Postades den 1 augusti, 1997 23 april, 2021 FörfattareJens E. Kjeldsen1 Kommentar\nI 1968 skrev amerikaneren Lloyd F. Bitzer en artikel som forkastede den gængse opfattelse af retorikken som en ‘overbevisningens kunst’. En tale kan være nok så kunstfærdig og overbevisende, og dog ikke retorik, hævdede Bitzer. Det retoriske afhænger af om den konkrete situation rummer et problem som kalder på handling, og om taleren henvender sig til et publikum som er i stand til at formidle denne handling. Med en længe savnet præcision forankrede han således retorikken i realiteternes verden og gjorde den til en problemløsningens kunst. For første gang på dansk, oversat og med introduktion af Jens E. Kjeldsen.\nIngår i: Rhetorica Scandinavica 3, 1997.\nIntroduktion 6-8 · Artikel s 9-17\n15003_1 112.24 KB 316 downloads\n❦ Lloyd F. Bitzer (1931-2016), se Wikipedia.\nOversættelse: Jens E. Kjeldsen\n[efter “The Rhetorical Situation”, © Philosophy and Rhetoric Vol 1, nr. 1, 1968, Pennsylvania University Press.].\nI verden findes der situationer som udviser mangler eller påtrængende problemer (exigences), og som derfor inviterer til at blive behandlet og ændret til det bedre. Hvis det kan ske helt eller delvist gennem brug af skrift eller tale, er der tale om retoriske situationer.\nSådan udfolder grundtanken sig i professor Lloyd F. Bitzers forsøg på at beskrive ‘den retoriske situation’ og gøre den til det centrale omdrejningspunkt for retorisk analyse. Da The Rhetorical Situation i 1968 udkom som den indledende artikel i det første nummer af tidsskriftet Philosophy and Rhetoric, blev Bitzer rost for at forny retorikken og den retoriske analyse, men også kritiseret for en determinisme som fratager taleren selvstændig handlingsevne og dermed etisk ansvar. Artiklen blev dog hurtigt en klassiker som både forskere og studenter måtte forholde sig til. I sin Introduction to Rhetorical Theory kaldte Gerard A. Hauser artiklen for “a pioneer essay” og behandlede den i et eget kapitel hvori han roste Bitzers forståelse af den retoriske situation. Hauser mente at Bitzers synsvinkel bedre end nogen tidligere formår at indfange det komplekse samspil mellem de faktorer som afføder retoriske henvendelser og former disse henvendelsers udvikling og endelige udtryk.\nBitzers tekst var med til at bane vejen for den retoriske genreanalyse – generic criticism – specielt gennem bemærkningene om at der “dag efter dag, år efter år, opstår sammenlignelige situationer, situationer som foranlediger sammenlignelige responser; heraf fødes retoriske former, og en særlig terminologi, sprogbrug og stil etableres”. Med artiklen Generic constraints and the Rhetorical Situation (1973) var Kathleen Hall Jamieson den første som sammenbandt Bitzers retorikforståelse med genreanalysen, hvorved genreanalysen fik et situationelt grundlag som siden er fastholdt både i Bernard L. Brock & Robert L. Scotts Methods of Rhetorical Criticism (1980)1 og i Sonja K. Foss’ Rhetorical Criticism. Exploration and Practice (1996)2.\nThe rhetorical situation blev publiceret i en periode hvor amerikanske retorikforskere for alvor var begyndt at forlade de traditionelle neo-aristoteliske studier af enkelte taler og for længst udåndede talere. Nu så forskerne mindre på effekt og lavede flere samtidsorienterede studier af bevægelser og emner som ‘black power rhetoric’ og ‘the rhetoric of confrontation’. En del af æren for denne nye drejning i den retoriske analyse kan tilskrives Rhetorical Criticism. A study in Method som udkom første gang i 1965 og var skrevet af Bitzers kollega på University of Wisconsin-Madison, Edwin Black. Med sin kritik af neo-aristotelismen og i forsøget på at udpege en ny kritisk retning var Black den første som brugte begrebet genreanalyse i retorisk sammenhæng. Med tre grundsætninger foregreb han tankerne i Bitzers retoriske situation: (1) En retoriker kan befinde sig i et begrænset antal situationer. (2) Der er et begrænset antal måder hvorpå en retoriker kan og vil respondere retorisk på enhver given situation. (3) Gennem historien vil genkomsten af en given situation bibringe den retoriske analytiker information om de mulige retoriske responser i situationen.\nBlacks udfald mod neo-aristotelismen var med til at frigøre den retoriske metode fra rigide fortolkninger af den klassiske tradition og pegede mod den mere samtidige og funktionelle tilgang som vi ikke kun finder i “Den retoriske situation”, men i næsten alle Bitzers tekster. Vi møder den for eksempel i The Prospect of Rhetoric (1971) som Bitzer og Black redigerede i fællesskab. Her skriver redaktørerne at deres hovedmål er:\nto develop an outline of rhetoric applicable to our own time. We conceive of rhetoric in the classical, and richest, sense – as the theory of investigation, decision and communication concerned particulary with practical, especially civic, affairs. Our central aims, then, were to revitalize a humanistic discipline as a modern method of problem-solving and decision-making.3\nBlack og Bitzer bygger på det klassiske retoriske fundament, men fokuserer på de overordnede pragmatiske, offentlige og politiske aspekter som har relvans for samtiden. Det ses også i Bitzers nyere tekster som Rhetoric and Public knowledge (1978), Functional Communication (1980) samt Political Rhetoric (1981) og Rhetorical Public Communication (1987) som alle i et funktionelt perspektiv behandler problemstillinger om offentlig kommunikation i forhold til begreber som handling, viden og sandhed.\nEfter publiceringen af The Rhetorical Situation noterer professor Richard L. Larson (1970) i et senere nummer af Rhetoric and Philosophy med tilfredshed at man nu med Bitzer kan skelne mere behændigt mellem retorisk og ikke-retorisk diskurs og med større præcision kan beskrive hvordan retorik opstår og vurdere en retorisk diskurs’ succes. For Larson er denne skelnen dog ikke uproblematisk, da Bitzers definition af retorisk diskurs er så omfattende at den ville inkludere et brev til mælkemanden fordi det er en respons på et påtrængende problem, nemlig manglen på mælk. Desuden må der forekomme mindst en tredie kategori, nemlig diskurs som er ment at være retorisk, men som viser sig ikke at være det fordi den ikke kan afhjælpe det påtrængende problem.\nDaværende director of Rhetoric and Public Adress ved University of Akron, Arthur B. Miller, kritiserende i 1972 Bitzers position for at være for deterministisk fordi den fastlåser det påtrængende problem til et bestemt punkt i tid og sted, og fordi Bitzer hævder at dette påtrængende problem inden for grænserne af situationens såkaldte tvingende omstændigheder (constraints) dikterer hvad taleren skal sige. Miller tilskriver taleren en højere grad af frihed til at handle og skabe, og hævder at inden for de grænser det påtrængende problem sætter, afhænger det afgørende påtrængende problem af de tvingende omstændigheder i det individ som opfatter problemet. Det påtrængende problems endelige beskaffenhed er den konklusion som det opfattende individ drager.4\nEt af de mest kritiske udfald mod Bitzers artikel kom fra daværende doktor-stipendiat Richard E. Vatz. Hvor Bitzer siger at retorik er situationel, siger Vatz at situationer er retoriske, hvor Bitzer mener at det er situationen som kontrollerer den retoriske respons, mener Vatz at retorikken kontrollerer situationens respons. Hvor Bitzer hævder at retorisk diskurs får sin karakter-som-retorik fra situationen som afføder den, mener Vatz at situationer opnår deres karakter fra den omkringliggende retorik som skaber dem.\nVatz angiber Bitzer for at besidde en platonisk verdensanskuelse, fordi han beskriver den retoriske situation som en objektiv og virkelig eksisterende hændelse med en egen indre mening. Sådan forholder det sig imidlertid ikke, mener Vatz. Vi erfarer nemlig realiter og hændelser gennem vores egen og andres formidling af dem. Situationer og kontekster er uendelige og uafgrænsede, og deres mening viser sig ikke i sig selv. Vi må vælge hvilke hændelser eller udsnit af verden vi ønsker at kommunikere, og så må vi oversætte den valgte information til mening som kan kommunikeres. For Vatz var det ikke, som Bitzer hævder, så meget selve drabet på Kennedy der vakte befolkningens frygt, det var snarere den retorik hændelsen affødte. I modsætning til Bitzer rummer Vatzs synspunkter en mere relativistisk, eller klassisk sofistisk, verdensanskuelse hvor retorikeren og sproget i højere grad er skabende kræfter. Et verdensbillede som vi i dag genkender hos mange postmodernister, og som er blevet refereret til som “intersubjektiv” og “processuel”5.\nKritikken af Bitzer er i sig selv et bevis på at hans artikel rummer overvejelser som er både vigtige og nyttige for retorikken; det er tanker som retorikere er tvunget til at forholde sig til hvis de ønsker en grundlæggende forståelse af retorik. Der er derfor ingen tvivl om at Bitzer med Den retoriske situation har skabt en klassiker.\nBitzer, Lloyd F. & Edwin Black, red. (1971): The Prospect of Rhetoric: Report of the National Developmental Project. Prentice-Hall, Engelwood Cliffs, N.J.\nBitzer, Lloyd F. (1978): “Rhetoric and public knowledge”. Side 67-93 i Don M. Burks (red.) Rhetoric, philosophy and literature: An exploration. Purdue University Press, West Lafayette.\nBitzer, Lloyd F. (1980): “Functional Communication: A Situational perspective “. Side 21-38 i Eugene E. White (red.) Rhetoric in Transition: Studies in the Nature and Uses of Rhetoric. Pennsylvania State University Press, Pennsylvania.\nBitzer, Lloyd F. (1981): “Political Rhetoric”. Side 225-248 i Dan D. Nimmo & K.R. Sanders (red.) Handbook of Political Communication. Sage\nBitzer, Lloyd F. (1987): “Rhetorical Public Communication”. Side 425-428 i Critical Studies in Mass Communication 4, December.\nBlack, Edwin (1965, 1978): Rhetorical Critisism. A Study in Method. University of Wisconsin Press, Madison, Wisconsin.\nBrock, Bernard L. & Robert L Scott (1980) (red): Methods of Rhetorical Critisism. Wayne State University Press, Detroit.\nBrummet, Barry (1976): “Some Implications of ‘process’ or ‘intersubjetivity’: Postmodern Rhetoric”. Side 21-51 i Philosophy and Rhetoric, Vol. 9, No 1.\nFoss, Sonja K. (1996): Rhetorical Critisism. Exploration & Practice. Second Edition. Waveland Press, Inc, Prospect Heights, Illinois.\nJamieson, Kathleen Hall (1973): ”Generic constraints and the rhetorical situation”. Side 162-170 i Philosophy and Rhetoric,Vol. 6.\nHauser, Gerard A. (1986): Introduction to Rhetorical Theory.\nLarson, Richard L. (1970): “Lloyd F. Bitzers ‘Rhetorical Situation’”. Side 165-168 i Philosophy and Rhetoric, No. 3.\nMiller, Arthur B. (1972): “Rhetorical Exigence”. Side 111-118 i Philosophy and Rhetoric, Vol. 5, No. 2\nVatz, Richard E. (1973): “The Myth of the Rhetorical Situation”. Side 154-161 i Philosophy and Rhetoric, Vol 6, No. 3.\n1 Brock & Scott, side 394ff.\n2 Foss, side 228.\n3 Bitzer & Black, side 237\n4 Miller, side 112.\n5 For en moderne beskrivelse af de to syn og forsvar af den “intersubjektive” eller “processuelle” anskuelse – se Brummet.