Rusland og USA i 1998, fandt beviser på, der kun var 6 til 9 vilde sibiriske tigre tilbage i området.\nAmur leoparden er verdens mest sjældne kat. I 2015 var der bare 57 individer tilbage i Rusland og 8-12 i Kina.\nHer lever den sammen med en anden sjælden kat: Amur tigeren – bedre kendt som den sibirisk tiger, som der i dag er mindre af end 400 vilde eksemplarer.\nPå trods af de lave tal er begge arter faktisk i fremgang. I 1940’erne var der så få som 30 vilde sibiriske tigre tilbage, mens der så sent som i 2007 kun var 30 Amur leoparder.\nMed et forbud mod træfældning, der først fik fuld effekt i det nordøstlige Kina så sent som i april 2015, trods årtiers indsats for at beskytte de sidste rester af det naturlige dyreliv, er antallet af tigre steg. Eksperter har anslået, at der i øjeblikket er fem vilde sibiriske tiger familier eller 27 individer i alt, der lever i Jilin.\nImidlertid er der pladsmangel indenfor naturreservaterne i Kina og Rusland, hvilket begrænser den naturlige vækst for de to arter i naturen.\nGe Jianping, vicedirektør ved Beijing Normal University og som er tiger ekspert, sagde, at der er mindst 35 tigre og 70 Amur leoparder i de beskyttede områder, der blot dækker 4.000 kvadratkilometer. Området er langt fra stort nok plads til at rumme de vilde rovdyr.\nBo Normander, der er programleder for skov og biodiversitet i WWF Verdensnaturfonden, er begejstret for det kinesiske initiativ:\n– Tidligere blev store kinesiske skovområder ryddet på bekostning af landets fremadstormende økonomiske vækst, men de seneste år er der sket et skift i Kina, fortæller Bo Normander:\n– Der er simpelthen kommet en øget forståelse for naturbeskyttelse, som selvfølgelig også skyldes internationalt pres.\nDet er altafgørende for at redde de her arter, at de har masser af plads. De kræver store territorier for at kunne finde føde nok. Især Amur leoparden kræver et vidtstrakt jagtområde.\nGe Jianping sagde de geologiske forhold på den kinesiske side er gunstigere end over grænsen til Rusland for de truede arter.\n“Det er afgørende for Kina at have en langsigtet strategi med henblik på at konsolidere og fastholde de fremskridt i beskyttelsen af de vilde sibiriske tigre og Amur leoparder,” sagde han.\nEn bestand på blot 35 tigre og 70 Amur leoparder er langt fra nok til at sikre deres overlevelse.\nWWF ekspert Fan sagde, at den planlagte nationalpark ikke kun er vigtig for overlevelsen af de truede arter, men også for beskyttelsen af biodiversiteten i den nordlige tempererede zone.\nIfølge skovbrugsafdelingen, vil et overvågnings- og redningscenter for de vilde tigre og leoparder blive etableret sammen med andre videnskabelige og forskningsfaciliteter, som nationalparken har planer om at gennemføre.\nNationalparken forventes at blive et videnscenter for international erfaringsudveksling i beskyttelsen af det vilde dyreliv, sagde Lan Hongliang, direktør for Jilin Skovbrugs Department.\nHan sagde nationalparks ledelse kan bidrage til at øge Kinas samarbejde med internationale organisationer, og forbedre gennemsigtigheden i informationsudvekslinger og retshåndhævelse, og bryde de mange økologiske barrierer i landskabet, så der skabes sammenhængende korridorer mellem naturområderne for dyrelivet.\nNationalparkens ledelse håber meget, at den nuværende regering vil være mere effektiv i beskyttelsen af dyrelivet. Således det ikke blot er et PR-stunt i et Kina, hvor naturødelæggelserne er helt enorme.\nIfølge Bo Normander er der muligvis tale om et prestigeprojekt fra kinesisk side, men det ændrer ikke på, at dyrene er de store vindere.\n– Leoparder og tigre er det, vi kalder paraply-arter. Det betyder, at når store områder fredes for at beskytte dem, nyder tusindvis af andre arter også godt af den beskyttelse, siger han.\nI Rusland har man siden Sovjettiden arbejdet for at redde den sibiriske tiger, og lige på nær nogle turbulente år, da unionen gik i opløsning, har tigeren været i vækst siden 1980’erne. Og i 2012 etablerede russerne også en nationalpark i Amur leopardens navn: Den 6.500 kvadratkilometer store “Land of the Leopard National Park”.\nDet er denne park som den nye kinesiske nationalpark kommer til at grænse op til. Både leoparden og tigeren kommer altså nu under beskyttelse i store områder på begge sider af grænsen.\nBo Normander understreger nødvendigheden:\n– Det er i sidste minut for Amur leoparden.\nLandets første nationalpark blev etableret så sent som sidste år i Sanjiangyuan området i det sydvestlige kinesiske Qinghai-Tibet Plateau, der skal beskytte udspring af Yangtze floden, og Lancang (Mekong) floden.\nDen forventes at officielt åbnet i 2020.\nKilde: news.xinhuanet.com/english – Kilde: dr.dk/naturvidenskab