\nHvis nogen siger: “Dette er en farlig situation”, tyder hans ord på tilstedeværelsen af hændelser, personer eller genstande som truer ham selv, andre eller noget af værdi. Hvis nogen bemærker: “Jeg befinder mig i en pinlig situation”, indebærer også denne udtalelse bestemte situationelle karakteristika. Fortæller nogen at han på et tidspunkt har befundet sig i en etisk situation, forstår vi at han sikkert enten overvejede eller valgte at udføre bestemte handlinger ud fra pligtfølelse eller fordi han besindede sig på det Gode. Der gives med andre ord omstændigheder som er strukturerede på den ene eller anden måde, og som vi betegner som etiske, farlige eller pinlige. Hvilke karakteristika er da underforstået når man taler om ‘den retoriske situation’ – den kontekst hvori talere eller skribenter skaber retorisk diskurs? Måske virker spørgsmålet forvirrende fordi ‘situation’ ikke er et standardudtryk i retorisk teori. ‘Publikum’ er et standardudtryk, det samme er ‘taler’, ‘emne’, ‘anledning’ og ‘tale’. Hvis jeg spurgte: “Hvad er et retorisk publikum?” eller “Hvad er et retorisk emne?” – så ville læseren forstå mit spørgsmål.\nNår jeg spørger: “Hvad er en retorisk situation?”, søger jeg at forstå beskaffenheden af de kontekster hvori talere og skribenter skaber retorisk diskurs: Hvordan skal de beskrives? Hvad er deres karakteristika? Hvorfor og hvordan fører de til at retorik opstår? En videnskabsmand kunne tilsvarende finde på at spørge: “Hvad er det karakteristiske for situationer som inspirerer til videnskabelig tænkning?” En filosof kunne spørge: “Hvad er beskaffenheden af situationen hvori en filosof ‘bedriver’ filosofi’?” Og en litteraturvidenskabsmand kunne spørge: “Hvordan skal vi beskrive den kontekst hvori poesi undfanges?”\nTilstedeværelsen af en retorisk diskurs vidner indlysende nok om tilstedeværelsen af en retorisk situation. Uafhængighedserklæringen, Lincolns Gettysburg-tale, Churchils tale ved Dunkirk og John F. Kennedys tiltrædelsestale er alle klare eksempler på retorik og vidnesbyrd om tilstedeværelsen af en situation. Men selvom eksistensen af en retorisk henvendelse er et pålideligt tegn på eksistensen af en situation, følger det dog ikke heraf at en situation kun eksisterer når der eksisterer en henvendelse.\nVi kan nok alle huske et bestemt tidspunkt og sted hvor vi havde mulighed for at ytre os om et vigtigt anliggende, og hvor vi – da muligheden var passeret – i tankerne formulerede det vi burde have sagt i situationen. Det er indlysende at situationer ikke altid har følgeskab af diskurser. Vi bør heller ikke antage at en retorisk diskurs fremkalder situationen; det er tværtimod situationen som fremkalder diskursen.\nClement Attlee sagde engang at Winston Churchill altid var på udkig efter “his finest hours”. Det er værd at bemærke at Churchill fandt dem – krisesituationerne – og reageredepå dem.\nIngen toneangivende teoretiker har gennemgribende behandlet den retoriske situation som et særligt emne inden for retorisk teori, og mange overser den. De retorikere som diskuterer situationen, gør det indirekte – for eksempel Aristoteles som i sin behandling af talegenrerne føres ind i overvejelser om situationen. Ingen har, så vidt jeg ved, spurgt til den retoriske situations væsen. Retorikere har i stedet spurgt: “Hvad er fremgangsmåden, når taleren skaber og præsenterer sin tale? Hvad er den retoriske diskurs’ væsen?” Hvilke former for interaktion forekommer der mellem taler, publikum, emne og lejlighed? De spørgsmål som udløser retoriske teoridannelser, fokuserer typisk på talerens metode eller på selve talen, snarere end på den situation som inviterer taleren til at bruge metoden og skabe talen. Derfor karakteriserer og skelner retorikere mellem talegenrerne (forensisk, deliberativ, epideiktisk); de behandler emner, bevismidler, argumentationsprincipper, etiske og emotionelle overbevisningsstrategier, talens dele og disse deles funktioner, stilkvaliteter og talefigurer. De dækker mere eller mindre det samme materiale, de formelle aspekter af den retoriske metode og diskurs, hvad enten de fokuserer på metode, produkt eller proces. Selvom betragtninger over situationen er implicit i nogle retoriske teorier, er der ingen som eksplicit behandler situationens formelle aspekter.\nJeg håber at have tydeliggjort at det ikke er hen i vejret at stille spørgsmålet: “Hvad er en retorisk situation?” I det følgende vil jeg fremsætte en del af en teori om den retoriske situation. Denne artikel bør derfor forstås som et forsøg på at genoplive det retoriske situationsbegreb; på i det mindste at tegne konturen af en passende opfattelse af det, og på at etablere den retoriske situation som et styrende og fundamentalt anliggende for retorisk teori.\nDet synes indlysende at retorik er situationel. Hermed mener jeg ikke blot at det at forstå en tale afhænger af om man forstår den betydningsgivende kontekst hvori talen befinder sig. I realiteten er ingen ytring fuldstændig forståelig med mindre man både forstår betydningskonteksten og ytringen; dette gælder både retoriske og ikke-retoriske ytringer. Betydningskontekst er en generel betingelse for menneskelig kommunikation, og er ikke synonym med den retoriske situation.\nJeg mener heller ikke blot at retorik forekommer inden for de rammer som skabes af interaktionen mellem taler, tilhørere, emne og kommunikativt formål. Dette ville være for generelt, eftersom mange slags ytringer – filosofiske, videnskabelige, poetiske og retoriske – forekommer inden for sådanne rammer.\nJeg vil heller ikke sætte lighedstegn mellem den retoriske situation og den persuasive situation som eksisterer når man ved talens brug kan ændre modtagernes holdninger eller handlinger. Enhver modtager kan til enhver tid ændres på en eller anden måde med talens brug. At tale om den persuasive situation er alt for generelt.\nEndelig mener jeg ikke at en retorisk diskurs skal være forankret i en historisk kontekst, på samme måde som et træ skal være rodfæstet i jorden. Et træ får ikke sine egenskaber-som-træ fra jorden; men den retoriske diskurs, vil jeg hævde, får sine egenskaber-som-retorisk fra situationen som afføder den. Retoriske produkter tilhører den klasse af ting som får deres egenskaber fra omstændighederne i den historiske kontekst som de forekommer i. Et retorisk produkt minder mere om en moralsk handling end om et træ. En handling er moralsk fordi den er en handling som udføres i en bestemt slags situation; på samme måde er et produkt retorisk fordi det er en respons på en bestemt slags situation.\nFor at afklare retorik-som-essentielt-forbundet-til-situationen bør vi anerkende et synspunkt som er trivielt, men fundamentalt: Et retorisk produkt er pragmatisk; det opstår ikke for sin egen skyld. Dets funktion er i sidste ende at frembringe handling eller forandring i verden; det udfører en eller anden opgave. Kort sagt er retorik en måde at ændre virkeligheden på, ikke ved direkte at overføre energi til objekter, men ved at skabe diskurser som ændrer virkeligheden gennem formidlingen af tanke og handling. Taleren ændrer virkeligheden ved at frembringe diskurs af en sådan karakter at den gør modtagerne så engagerede at de i tanke og handling bliver formidlere af forandring. Således forstået er retorik altid persuasiv.\nAt sige at retorisk diskurs opstår for at skabe forandring, er dog alt for generelt. Vi er nødt til at forstå at den enkelte diskurs opstår fordi nogle bestemte forhold eller en bestemt situation indbyder til at der siges noget. Bronislaw Malinowski henviser netop til denne type situation i sin diskussion af primitiv sprogbrug som han mener er essentielt pragmatisk og “indlejret i situationen”. Han beskriver en gruppe fiskere på Trobriand-øerne (the Trobriand Islands) hvis funktionelle sprogbrug finder sted i en “situationel kontekst”:\nKanoerne glider langsomt og lydløst frem, staget af mænd som er specielt dygtige til dette job og altid bruges til det. Andre eksperter som kender lagunens bund … er på udkig efter fisk. … De bruger vante tegn, lyde eller ord. Undertiden er det nødvendigt at sige en sætning fuld af tekniske referencer til lagunens render eller banker; af og til et indforstået råb. … En kommando høres hér og dér, et teknisk udtryk eller en forklaring tjener til at samstemme deres adfærd med de andres. … Så følger en livlig scene, fuld af bevægelse, og nu da fiskene er i deres magt, taler fiskerne højt og giver deres følelser frit løb. Det flyver med korte træffende udråb som måske kunne oversættes til: “Hal ind!”, “lad gå!”, “drej mere!”, “løft nettet!”.\nI hele denne scene “er hver ytring essentielt bundet til situationens kontekst og til fangstens fomål … Strukturen i alt dette sproglige materiale er uløselig blandet med og afhængig af den aktivitet hvori ytringerne er indlejret”. Senere bemærker vor iagttager: “I dets primitive brug fungerer sproget som et bindeled i fællesmenneskelig aktivitet, som en del af den menneskelige adfærd. Sproget er en måde at handle på og ikke et tankens redskab”.\nDisse udtalelser om primitivt sprog og ‘situationens kontekst’ giver os en foreløbig model for den retoriske situation. Lad os betragte den retoriske situation som en naturlig kontekst af personer, hændelser, genstande, relationer og et påtrængende problem (exigence) som meget stærkt inviterer til at der siges noget. Denne inviterede ytring er en naturlig del af situationen, den er i mange tilfælde nødvendig for at fuldende den situationelle aktivitet, og det er gennem sin tagen del i situationen at ytringen opnår sin betydning og sin retoriske karakter. I Malinowskis eksempel er situationen fisketuren – som består af genstande, personer, hændelser og relationer – og det styrende påtrængende problem er fisketurens succes. Situationen dikterer typen af observationer som skal gøres, den dikterer de betydningsbærende fysiske og verbale reaktioner; og – må vi indrømme – den indsnævrer valgmulighederne af hvilke ord som kan ytres, på samme måde som den indsnævrer valgmulighederne af de fysiske handlinger som skal til for at padle i kanoerne og kaste nettene. De verbale responser på de krav som situationen stiller, er helt klart lige så funktionelle og nødvendige som de fysiske reaktioner.\nTraditionelle retoriske teorier har selvfølgelig ikke beskæftiget sig med den slags primitive ytringer som Malinowski beskriver (“stop her!”, “kast nettene!”, “kom nærmere!”), men med større taleenheder som lettere kan anskues efter talekunstens principper og metoder. Forskellen mellem talekunst og primitive ytringer er dog ikke en forskel i funktion. Fiskernes ytringer er lige så funktionelle og situationelle som mere indlysende eksempler på retorisk diskurs. Idet fiskernes leder både er opmærksom på turens traditioner og på kendsgerningerne for næsen af sig, føler han sig forpligtiget til at tale på et givent tidspunkt – til at give en kommando eller en oplysning, at rose eller dadle – til at reagere passende på situationen. Typiske eksempler på talekunst udviser de samme karaktertræk: Ciceros tale imod Catalina blev fremkaldt af en bestemt enhed af personer, hændelser, genstande og relationer, og af et så påtrængende problem at det fremstod som en bydende igangsætter. Talerne i Senatet tre dage efter mordet på USAs præsident var faktisk påkrævet af situationen. Så kontrollerende er situationen at vi bør betragte den som selve grundlaget for retorisk aktivitet, hvad enten denne aktivitet er primitiv og blot kun producerer enkle ytringer, eller den er efter alle kunstens regler og producerer Abraham Lincolns Gettysburg-tale.\nAt sige at retorik er situationel, betyder derfor at: (1) Retorisk diskurs opstår som en respons på en situation, på samme måde som et svar opstår som en respons på et spørgsmål, eller en løsning opstår som respons på et problem. (2) En tale får retorisk betydning af situationen, præcis som en ytring får sin betydning som svar eller som løsning af spørgsmålet eller problemet. (3) Der må eksistere en retorisk situation som en nødvendig betingelse for en retorisk diskurs, præcis som der må eksistere et spørgsmål som en nødvendig betingelse for et svar. (4) Mange spørgsmål forbliver ubesvarede og mange problemer forbliver uløste. På samme måde kan mange retoriske situationer modnes og gå i opløsning uden at afføde retoriske ytringer. (5) En situation er retorisk for så vidt som den har behov for og inviterer til en diskurs som er i stand til at interagere med situationen og derved ændre dens virkelighed. (6) Diskursen er retorisk for så vidt som den fungerer (eller søger at fungere) som en passende respons på en situation som behøver og inviterer den. (7) Endelig kontrollerer situationen den retoriske respons på samme måde som spørgsmålet kontrollerer svaret og problemet kontrollerer løsningen. Det er hverken taleren eller den persuasive intention, men derimod situationen, som er den retoriske aktivitets kilde og grundlag – og, bør jeg tilføje, grundlaget for den retoriske analyse.\nLad os nu præcisere situationens væsen ved at fremlægge en formel definition og ved at undersøge dens konstituerende elementer. Den retoriske situation kan defineres som en sammensat enhed af personer, hændelser, genstande og relationer som udgør et faktisk eller potentielt påtrængende problem (exigence) som helt eller delvist kan afhjælpes hvis den diskurs som indføres i situationen kan fremtvinge menneskelig beslutning eller handling i en sådan grad at det påtrængende problem afhjælpes væsentligt. Forud for udarbejdelsen og fremførelsen af diskursen er der i enhver retorisk situation tre konstituerende elementer: det første er det påtrængende problem (exigence), det andet og det tredje er elementer i den sammensatte enhed, nemlig publikum (audience) som skal føres til beslutning og handling, og de tvingende omstændigheder (constraints) som påvirker taleren og som kan gøres gældende over for publikum.\nEthvert påtrængende problem er en ufuldkommenhed som presser sig på; det er en fejl, en hindring, noget som venter på at blive gjort, noget som ikke er som det burde være. I næsten enhver slags kontekst vil der være adskillige påtrængende problemer, men ikke alle er elementer i en retorisk situation – ikke alle er retoriske problemer. Et påtrængende problem som ikke kan løses, er ikke retorisk; alt hvad der følger af nødvendighed og som ikke kan forandres – for eksempel død, vinter og visse naturkatastrofer – er med sikkerhed påtrængende problemer, men de er ikke retoriske. Et påtrængende problem som kun kan afhjælpes med andre midler end diskurs, er heller ikke retorisk. Problemet er ikke retorisk hvis dets forandring blot kræver at man selv løser det eller anvender et redskab, men hverken kræver eller inviterer til at det afhjælpes af diskurs. Et påtrængende problem er retorisk når det kan ændres til det bedre, og når denne positive forandring kræver en diskurs eller kan assisteres af en diskurs. Hvis for eksempel en persons handlinger skader andre, og hvis personens handlinger udelukkende kan ændres ved at tiltale ham, da er det påtrængende problem – hans skadelige handlinger – umiskendeligt retorisk. Luftforureningen er også et retorisk problem, fordi dets positive afhjælpning – begrænsningen af forureningen – stærkt inviterer til, ved talens hjælp, at fremkalde offentlig bevidsthed, forargelse og den rette handling. Talere møder ofte påtrængende problemer som unddrager sig en let klassifikation fordi der ikke er tilstrækkelige oplysninger til at foretage en præcis analyse og sikker vurdering – problemerne kan være retoriske, men det er ikke sikkert at de er det. En advokat hvis klient er blevet dømt, kan have en sikker formodning om at en højere retsinstans vil afvise hans appel om at omstøde dommen, men fordi sagen er usikker – fordi problemet kan være retorisk – vælger han at appellere dommen. I dette og i lignende tilfælde hvor problemet er ubestemmeligt, hviler talerens beslutning om at tale hovedsageligt på det presserende i problemet, på sandsynligheden for at problemet er retorisk.\nI enhver retorisk situation er der mindst ét kontrollerende problem som fungerer som det organiserende princip: det fastsætter hvilket publikum taleren skal henvende sig til og hvilken forandring der skal opnås. Det påtrængende problem kan opfattes mere eller mindre klart af taleren eller personerne i situationen; det kan forekomme meget påtrængende eller kun lidt påtrængende, alt afhængig af hvor klartskuende de er og af graden af deres interesse i det. Problemet kan være virkeligt eller indbildt i forhold til sagens kendsgerninger; det kan være vigtigt eller trivielt; det kan være af en sådan art at diskursen helt kan fjerne det, eller det kan blive ved med at eksistere på trods af gentagne forsøg på at fjerne eller forandre det; det kan være fuldstændig velkendt – et af de problemer som vi jævnligt står over for – eller det kan være fuldstændigt nyt og enestående. Når problemet opfattes, og når det er stærkt og vigtigt, da tvinger det tanke og handling hos personen som opfatter det, og som muligvis vil reagere retorisk hvis han er i stand til det.\nDet andet konstituerende element i den retoriske situation er publikum. Eftersom retoriske henvendelser skaber forandring ved at påvirke beslutninger og handlinger hos personer som fungerer som formidlere af forandring, så kræver retorik altid et publikum – selv i de tilfælde hvor en person bruger sig selv eller en forestillet bevidsthed som publikum. Det er også indlysende at et retorisk publikum må adskilles fra en skare af tilfældige tilhørere eller læsere: ret beset består et retorisk publikum udelukkende af de personer som kan påvirkes af diskursen og som kan at formidle forandringen.\nHverken videnskabelig eller poetisk diskurs kræver et publikum på samme måde. I virkeligheden kræver ingen af disse diskurser et publikum for at nå deres mål. Videnskabsmanden kan skabe en diskurs som udtrykker eller afføder viden uden at involvere en anden person, og digterens kreative mål er nået når værket er skrevet. Det er selvfølgelig rigtigt at videnskabsmanden og digteren præsenterer deres arbejder for et publikum, men deres publikum er ikke nødvendigvis retorisk. Det videnskabelige publikum består af personer som er i stand til at modtage viden, og det poetiske publikum består af personer som er i stand til at deltage i de æstetiske oplevelser poesi skaber. Men det retoriske publikum skal være i stand til at fungere som formidlere af den forandring som diskursen søger at skabe.\nUd over det påtrængende problem og publikum indeholder enhver retorisk situation nogle tvingende omstændigheder som udgøres af de personer, hændelser, genstande og relationer som er dele af situationen fordi de har magt til at afgrænse og fremtvinge de beslutninger og handlinger som er nødvendige for at afhjælpe det påtrængende problem. Almindelige kilder til tvingende omstændigheder kan være tro, holdninger, dokumenter, kendsgerninger, traditioner, billeder, forestillinger, interesser, motiver og lignende. Og når taleren træder ind i situationen, udnytter han ikke alene situationens tvingende omstændigheder, men bibringer også andre vigtige tvingende omstændigheder – for eksempel sin personlige karakter, sine logiske bevismidler og sin stil. Der er to hovedtyper af tvingende omstændigheder:\n(1) dem som stammer fra eller styres af taleren og hans metode (Aristoteles kaldte disse for “fagmæssige bevismidler”; entechnoi), og\n(2) de andre situationsbundne omstændigheder som kan være virksomme (Aristoteles’ “ikke-faglige bevismidler”; atechnoi). Begge typer skal opdeles for at skille de tvingende omstændigheder som er passende, fra dem som er upassende.\nDisse tre konstituerende elementer – det påtrængende problem, publikum, de tvingende omstændigheder – indbefatter alt relevant i en retorisk situation. Når taleren, inviteret af situationen, træder ind i den og skaber og fremfører sin diskurs, så bliver både han selv og hans tale nye konstituerende elementer.\nJeg har groft skitseret en opfattelse af den retoriske situation og diskuteret dens elementer. Det følgende er generelle træk eller karakteristika.\n1. Retorisk diskurs fremkaldes af situationen; situationen, som retoren opfatter den, bliver en invitation til at skabe og fremføre diskursen. De mest indlysende eksempler på talt eller skreven retorik er stærkt inviteret til\n– ofte påkrævet. Den situation som mordet på præsident Kennedy affødte, var i så høj grad struktureret og tvingende at man næsten med sikkerhed kunne forudsige de efterfølgende diskursers typer og temaer. Med de første rapporter om mordet opstod der straks et højst presserende behov for information; som svar skabte journalister hundredvis af meddelelser. Da situationen senere ændrede sig, opstod der andre påtrængende problemer: De groteske begivenheder i Dallas måtte forklares; det var nødvendigt at lovprise den døde præsident; offentligheden måtte forsikres om at overdragelsen af regeringsmagten ville foregå på behørig vis. Disse meddelelser var ikke tilfældige, indholdsløse præstationer. Den historiske situation var så tvingende og tydelig at responserne næsten blev skabt af nødvendighed. De forskellige responser – nyhedsreportagerne, forklaringerne, lovprisningerne – interagerede med situationen og modificerede de mange påtrængende problemer på positiv vis. Situationens magt må da være indlysende når man kan forudsige arten af de diskurser som vil opstå. Hvordan kan dette fænomen ellers forklares? Man kan ikke sige at situationen bestemmes af talerens intention, for i dette tilfælde blev talerens intentioner bestemt af situationen. Man kan heller ikke sige at den retoriske handling ganske enkelt var talerens svar på publikums krav eller forventninger, for også publikums forventninger var stemt efter den tragiske historiske kendsgerning. Vi må også erkende at der opstod utallige lovtaler om John F. Kennedy, som aldrig nåede et publikum; de blev arkiveret, skrevet ind i dagbøger eller skabt i tanken.\nI modsætning hertil kan man forestille sig en person som bruger sin tid på at skrive lovtaler om mænd og kvinder som aldrig har eksisteret: disse taler imødekommer ingen retoriske situationer; de fremkaldes ikke af virkelige begivenheder, men af skribentens egen forestillingsverden. Talerne fremviser muligvis formelle træk vi betragter som retoriske – for eksempel etiske og emotionelle appelformer samt stilistiske mønstre. Det er endog tænkeligt at en af disse fiktive lovtaler virker persuasivt på nogen. Alligevel er ingen af dem retoriske, med mindre en af dem gennem besynderlige omstændigheder ved en tilfældighed skulle passe til en situation. Hverken tilstedeværelsen af formelle træk i talen eller dens persuasive effekt på en læser eller tilhører kan betragtes som troværdige tegn på en retorisk diskurs: en tale er retorisk når den er en respons på en retorisk situation.