5D planlaegning af hoejspaendingsanlaeg\nInden for cost management har afdelingen Transmission Solutions sat deres lid til softwaresystemer fra RIB i mere end ti år. Til at starte med blev softwaren kun brugt til oprettelse af udbud og prissammenligninger. Efter nogle få år blev al beregning, inklusive oprettelse af tilbud, i monterings- og reparationsdisciplinerne udført med RIB’s software. Hertil udtaler Kai Herrmann, iTWO Program Manager hos Energy Management Transmission Solutions: ”Når man bygger et højspændingsanlæg i den skala som Nemo Link-projektet, repræsenterer antallet af deltagere, der tilføjer omkostninger i systemet og antallet af detaljer inden for de samlede beregninger, en betydelig udfordring”, og forsætter: ”Af denne grund begyndte vi at introducere iTWO i sektoren allerede i 2015 med målet om at få løsningen fuldt integreret. Systemet har bevist sit værd og er i mellemtiden blevet implementeret i Storbritannien og Indien såvel som i Tyskland”.\nEnergy Management divisionen i Siemens AG, der har hovedkontor i den franske by Erlangen, er en af de førende globale udbydere af produkter, systemer og løsninger til transmission og distribution af elektricitet. Afdelingen understøtter udvikling og udvidelse af en effektiv energi infrastruktur til energileverandører og -industrier. Teamet består af en række eksperter, der fokuserer på planlægning, opførelse, vedligeholdelse og reparation af højspændingsfaciliteter og jævnstrømstransmissionsteknologier (HVDC-faciliteter) over hele kloden. Siemens Energy Management beskæftiger 52.000 ansatte verden over.


Faglært og professionelt murerarbejde tilbydes i hele landet | Dahl & Dahl\nFaglært og professionelt murerarbejde\nVi har mange års erfaring indenfor alle former for byggeri, vedligehold og belægning. Lad os hjælpe med dit næste bygge projekt.\nMurerfirmaet Dahl & Dahl\nMurerfirmaet Dahl & Dahl er etableret i 2016 af brødrene Christian og Anders Dahl. Christian og Anders er begge murermestre, og det er deres erfaring og ekspertise, der ligger til grund for Murerfirmaet Dahl & Dahl.\nVi har erfaring med alle former for byggeri, vedligehold og belægning. Skal du have udført reparation af murværk, lavet en tilbygning eller lagt nye fliser på badeværelset, så kan Dahl & Dahl hjælpe dig.\nMurerfirmaet Dahl & Dahl er dit murerfirma i Esbjerg, hvor brødrene Dahl også har deres daglige gang. Vi har et stort netværk af kunder i byen, og så kender vi til egnen. Det til tider hårde vejr ved vestkysten stiller særligt strenge krav til egnens byggerier, der skal kunne modstå den stærke vind og salte havluft.\nDerfor er det en god idé at vælge et lokalt murerfirma i Esbjerg, der kender til disse forhold. Fra vores base i Esbjerg kører vi i hele Danmark og udfører murerarbejde, hvor vores kunder ønsker det.\nMurerarbejde med byggaranti\nMurerfirmaet Dahl & Dahl er medlem af Dansk Byggeri, der er byggeriets brancheorganisation. Når du får udført murerarbejde af et murerfirma under Dansk Byggeri, er du derfor garanteret, at alle gældende regler for byggeri og arbejdsforhold overholdes. Murerfirma under Dansk Byggeri er desuden omfattet af BygGaranti, der er kundens garanti for ordentligt håndværk.\nHos Dahl & Dahl prioriterer vi kvalitet, effektivitet, troværdighed samt fornuftige og rimelige priser meget højt. Har du spørgsmål vedrørende murerarbejde, materialevalg m.m., er Dahl & Dahl altid klar til at besvare alle dine spørgsmål.\nVi står til rådighed med gratis rådgivning og sparring omkring dine ideer til byggeri. Vi udarbejder gerne et uforpligtende tilbud på baggrund af dine ønsker og behov. Det er vigtigt for Dahl & Dahl at skabe et godt samarbejde med kunden igennem en god og troværdig dialog fra start til slut i forløbet.\nVi har erfaring med både nybyggeri og tilbygninger til en eksisterende bygning hvis du ønsker flere kvadratmeter.\nVi kan hjælpe med alt lige fra mindre facaderenoveringer til udskiftning af hele facaden på din bygning.\nVi hjælper og kommer gerne med foreslag når du skal vælge fliser eller klinker. Valget af belægning afhænger af typen på rummet.\nRing til Christian Dahl på 23 45 00 35\nKim Mundt: +45 23 45 99 59\n© Copyright 2019 | Alle rettigheder forbeholdes Dahl & Dahl | Udviklet af Grumsen Development ApS