\n2. Selvom en retorisk situation inviterer til en respons, inviterer den naturligvis ikke til en hvilken som helst respons. Derfor er det andet særkende ved den retoriske situation at den inviterer til en passende respons, en respons som passer til situationen. Lincolns Gettysburg-tale var en særdeles passende respons på de relevante træk i den historiske kontekst som inviterede til talens opståen og gav den retorisk betydning. Lad os et øjeblik forestille os Lincolns Gettysburg-tale fuldstændig løsrevet fra dens situation, som om den eksisterede for os uafhængigt af enhver retorisk kontekst. Som en diskurs der ikke ‘passer til’ nogen retorisk situation, bliver den enten til poesi eller deklamation uden nogen retorisk betydning. I virkeligheden, derimod, bliver Lincolns Gettysburg-tale ved med at have en dybtgående retorisk værdi, netop fordi nogle af trækkene ved Gettysburg-situationen varer ved; og talen bliver ved med at interagere med situationen og ændre den.\nLad os se på et andet eksempel. I en bestemt uge i præsidentkampagnen 1964 var tre begivenheder af national og international betydning lige ved at overskygge valgkampagnen: Khrustjov blev pludseligt afsat, Kina sprængte en atombombe, og i England blev de Konservative slået af Labour. Enhver retorikstuderende ville have væddet på at præsident Johnson i en større tale ville tale om betydningen af disse begivenheder, og det gjorde han. Hans respons på den situation som begivenhederne affødte, var passende. Men tænk hvis præsidenten ikke havde behandlet disse begivenheder og deres betydning, men i stedet havde talt om nationalbudgettet, eller hvis han havde fortalt barndomsminder fra sin barndom på en gård i Texas? Da ville en retoriker med rette have sagt: “Han skød forbi målet; hans tale passede ikke til situationen, han talte ikke om de mest presserende emner – ugens tre afgørende begivenheder skabte en retorisk situation som krævede en respons, og det lykkedes ham ikke at give den rette”.\n3. Hvis der er fornuft i at sige at situationen inviterer til en ‘passende’ respons, så må situationen på en eller anden måde foreskrive den respons som passer. At sige at en retorisk respons passer til en situation, er det samme som at sige at den opfylder de krav som situationen sætter. En situation som er stærk og klar, dikterer responsens formål, tema, indhold og stil. Almindeligvis kræver indsættelsen af en amerikansk præsident en tale som handler om nationens formål, de centrale nationale og internationale problemer, forsoningen af stridende parter, og den kræver en stiltone der er præget af værdighed. Denne lejlighed vidner om situationens magt til at fremtvinge en passende respons. Metaforisk kan man sige at enhver situation udstikker forskrifterne for sin egen passende respons; taleren kan så læse foreskrifterne mere eller mindre præcist.\n4. Det påtrængende problem og den sammensatte enhed af personer, genstande, hændelser og relationer som genererer retorisk diskurs, er placeret i virkeligheden. De er objektive og offentligt observérbare historiske kendsgerninger i vores erfaringsverden, og kan derfor granskes af en iagttager eller analytiker som er opmærksom på dem. At kalde situationen for objektiv, offentligt observérbar og historisk betyder at den er virkelig eller ægte – at vores kritiske undersøgelser vil bekræfte dens eksistens. Virkelige retoriske situationer skal adskilles fra sofistiske hvori for eksempel et opdigtet påtrængende problem hævdes at være virkeligt. De skal adskilles fra falske situationer hvor der optræder eller påstås at optræde konstituerende elementer som er et resultat af fejltagelser eller uvidenhed. Endelig skal de adskilles fra fantasier hvor det påtrængende problem, publikummet og de tvingende omstændigheder alle kan være indbildte forestillinger når fantasien får frit løb.\nDen virkelige retoriske situation skal adskilles fra den fiktive retoriske situation. Det kan uden tvivl være påkrævet i en fiktiv retorisk situation, som en roman eller et drama, at en person taler. Men her er situationen skabt af fortællingen selv, og talen er derfor ikke ægte retorisk, selvom den isoleret set fuldstændig ligner en retstale eller en politisk tale. Den er virkelighedstro takket være den fiktive kontekst. Men situationen er ikke virkelig, den har ikke rod i historien, og hverken den fiktive situation eller den tale som den afføder, er retoriske. Vi bør dog bemærke at den fiktive retoriske diskurs i et drama eller en roman kan blive ægte retorisk uden for den fiktive kontekst – hvis der findes en virkelig situation hvortil diskursen er en retorisk respons. Selve stykket eller romanen kan naturligvis også opfattes som en retorisk respons i poetisk form.\n5. Retoriske situationer opviser strukturer som er simple eller komplekse og mere eller mindre velordnede. En situations struktur er simpel, når der er forholdsvis få elementer som skal bringes til at interagere. Fisketuren er et godt eksempel – der er et klart og ligetil forhold mellem ytringerne, publikum, de tvingende omstændigheder og det påtrængende problem. Franklin D. Roosevelts korte krigserklæringstale er et andet eksempel: talen er en respons på ét klart påtrængende problem som er forstået af ét stort publikum, og den altafgørende tvingende omstændighed er krigens nødvendighed. Omvendt er en situations struktur kompleks når mange elementer skal bringes til at interagere: I praktisk taget enhver politisk præsidentkampagne er der utallige komplekse retoriske situationer.\nEn situation er, uanset om den er simpel eller kompleks, enten stramt struktureret eller løst struktureret. Den er stramt struktureret når alle dens elementer er lokaliseret og gjort klar til den opgave der skal udføres. Malinowskis eksempel med fisketuren er en situation som er forholdsvis simpel og stramt struktureret; alt er tilrettelagt med henblik på opgaven som skal udføres. En almindelig retssag er et godt eksempel på en situation som er kompleks og stramt struktureret. Juryen er ikke et tilfældigt og spredt publikum, men et udvalgt og samlet. Juryen kender deres relationer til dommeren, loven, den anklagede og advokaterne; de får instrukser om hvad de skal lægge mærke til og hvad de skal se bort fra. Dommeren er på plads og forberedt; han kender nøjagtig sin relation til juryen, loven, advokaterne og den anklagede. Advokaterne kender det ultimative mål i deres sag, de ved hvad de skal bevise, de kender tilhørerne og kan let nå dem. Denne situation vil være endnu strammere struktureret hvis sagen er klar, beviserne afgørende og loven utvetydig. Lad os omvendt forestille os en kompleks, men løst struktureret, situation, nemlig William Lloyd Garrison som i by efter by prædiker for ophævelsen af slaveriet. Han leder faktisk efter et publikum og efter tvingende omstændigheder; og selv når han finder et publikum, kan han ikke vide om det er et ægte retorisk publikum – et som kan formidle forandring. Eller vi kan forestille os hvordan mange af vore dages borgerrettighedsforkæmpere har det; de kan ikke finde de tvingende omstændigheder og et retorisk publikum, og opgiver den retoriske diskurs til fordel for fysisk handling.\nKompleksitet eller mangel på sammenhæng kan svække situationers struktur. Grundene hertil kan være: (a) En enkel situation kan rumme adskillige påtrængende problemer; (b) Problemerne i den samme situation kan være uforenelige; (c) To eller flere samtidige retoriske situationer kan konkurrere om vores opmærksomhed, ligesom i visse parlamentariske debatter; (d) På et givent tidspunkt er de personer som udgør publikum i situation A, måske også publikum i situation B, C og D; (e) Det retoriske publikum kan være spredt, uoplyst om sine pligter og muligheder, eller det kan gå i opløsning; (f) De tvingende omstændigheder kan være begrænsede i antal og styrke, og de kan være uforenelige. Dette må være nok til at antyde hvad det er som svækker situationers strukturer.\n6. Endelig opstår retoriske situationer for så enten at modnes og forfalde eller modnes og vare ved – nogle varer øjensynligt evigt. Under alle omstændigheder vokser situationer og modnes; de udvikler sig lige til det tidspunkt hvor en retorisk diskurs vil være mest passende. I Malinowskis eksempel kommer der et tidspunkt i situationen hvor fiskernes leder bør sige: “Kast nettene ud”. I den situation som mordet på præsident Kennedy affødte, var der et tidspunkt for beskrivelser af scenen i Dallas, senere et tidspunkt for lovtaler. I politiske kampagner er der et tidspunkt til at finde på emner og et tidspunkt til at give svar på tiltale. I princippet udvikler enhver retorisk situation sig til et gunstigt tidspunkt for den passende retoriske respons. Efter dette øjeblik forfalder de fleste situationer. Vi har vel alle oplevet at skabe en retorisk respons, når det er for sent at fremføre den offentligt.\nPå den anden side er der situationer som varer ved; derfor er det muligt at have en samling ægte retorisk litteratur. Gettysburg-talen, Burkes tale til vælgerne i Bristol, Sokrates’ Forsvarstale – de er alle mere end historiske dokumenter, mere end tekstprøver til stil- eller argumentationsanalyse. De eksisterer som retoriske responser for os, fordi de netop taler til situationer som varer ved – som i en vis forstand er universelle.\nPå grund af tingenes natur eller på grund af konvention – eller begge dele – kommer nogle situationer igen. Retssalen er hjemsted for flere forskellige slags situationer som genererer anklagen, forsvaret og retsbelæringen. Dag efter dag, år efter år, opstår sammenlignelige situationer, situationer som foranlediger sammenlignelige responser; heraf fødes retoriske former, og en særlig terminologi, sprogbrug og stil etableres. Dette gælder også for den situation som inviterer til en præsidents tiltrædelsestale. Situationer dukker op på ny, og fordi vi oplever situationerne og deres retoriske respons, etableres der ikke alene en bestemt form for diskurs, men diskursen får efterhånden en egen kraft – selve traditionen har en tilbøjelighed til at fungere som en tvingende omstændighed for enhver ny respons i genren.\nI den bedste af alle verdener ville der muligvis findes kommunikation, men ikke retorik – eftersom der ikke ville opstå nogen påtrængende problemer. I vores virkelige verden vrimler det imidlertid med påtrængende retoriske problemer; verden inviterer virkelig til forandring – forandring som undfanges og udføres af menneskelige aktører der på en passende måde henvender sig til et publikum som kan formidle forandringen. Retorikkens praktiske berettigelse er analog til den naturvidenskabelige forsknings berettigelse: verden rummer ting som skal erfares, gåder som skal løses, kompleksiteter som skal forstås – heraf det praktiske behov for videnskabelig forskning og diskurs. På samme måde rummer verden ufuldkommenheder som kan afhjælpes gennem diskurs – heraf det praktiske behov for retorisk udforskning og diskurs. Som en disciplin er videnskabelig metode filosofisk retfærdiggjort for så vidt den tilvejebringer principper, begreber og fremgangsmåder hvormed vi kan erfare virkeligheden. På samme måde er retorikken filosofisk retfærdiggjort som en disciplin for så vidt den tilvejebringer principper, begreber og fremgangsmåder hvormed vi kan afstedkomme værdifulde ændringer i virkeligheden. Derfor adskiller retorikken sig fra det rent persuasive håndværk som – selvom det er et berettiget emne for videnskabelig undersøgelse – mangler filosofisk hjemmel for at være en praktisk disciplin.\n[:sv]Rette ord i rette tid[:]\n[:sv]I en artikkel fra 1968, som nå har fått status som klassiker, knytter Lloyd F. Bitzer retorisk...\nKategorierKlassikerTaggarconstraints, retorisk situation, situation\n← Föregående Föregående inlägg: Den offentliga kvinnan\nNästa → Nästa inlägg: Konsten att tala – konsten att säga\n1 Reply to “Den retoriske situation”\nPingback: Hvordan skape tillit - Magasinet Kairos


Deodorant mod kraftig svedlugt\nDeodorant mod kraftig svedlugt. Aluminiumklorid, roll-on, 60 ml\nSite map Aluminiumklorid, roll-on, 60 ml - Meddk Rigspolitiet advarer netshoppere. Svampe er en naturlig del mod kroppens balance, men af og til opstår en svampeinfektion, og så skal man gribe til behandling. Derfor tyer vi typisk til to typer hjælpemidler: Deodoranter og antiperspiranter. Chat med apotek Spørg kraftig om din medicin Chat direkte. Med Odaban får du en enestående og aktiv beskyttelse mod sved — døgnet rundt. Svedlugt får du: Man føler sig godt beskyttet hele dagen med Apotekets friske deodorant, men den er minutter om at tørre og deodorant desværre lidt af. Deodorant eller antiperspirant mod svedlugt? For at forebygge og hos lægen. Har du problemer med sved og kraftig svedlugt, bør du købe en antiperspirant. Aluminiumklorid liniment 20%. deo roll-on til kraftig sved. Aluminiumklorid liniment 20% deodorant t/ ekstra kraftig sved. Perspirex Strong Roll-on. Lægemiddel.\nDEODORANT MOD KRAFTIG SVEDLUGT - vitamin tyggetablet voksen. Vink farvel til svedlugt: Se, hvilke parfumefri deo’er der effektivt holder armhulerne lugtfri\nDeodorant mod kraftig svedlugt, dynamics nav kursus Produkter i kategorien\nPerspirex er en serie af antiperspiranter specielt udviklet til mennesker med behov for en ekstra effektiv antiperspirant. Vi sveder alle forskelligt. Nogle sveder meget under armene hver dag, andre synes de er generet af svedlugt under armene en gang i mellem. Derfor har vi udviklet forskellige effektive antiperspiranter for at kunne dække dit personlige behov og give dig en sikker beskyttelse mod sved og svedlugt til enhver situation. Forskellen på en almindelig deodorant og en antiperspirant er, at mens Med Odaban får du en enestående og aktiv beskyttelse mod sved – døgnet rundt. jul Log ind på PLUS og få eksperternes nyttige råd, så du kan mindske den grimme svedlugt. Vi har desuden testet otte deodoranter. To til mænd. Sådan undgår du svedlugt. Vand, sæbe og deodorant er den nemme opskrift på mod din svedlugt. Gode råd Har du problemer med sved og kraftig svedlugt, Author: Ved Apotekerforeningens Farmaceuter. Perspirex antiperspiranter giver dig sikker beskyttelse mod sved og svedlugt og med en eller din favorit deodorant oven kraftig sved og svedlugt. lindberg briller flensborg Vis kode. Læs mere og opret profil.\njul Log ind på PLUS og få eksperternes nyttige råd, så du kan mindske den grimme svedlugt. Vi har desuden testet otte deodoranter. To til mænd. Så er der nogle der kender nogle deodoranter mod kraftig svedlugt? Har researched mig frem til nogle deodoranter: ste.pemmlug.se[. nov Kan jeg bruge aluminiumklorid deodorant mod sved? Generelt kan man sige at aluminiumklorid er et kraftigt kemikalie at påføre på sin krop. Så er der nogle der kender nogle deodoranter mod kraftig svedlugt? Har researched mig frem til nogle deodoranter: ste.pemmlug.se[. nov Kan jeg bruge aluminiumklorid deodorant mod sved? Generelt kan man sige at aluminiumklorid er et kraftigt kemikalie at påføre på sin krop. Aluminiumklorid til kraftig armsved, fodsved og håndsved. Deodoranter Aluminiumklorid er et særdeles effektivt produkt mod kraftig sved, herunder armsved.\nDEODORANT MOD KRAFTIG SVEDLUGT - balloner med navnetryk. Vink farvel til svedlugt: Se, hvilke parfumefri deo’er der effektivt holder armhulerne lugtfri\nVåde pletter under armene, svedpletter på tøjet og den ubehagelige lugt, der følger med — vi kender det alle sammen, men hvad kan vi gøre ved det? Overdreven svedproduktion påvirker mange mennesker på daglig basis. Fællesnævneren for alle situationerne er, når vi bliver nervøse og derfor øger kroppen vores svedproduktion. Når uheldet er ude, er der heldigvis en række muligheder — og ikke mindst produkter, der kan hjælpe dig.\nDeodorant test deodorant mod kraftig svedlugt Forskellen på en almindelig deodorant og Med Odaban får du en enestående og aktiv beskyttelse mod som med sin nye teknologi eliminerer al din svedlugt i Author: Jesper Hvejsel. Effektiv deo mod sved Min søster bruger en krystal deodorant. Måske det var en ide? Det har jeg prøvet i en uge, men den fungerer ikke.\n4. jun At beskytte mod sved forårsaget af stressede situationer i op til 48 timer. Det får du: En mildt Velegnet til personer med kraftig svedproduktion. nov Hvis du vil ubehagelig svedlugt til livs, er en antiperspirant løsningen. Mange antiperspiranter lover beskyttelse mod svedlugt hele dagen. Intens 48H antiperspirant mod kraftig sved. Til mænd og kvinder med kraftig svedproduktion, som ønsker en langtidsvirkende og hudvenlig antiperspirant.\nVand, sæbe og deodorant er den nemme opskrift på forebyggelse af svedlugt. I særlige tilfælde kan du også få hjælp hos lægen. Både antiperspiranter og deodoranter kan forhindre svedlugt i en kortere eller længere tidsperiode og findes i flere forskellige former:. Har du problemer med sved og kraftig svedlugt, bør du købe en antiperspirant.\nSå er der nogle der kender nogle deodoranter mod kraftig svedlugt? Har researched mig frem til nogle deodoranter: ste.pemmlug.se[. Intens 48H antiperspirant mod kraftig sved. Til mænd og kvinder med kraftig svedproduktion, som ønsker en langtidsvirkende og hudvenlig antiperspirant. nov Hvis du vil ubehagelig svedlugt til livs, er en antiperspirant løsningen. Mange antiperspiranter lover beskyttelse mod svedlugt hele dagen. 04/11/ · Deodorant mod kraftig sved Effektiv deo mod sved | ste.pemmlug.se πως ψήνουμε το κοκορέτσι ΣΕΤ ΛΑΔΟΠΑΝΑ ΑΥΤΟΚΙΝΗΤΟ5/5(8).\nDeodorant mod kraftig svedlugt, drake royal arena Produkter i kategorien\nDet er de færreste, der kan undvære mod bruge en deodorant svedlugt dag, så hvorfor ikke bruge den bedste? Vi tester fem spritnye af slagsen og mod ud deodorant, hvilke af dem der holder, hvad de lover. Sved i sig selv er lugtfri, men når sved går i kraftig med hudens kraftig, opstår den deodorant svedlugt, som vi svedlugt vil være foruden. Glemt adgangskode? Er du avisabonnent? Har du et avisabonnement, men mangler brugernavn og adgangskode? Opret profil.\nDeodorant eller antiperspirant mod svedlugt?\nSådan undgår du svedlugt Perspirex Original Roll-on\nkinesisk risret med kylling\nSiguiente: For meget mælk » »\nAnterior: « « Feriesteder for unge\nCopyright © Any content, trademarks, or other material that might be found on the this website that is not our property remains the copyright of its respective owners. In no way does this website claim ownership or responsibility for such items, and you should seek legal consent for any use of such materials from its owner. Deodorant mod kraftig svedlugt ste.pemmlug.se


Visionen - til boksen\nDu er her: Forside Udviklingsmål for kommunen Visionen - til boksen\nHolstebro sætter den kulturelle dagsorden lokalt, nationalt og internationalt\nsom drivkraft for udvikling og vækst – især inden for erhverv, uddannelse og sundhed\nsom den røde tråd i vores driftsopgaver og serviceydelser – der er en dråbe af kultur i alt, vi foretager os\ntil at skabe fælles identitet og til at profilere og markedsføre Holstebro\nIndsatsområder for Holstebro Kommune\nI forlængelse af vores vision, har vi særlig fokus på disse tre indsatsområder:\nUddannelse, erhverv og bosætning\nI arbejdet med indsatsområderne lægger vi vægt på nærdemokrati. Dialog med borgere, foreninger, erhvervsliv og andre partnere er ekstra vigtigt i en kommune af Holstebros størrelse, hvor forskelligheder mødes og skal finde sammen i et fællesskab.\nVi bygger videre på den stærke tradition for samarbejde om vigtige opgaver i landsbyen, skolen, sportshallen, foreningen osv. Kommunen støtter gode ideer og initiativer og bakker lokale ildsjæle op. Kommunen forventer og anerkender samtidig en aktiv indsats fra borgere og brugere.\nVi lægger også vægt på strategisk samarbejde om at udvikle fælles projekter og kompetencer med andre kommuner og byer. Derfor prioriterer vi både det nære samarbejde i Nordvestjylland og samarbejdet i Region Midtjylland højt.\nVi organiserer os og arbejder decentralt inden for fastlagte økonomiske rammer og mål. Men vi har også mulighed for at skabe centrale og utraditionelle løsninger, når de bedst gavner økonomien og fremmer udviklingen.\nKunst inspirerer og udfordrer folk i alle aldre gennem dialog, billeder, skulpturer, teater, musik, dans og fortælling. Vi bygger videre på et allerede stærkt fundament og integrerer kunsten i vores bosætnings-, erhvervs- og turistpolitik, så den er med til at tiltrække både tilflyttere, virksomheder og besøgende.\nVi skaber en tilsvarende stærk profil på idrætsområdet. Idrætspolitikken tilgodeser såvel elite og bredde som by og opland. Den giver samtidig svar på, hvordan der skabes øget synergi mellem forskellige idrætsaktiviteter, og hvilke faciliteter der skal etableres.\nVi skærper den kultur- og fritidspolitiske indsats i dialog med de unge, så Holstebro Kommune er endnu bedre til at tiltrække og fastholde denne gruppe. Kultur- og fritidspolitikken understøtter både de såkaldt fine og snævre samt de såkaldt folkelige og brede oplevelser, så kultur- og fritidsbegrebet er en naturlig del af holstebroernes livsstil.\nVi sætter øget fokus på erhvervspolitikken, så vi fortsat har et stærkt erhvervs-, handels- og uddannelsesliv, og så vi skaber endnu bedre vækstbetingelser, bredde og synergi mellem de forskellige brancher. Turisterhvervet rummer et stort potentiale. En ny turistpolitik synliggør attraktionerne og skaber yderligere produktudvikling.\nHolstebro er en levende uddannelsesby. Denne position vil vi fremme yderligere, så de unge også i fremtiden får gode og alsidige uddannelsesmuligheder at vælge imellem.\nVores erhvervspolitik er med til at gøre Holstebro Kommune til et attraktivt sted at bosætte sig og etablere virksomhed. Alle steder i kommunen er let tilgængelige. Så man kan frit vælge mellem de mange små lokalsamfund og landsbyer midt i naturen og Holstebro med det pulserende handels- og kulturliv.\nHolstebro by er med sin størrelse og attraktivitet hele kommunens og landsdelens kraftcenter. Jo bedre det går Holstebro by, jo bedre går det med tilflytningen og udviklingen i resten af kommunen og oplandet.\nNår det gælder sundhed og forebyggelse er Holstebro Kommune også stedet med de mange muligheder. Vi har plads til initiativer og forskellighed, vi har vilje til forandring og samarbejde, og vi opfordrer alle til at deltage i fællesskabet.\nVores sundhedspolitik afspejler, at vi er bevidste om, hvordan vi bruger vores ressourcer, og at miljøpåvirkninger og sundhed hænger sammen. Vi prioriterer højt at støtte initiativer og nytænkning, der fremmer sundhed, velvære og forebyggelse.


Køb Gadelampe ← Stort udvalg med hurtig levering\nDe bedste online virksomheder indenfor lamper og belysning\nLuxlight.dk er aktuelt en af de bedste online webshops inden for lamper og belysning. Netbutikkens sortiment udgøres af ca. 3000 varer fra diverse producenter. Webshoppens Trustpilot-rating på 8,6 af 10 er et udtryk for god kundeloyalitet. Scoren er baseret på 18 vurderinger, hvoraf 15 af disse er 5-stjernede. På Facebook er 1864 mennesker tilhængere af Luxlight.dk, og her har de modtaget 5 anmeldelser med en middel bedømmelse på 5 af 5, hvilket tillige er temmelig overlegent.\nLampemesteren.dk er i dag iblandt de største e-butikker der sælger lamper og belysning. Webbutikkens udvalg favner omtrent 9000 produkter fra flere producenter. Netbutikkens Trustpilot-evaluering på 9,5 ud af 10 markerer stor tilfredshed hos kunderne. Ratingen er baseret på 1574 evalueringer, hvoraf 1352 af disse er 5-stjernede. På Facebook er 38692 brugere tilhængere af Lampemesteren.dk, og herpå har netbutikken modtaget 80 evalueringer med en middel score på 4,7 af 5, hvilket ligeledes er meget overlegent.\nAndLight.dk er pt. imellem de førende internet webshops der sælger lamper og belysning. Forhandlerens sortiment rummer opimod 6000 varer fra forskellige mærker. Forretningens Trustpilot-bedømmelse på 9 ud af 10 vidner om god tilfredshed hos kunderne. Bedømmelsen er baseret på 840 evalueringer, hvoraf 720 af disse giver topkarakter. På Facebook er 11650 brugere fans af AndLight.dk, og her har forhandleren modtaget 24 ratings med en gennemsnitlig rating på 3,6 af 5, hvilket lige så vel er aldeles imponerende.\nLamper.dk er aktuelt en af de mest benyttede internet handler inden for lamper og belysning. Deres sortiment indeholder ca. 3000 produkter fra forskellige brands. Webbutikkens Trustpilot-evaluering på 8,6 af 10 manifesterer god kundetilfredshed. Bedømmelsen er baseret på 67 vurderinger, hvoraf 48 af dem giver topkarakter. På Facebook er 369 brugere tilhængere af Lamper.dk, og herpå har de modtaget 13 vurderinger med en middel rating på 4,3 ud af 5, hvilket også er særdeles godt.\nLysmesteren.dk er nu imellem de mest benyttede internet forretninger med lamper og belysning. Deres udvalg indbefatter over 5000 varer fra en række producenter. Butikkens Trustpilot-bedømmelse på 6,5 ud af 10 demonstrerer god tilfredshed hos kunderne. Bedømmelsen er baseret på 370 evalueringer, hvoraf 264 af disse er 5-stjernede. På Facebook er 85152 personer fans af Lysmesteren.dk, og her har firmaet modtaget 104 anmeldelser med en gennemsnitlig bedømmelse på 4,7 af 5, som også er særdeles imponerende.\nGadelampe handles over nettet\nEn stor portion internet firmaer udlover til alt held et hav af forskellige leveringsmuligheder. En der er meget populær er for nærværende levering til et afhentningssted, hvor du kan afhente dine nye varer når det passer ind i din hverdag. Muligheden er altså temmelig enkel, og ofte ydermere den prisbilligste leveringsversion.\nDu bør derudover udse dig at få produkterne leveret til din bolig eller til din arbejdsplads. Leveringstypen er tit en tand mere omkostningsfuld, men endda yderst nem. Den billigste leveringstype af gadelampe vil dog i de fleste tilfælde være at hente produkterne selv, men den løsning nødvendiggør at du er lige ved gadelampe e-forretningens bopæl.\nFragtperioden er jo ret så essentiel ifald man behøver dine nye varer omgående, så derfor er det rimelig centralt at du dobbelttjekker tidshorisonten for levering på det relevante produkt.\nDe fleste gadelampe outlets på nettet reklamerer med muligheden for dag-til-dag levering på masser af varenumre, som alligevel regnes ud fra at ordren placeres inden et nøjagtigt klokkeslæt, så de sandsynligvis kan nå at få gadelampe ordnet før pakkepersonalet har fri.\nEnkelte forhandlere på nettet garanterer levering uden betaling, men i mange tilfælde er det under forudsætning af at der shoppes for en konkret sum. I øvrigt bør man snuppe den mest letkøbte leveringsmetode, der i mange tilfælde – uden hensyn til om du befinder sig nær Herning, Grenaa eller Vejen – vil være at få fragtfirmaet til at bringe pakken til et udleveringssted.\nDet har vist sig at være temmelig ligetil for almindelige mennesker at finde frem til de bedste priser på gadelampe fra diverse online varehuse, og med det motiv har en hel del internet foretagender været tvunget til at trykke salgspriserne på deres varer – til juniorer, og ligeså til mænd og kvinder – enormt, og endda nogle gange garantere fragt uden beregning.\nDet kan dog trods alt blive lukrativt at analysere en række online forretninger efter gadelampe tilbud før du bestiller, sådan at du er på den sikre side med at modtage den billigste pris.\nMan bør bare være obs på, at hvis en forhandler på nettet afhænder gadelampe for en udsalgspris som kan ses som grænseløst billig, er det ofte være et symbol på en bedragerisk shop. Bestillinger med betalingskort er imidlertid omfattet af en foranstaltning, som beskytter køber imod snydagtige firmaer på nettet.\nVi tilråder kortbetalinger eller betalinger med mobilen. Som et alternativ burde du benytte et tilbud som fx ViaBill, når du har i sinde at klare betalingen senere.\nForud for at nogen handler gadelampe på en shop på nettet burde man principielt få overblik over forhandlerens forretningsbetingelser, det er dog for det meste ikke super interessant.\nAlternativet kan være at tjekke om webshoppen er godkendt af e-mærket, eftersom det er et signal om at internet webshoppen efterkommer den officielle danske lovgivning, foruden at internet webshoppen fra tid til anden monitoreres af eksperter der er indført i de gældende regler. Dette er desuden din mulighed for opbakning, for så vidt du udsættes for vanskeligheder ved din shopping.\nI øvrigt er det godt at man er på vagt for de grundlæggende reglementer der kan spille ind i forbindelse med ordren, som eksempelvis den ombytningsret på gadelampe online shoppen kører med. I den sammenhæng er det virkelig afgørende, at man når som helst gemmer ens ordrekvittering, så man i fremtiden kan eftervise sin shopping, hvad end du leder efter en vare til en pige eller dreng.\nTrustpilot yder ret fremragende chancer for at dechifrere mange forhenværende køberes synspunkter og på grund af dette slår vi et slag for, at du verificerer internet webshoppens gadelampe omtaler inden du køber.\nFacebook forærer dig desuden regulære ønskværdige genveje til at få indtryk af internet butikkens troværdighed. Derudover møder vi en række internet foretagender som giver folk mulighed for at publicere en evaluering af deres køb, som tillige burde tages i brug til at få et indtryk af tilfredsheden hos kunderne.\nVores side finansieres af annonceindtægter. Vi har aftaler med forskellige internet foretagender hvor vi fremviser deres tilbud, og opnår kommission hvis vores besøgende laver et indkøb.\nFakta om gadelampe og online shops understøttes ofte, men vi ønsker ikke at tage ansvar for rettelser der muligvis er foretaget siden vi sidst opdaterede de viste informationer.


Forskellen mellem forseglede bly syre & APC - Angelispress.com\nVoksende Bougainvillea op et hegn\nTegn at en person har indtastet dit hjem\nHvordan man får et køkken Rivejern til Stop ruster\nFuld-solen flerårige planter for South Texas\nHvordan til at grave op Sassafras rødder\nForskellen mellem forseglede bly syre & APC\nBatterier og uninterpretable strømforsyninger er udviklet til at levere sikkerhedskopi eller alternative strøm i tilfælde af en nødsituation. De vigtigste bestanddele af bly-syre batteri er blyplader og elektroder, separatorer, der er fremstillet af gummi eller nogen andre isolator og en syre, der bærer den elektriske strøm fra én elektrode til den anden, kaldet elektrolytten. Uafbrudt strømforsyning (UPS) består af tør celle batterier, der leverer strøm til kredsløb, når vigtigste elektriske strømafbrydelse.\nOpfundet i 1859 af den franske fysiker, Gaston Plante, er bly-syre batterier den type af genopladelige batterier, der fungerer på et princip om kemisk reaktion, som skaber elektrisk strøm. Et batteri genererer elektrisk strøm i form af jævnstrøm (DC). Batterierne er fyldt med elektrolytten løsning består af omkring 65 procent vand og 35 procent svovlsyre. Mens du bruger batteriet, svovlsyre reagerer med blypladerne forårsager en kemisk reaktion, der frigiver elektrisk strøm. Når batteriet er genopladet, den kemiske reaktion vender og gendanner strøm på batteriet. Batteriet er genopladet af passerer en ekstern strøm gennem batteri elektroder eller terminaler.\nAmerican Power Conversion (APC) er en amerikansk-baseret selskab med speciale i fremstilling af uafbrydelig strømforsyning. En APC uafbrudt strømforsyning (UPS) bruges som et alternativt middel til strømforsyning i tilfælde af El-svigt eller en magt dropper ud. Unit's bedste funktion er dets reaktionstid. I modsætning til andre generatorer, UPS overvåger tilgængelige elforsyningen og øjeblikkeligt trin, hvis den elektriske strøm går tabt. Elektriciteten, der er gemt i tørbatterier som jævnstrøm men leveres i form af vekselstrøm (AC). UPS har batterier der oplade mens strømforsyningen er på, og ligesom strømsvigt sker, UPS leverer strøm til apparater tilsluttet UPS.\nForskelle mellem to\nDen største forskel mellem UPS og en bly-syre batteri er at UPS genererer øjeblikkelige strømforsyning, så snart der er et strømsvigt. Enheden samtidig beføjelser op og leverer elektricitet uden forsinkelse, mens en bly-syre batteri ikke nogen sådan bestemmelse af nødstrømsforsyning. Også, bly-syre batterier generere jævnstrøm men UPS genererer vekselstrøm, fordi, selv om batterier i UPS også generere DC, men der er omdannet til AC af inverteren monteret i UPS.\nEn nødstrømsforsyning er hovedsagelig anvendes, hvor vi kræver absolut ingen forsinkelse i strømafbrydelse og backup forsyningen. I bly-syre batterier er der en forudbestemt forsinkelse, der kan ydes på tidspunktet. En bly-syre batteri bruges, hvor vi har brug for øjeblikkelig stigning i den indledende fase. Bly-syre batterier anvendes typisk i biler, men UPS kan magt hele bygninger og institutioner. UPS er også værdifulde, når det kommer til øjeblikkelig overspænding i magt eller udsving i elektricitet, fordi UPS filtrerer elektriciteten og passerer gennem kun den konsekvente, konditioneret elektricitet.


Varenummer (SKU): 12079-14776-37106 Kategori: Skihandsker og luffer\nHestra Army Leather Heli skihandsker, rød kan man finde her i shoppen blandt alle varerne i kategorien Skihandsker og luffer. Det er ren luksus at få lovpligtige 14 dages returret oven i hatten når du køber din vare. Fun fact er at de fleste shoppere i Danmark køber Hestra Army Leather Heli skihandsker, rød ved den velkendte shop AktivVinter.dk, der virkelig har samlet toppen af de mest populære varer. Der er mange varer i shoppen og i det store udvalg kan du shoppe løs efter lækre varer, deriblandt også produktet er på siden. Når du handler online kan priserne være lavere- det er effekten af, at den attraktive adresse på strøget ikke er nødvendig, og man dermed sparer meget på huslejen.\nAlle de tilfælde, hvor online webshops frister dig til at købe varer, får du andre fordele, fordi webshops er underlagt en lovgivning, de skal følge. Lovgivningen dikterer min. 14 dages returret. når du har handlet dine varer, der er endda shops, der vælger at give mere for at skille sig ud fra konkurrenterne i markedet. At webshops har alt liggende klar til dig online, betyder også at deres priser online, og det giver en god gennemsigtighed på priserne, blandt de mange udbydere af varer, der findes online. Og du kan faktisk sammenligne priser i løbet af nul-komma-fem med din smartphone eller tablet. En anden ting du også slipper for, at skulle slæbe varerne hjem fra butikken. Webshoppen sender din varer direkte til din adresse, medmindre du vælger at få dem sendt til din arbejdsadresse, og få den løsning, der passer bedst for dig. De tider med at stå i kø er længe forbi – i dag handler vi online og køer er en saga blot, her er det direkte til kassen og betale med det samme, så behøver du ikke længere forudsige, hvilken kø der er hurtigst – vi gætter aldrig rigtigt alligevel.\n73 anmeldelser af Hestra Army Leather Heli skihandsker, rød


Og vi ta’r den lige på… | JOKKE-SVIN.DK\n← Absurd short videos\nOld “gang” from 10th grade →\nPosted on 5 October, 2006 by Jokke-svin\nDANSK! Jeg skal lige se hvordan det er at skrive på dansk, efter alle de indlæg jeg har skrevet på engelsk! Ordene flyder også lidt lettere, når jeg ikke først skal køre dem igennem min lille “oversætter” på 1. salen (også bedre kendt som hjernen).\nØøøøvkay! Den sidste uges tid har jeg virkelig fået sendt breve til familie og venner rundt omkring i verden. Det er lige før jeg får VIP pass til posthuset, så mange gange har jeg været derhenne! Jeg har sendt breve til flg. personer:\nOnkel Julì i Malgrat de Mar – Spanien:\nDa jeg var dernede denne sommerferie, spurgte han mig om jeg ikke kunne sende dem et mere opdateret billede af mig selv, end det de havde.\nMor i Puerto de Santa Maria – Sydspanien:\nSendte hende et brev som jeg lukkede med et vaskeægte laksegl! Det er første gang jeg nogensinde har sendt et forseglet brev, men det bliver i hvert fald ikke sidste! Lakseglet tilføjer virkelig noget specielt til brevet – en vis autorietet / vigtighed. Jeg har på fornemmelsen af selve seglet er lidt skrøbeligt, så jeg er spændt på at høre fra min mor, om det er ankommet i ubrudt form.\nSendte ham et postkort, hvor jeg kort skrev om det projekt vi har for Jyllandsposten Distribution A/S. Det er forresten et postkort som Maria Eskjær fra min klasse lavede under PrePress forløbet. Det er et ret enkelt motiv –> DK’s logo smeltet ned i Finlandsk is…\nMormor og morfar på Fanø:\nJeg ved at mormor godt kan lide at læse mine dagbøger, men da hun ikke er “Internet-generationen”, kan hun derfor ikke følge med i mine skriverier på nettet. Så jeg printede min rejsedagbog fra Spanien 2006 til hende. 22 siders oplevelser fra de varme himmelstrøg. De skulle gerne modtage den i morgen, og så tror jeg helt bestemt at hun ringer.\nTon og Soci i Malgrat de Mar:\nJeg lovede at sende dem en CD med nogle af de feriebilleder jeg tog dernede her i sommers. Den skulle de meget gerne have modtaget nu. Jeg venter stadig på at Adrià sender mig den tegning, som han skal have konverteret til vektor-grafik. Han skal have trykt t-shirts til sin gruppe Molokoi… Det bliver kanon. Håber jeg også kan få fingrene i en af dem.\n“M” i Slovenien:\nÉn ud af en million. Et brev, som jeg virkelig har lagt energi og kærlighed i. Jeg mindes ikke, at jeg nogensinde har skrevet så intenst eller fokuseret i et brev. Jeg ved heller ikke, om jeg kommer til det igen. Savner hende :)\nFodbold igen i dag – men jeg vil egentlig hellere snakke om kampen i tirsdags. Jørgen kunne ikke komme, så jeg arrangerede det i stedet for ham. Det lykkede sgu’ at få 10 med, så det var helt perfekt! Han ringede her i dag og spurgte, om jeg ikke havde lyst til at arrangere det hver tirsdag fremover, så han ikke skal stå med det hver gang. Det tager alligevel noget tid at sende alle de beskeder ud. Den var jeg med på, men gjorde ham dog opmærksom på, at det ikke var sikkert at jeg kunne komme hver tirsdag… Nu må vi se.\nFøler virkelig at min form er ved at komme igen. Jeg har sgu’ også været ret så aktiv. Fodbold hver tirsdag og torsdag, og i går var jeg en tur i fitness for føste gang i to måneder!! Det er sgu’ også for galt at jeg har forsømt fitness, når nu jeg betaler for det… Det skal være slut nu! Det er vildt så meget energi det giver, når man udnytter sin krop fysisk. Specielt de sidste par dage har jeg kunne mærke forskellen. Det hænger også sammen med, at jeg går noget tidligere i seng, end jeg ellers har gjort. Det holder bare ikke at gå i seng kl. 3 eller 4 om natten, når jeg skal op kl. 8! D’oh! Fra nu af bliver det SENEST 23:00 – okay, i skrivende stund er klokken godt nok 23:17 men efter dette indlæg smutter jeg sgu’ også i seng!\nHasta mañana motherfuckers :D


Italienske medier slagter Juventus: Ronaldo er ikke nok - TV 2\n17. apr. 2019, 09:36\nCristiano Ronaldo og målmand Wojciech Szczęsny slipper, men resten af holdet får hård kritik. Foto: Alessandro Di Marco / Ritzau Scanpix\nDen nationale sportspresse er hård ved det italienske mesterhold efter det overraskende Champions League-exit til Ajax.\nAlle andre end målscorer Cristiano Ronaldo og målmand Wojciech Szczęsny bør nok holde sig fra at slå op i de italienske aviser dagen derpå.\nFor resten af Juventus-holdet får hård behandling af den italienske sportspresse, efter at de i aftes blev sendt ud af Champions League hjemme mod Ajax.\n"Juventus slukket og uden holdånd. Kun CR7 og Szczęsny er undtaget", lyder overskriften på analysen af kampen hos den store sportsavis La Gazzetta dello Sport. Her kalder avisen holdet en "dårlig kopi" af det Juventus-mandskab, der for få uger siden lavede et stort comeback mod Atletico Madrid.\n- For bløde og kedelige. De gav afkald og var underdanige - selv ud fra et fysisk synspunkt var de i problemer, skriver de blandt andet.\n- Gruppens holdånd er savnet, ligesom ønsket om altid at komme først på bolden, som kan gøre forskellen på sådan en aften. Allegri (Juventus' træner, red.) havde efterspurgt hyæner på banen, men de 41.000 på stadion så få af dem i aftes.\nHan ønskede hyæner og fik dem at se. Bare synd, at de var hollandske\nPræstationen kom også bag på TV 2 SPORTs fodboldkommentator Flemming Toft.\n- Det er en kæmpe overraskelse, at Juventus røg ud. Det er meget sjældent, det sker på Juventus' hjemmebane og specielt i de store kampe, siger han.\n- De købte kun Ronaldo for én ting. Det var at vinde Champions League-trofæet. De vinder ligaen, men det betyder ikke så meget for Juventus. Det var Champions League, det handlede om, så det er virkelig en sort dag for Juventus og italiensk fodbold, uddyber han.\nCristiano Ronaldo var trist efter Juventus' CL-exit. Foto: Alessandro Di Marco / Ritzau Scanpix\n"Ronaldo er ikke nok"\nDet så faktisk godt ud for Juventus, da Cristiano Ronaldo bragte dem planmæssigt i front efter en lille halv time.\n"Mister Champions League", som La Gazzetta dello Sport kalder portugiseren med de fem titler i turneringen, er sammen med Wojciech Szczęsny den eneste Juventus-spiller, som avisen har fundet værdig til ros.\n- Men Ronaldo er ikke nok til at vinde en kamp som denne, står der samtidig.\nOg det var flere gode redninger fra Wojciech Szczęsny altså heller ikke. 1-2-resultatet sender Ajax i semifinalen på Juventus' bekostning.\nTorino-avisen La Stampa mener, at Cristiano Ronaldo "har haft bedre aftener" og hæfter sig ved, at de senere års konge af Champions League abdicerede på dagen, hvor Lionel Messi "stjal scenen i Barcelona".\nDen traditionsrige avis Corriere della Sera giver alle andre end Cristiano Ronaldo og Wojciech Szczęsny hård medfart i deres spalter. Mens de to modtager hæderlige 7-taller i avisens karakterbog, får anfører Paulo Dybala kun 4,5.\n- Han lavede ikke to gode afleveringer i træk, lyder den hårde dom.\nDen dårligste karakter modtager Juventus-træner Massimiliano Allegri imidlertid efter "et nederlag uden formildende omstændigheder".\n- Han ønskede hyæner og fik dem at se. Bare synd, at de var hollandske, skriver avisen.


15 fødevarehotspots udpeget langs vestkysten - Food Supply DK\n15 fødevarehotspots udpeget langs vestkysten\n16. april 2018 09:30 | Af Redaktionen | Tip redaktionen om en historie\nFokus på lokale traditioner og unikke madoplevelser\nDe 15 hotspots strækker sige hele vejen fra Skagen og ned langs vestkysten til Højer.\nDanmarks vestkyst er fyldt med gode fødevareoplevelser og har en lang tradition for produktion af fødevarer. Mange produkter og oplevelser er helt unikke og drives af ildsjæle, der brænder for formidlingen af den lokale fødevarekultur. Desværre får de ikke altid den opmærksomhed, som de fortjener.\nDet mener man hos Partnerskab for Vestkystturisme, der nu har udpeget 15 fødevarehotspots langs Vestkysten. Her skal der i samarbejde med lokale partnere sættes ind med en skræddersyet indsats.\n- Vi har defineret et hotspot som et område med en bestemt fødevarekultur, som vi vurderer har et stort turismemæssigt potentiale, forklarer Claudia Rota Andersen, sekretariatschef for Partnerskab for Vestkystturisme.\n- I projektet vil vi samle de lokale traditioner og unikke madoplevelser i hvert hotspot i en fælles fødevarefortælling for hele Vestkysten. Det kan for eksempel være historierne bag tørrede dabs fra Hvide Sande, Vesterhavsost fra Bovbjerg Klint eller østers fra Vadehavet. Vi vil finde de gode historier, som vi mener er interessante for et globalt publikum, og som kan være med til at sætte Vestkysten på verdenskortet for smagsoplevelser i høj klasse. Og her tager vi blandt andet udgangspunkt i de 15 hotspots, tilføjer hun.\nSom en del af projektet skal de 15 udvalgte steder gennemføre et udviklingsforløb for at få større indsigt i, hvilke fødevarehistorier de hver især rummer. Derudover kan der blive mulighed for individuelle forløb for at forbedre kvaliteten af madoplevelsen for turisterne. Projektet gennemføres i tæt samarbejde med lokale og regionale fødevarenetværk.\nUdover de initiativer, der igangsættes lokalt med lokale kræfter, skal et konkret resultat af projektet være, at der produceres fælles, professionelt markedsføringsmateriale i form af tekst, billeder og film, som skal være frit tilgængeligt for enhver, der ønsker at bruge det til markedsføring af fødevareoplevelser langs Vestkysten. Derudover gennemfører projektet en indsats for at bearbejde den globale presse.\nDe 15 hotspots er: Skagen, Løkken, Hirtshals, Jammerbugten, Hanstholm, Thyborøn, Bovbjerg Klint, Thorsminde, Hvide Sande, Skjern Enge, Varde Å Dal, Henne/Blåvand, Fanø/Esbjerg, Ribe/Mandø og Tøndermarsken/Højer.\nProjektet, der finansieres af Region Nordjylland, Region Midtjylland, Region Syddanmark og Dansk Kyst- og Naturturisme, har et samlet budget på 1,6 millioner kroner.\nDer er godtnok mange fisk..... Hvorfor handler alle hotspots om fisk?\nSpiser danskere fisk?\nHvorfor så ikke fortælle historierne om alle de små producenter, havtorn marmelade? Bovbjerg osten (Som I også skriver - Men hvorfor hedder dette område ikke ost?)\nEr der ikke også nogle som er begyndt at fermentere kød i bunkers?\nIndvending af havvand til salt i Blokhus?\nHvorfor ikke fortælle om at Danmark er skide gode på fødevaresikkerhed? - Spørger "Din Fodevarekonsulent" om :-)


Sådan ser aktieanalytikerne den nye COVID-19 verden - Nordnetbloggen\nAnalysefirmaet Refinitiv indsamler hver uge estimater fra de europæiske aktieanalytikere for de 600 største europæiske selskaber i Stoxx 600, hvori de danske C20 selskaber også indgår.\nDe ugentlige opdateringer har den seneste måned været spændende læsning, fordi de både afspejler, hvordan analytikerne tolker de signaler, som selskaberne kommer med for tiden i deres 1. kvartalsregnskaber, men også afspejler deres opfattelse af, hvor hurtigt tingene kommer tilbage til noget, der ligner en normalsituation. Hvis vi altså overhovedet kommer derhen.\nFor det første nedjusterer analytikerne fortsat deres estimater uge for uge for både det afsluttede første kvartal og de kommende tre kvartaler. Selvom det er velkendt, at hele brancher er ekstremt hårdt ramt, er der tilsyneladende fortsat plads til endnu mere sortsyn end tidligere.\nEksempelvis så analytikerne for to uger siden, at det gennemsnitlige overskudsfald i forhold til samme kvartal sidste år i gennemsnit ville blive 37 procent. For en uge siden var dette tal nedjusteret til minus 40 procent, og i denne uge skete endnu en nedjustering til minus 45 procent. Billedet er det samme for årets tredje og fjerde kvartal, men hvor de kommende kvartaler ikke rammer samme høje minusprocenter. Fjerde kvartal ses et gennemsnitligt overskudsfald på 14 procent mod fire procent for to uger siden.\nBundlinjen for i år er altså, at COVID-19 trækker længere minusspor efter sig end tidligere ventet, og at disse minusser også bliver større end tidligere. Analytikerne ser altså ikke en tilbagevenden til den gamle normalitet i år.\nDet kan skyldes flere forhold: Enten at analytikerne tror mindre på en fuld åbning af de vestlige samfund end tidligere. Eller på en ny smittebølge til efteråret, fordi vi begynder at åbne nu. Eller fordi de venter, at der vil ske en langsigtet adfærdsændring, hvor både forbrugerne og virksomhederne bliver mere forsigtige, og at de derfor bruger færre penge end tidligere.\nFor det andet ser analytikerne i 2021 heller ikke et comeback til niveauet for kvartalsoverskuddet i 2019. Umiddelbart ser det rigtigt godt ud, at analytikerne venter vækst i Stoxx600 selskabernes overskud på 42 procent i 2. kvartal næste år.\nMen vi skal lige holde styr på procenterne: I 2. kvartal i år ventes et overskudsfald på 45 procent, altså fra indeks 100 i 2. kvartal 2019 til indeks 55 i 2. kvartal 2020. I 2. kvartal 2021 ses så fremgang på 42 procent fra indeks 55, så vi kommer op på indeks 80, altså fortsat 20 procentpoint lavere end i 2. kvartal 2019.\nOg det er altså om over ét år fra nu af.\nUdviklingen i estimaterne er opdelt på sektorer, og det giver også et billede af, hvilke selskabstyper, analytikerne ser som vindere og tabere. Indtil nu er der ingen relative vinder, da analytikerne fortsat nedjusterer alle sektorer. Men det står fortsat meget klart, at sektorer som health care og teknologi kommer til at klare sig langt bedre gennem krisen.\nOver de seneste to uger har analytikerne nedjusteret deres estimater for 2. kvartal for health care fra plus otte procent til plus fire procent. Overordnet set vil selskaberne i gennemsnit altså fortsat præstere en lille overskudsfremgang i forhold til 2. kvartal sidste år. Det afspejles også af solide 1. kvartalsregnskaber fra flere danske health care selskaber de seneste uger.\nOgså teknologi beholder skindet på næsen, med en forventet overskudstilbagegang på ni procent i 2. kvartal mod forventet minus to procent for to uger siden. Til gengæld ses fortsat en ret markant nedjustering af de finansielle aktier, når det gælder resultatudviklingen i 2.kvartal: Der ses nu et overskudsfald på 43 procent mod 35 procent for blot to uger siden.\nOg endelig er der ved at indfinde sig en vis stabilitet omkring analytikernes opfattelse af industriselskaberne: Her forventes et overskudsfald på hele 73 procent i det igangværende kvartal, hvilket er næsten det samme som for to uger siden.


3 Misforståelser om innovation inden for uddannelse\n“Innovation” er et af de mest anvendte ord i uddannelsen lige nu. Det er noget, som jeg selvfølgelig brænder for, og derfor grunden til, at jeg skrev bogen, ”Innovatørens tankegang”. Jeg er bange for, at vi bruger ordet ”innovation” på den forkerte måde, når der er magt til denne type tankegang. Ord bliver ikke "buzzwords", fordi de bruges for ofte; de bliver "buzzwords", når de ofte bruges på en forkert måde.\nHer er nogle misforståelser om det ord, som vi er nødt til at fjerne for at beskytte "innovation" i uddannelsen mod at blive et buzzword.\nInnovation handler om, hvordan du bruger teknologi. Nej ... dette er forkert. Min tro er, at dette sker, fordi en masse teknologier, der annonceres, betragtes som innovative, hvilket kan være sandt. Men innovation er en måde at tænke på, ikke blot den måde, vi bruger teknologi på. Bruger du for eksempel en "scantron" til at markere multiple choice-eksamener innovative? Det er bestemt praktisk, men fører dette til bedre læring i klasseværelset? Mit svar er, at det faktisk kan føre til værre læring, hurtigere. Studerende bliver ikke nødvendigvis bedre elever, men bedre testtagere. Jeg handler ikke om absolutiteter, så hvis du laver en flervalgseksamen her og der, har jeg det godt, men det er ikke innovativt. Brug af et SmartBoard; nyskabende eller gør det samme, som vi gjorde før, bare “køligere”? Der er en million måder, du kan bruge google-formularer på, men muligheden for at bruge ”google-formularer” er ikke nyskabende ”; det er, hvad du gør med det, der skaber den innovative praksis i klasseværelset.\nNår det er sagt, er der mange måder, lærere er innovative på uden at bruge teknologi. Se på EdCamp. Dette er blevet en af de bedste måder, lærere har taget ejerskab af deres egen læring, men teknologi er ikke nødvendigvis i forkant af denne proces; det er processen med den professionelle læring, der er nyskabende.\nBortskaf myten om, at "teknologi er lig med innovation", og du vil se flere undervisere se, at mange ting, de laver i klasseværelserne lige nu, er ekstremt innovative, uden eller uden teknologi.\nInnovation handler om ”tankegang”, ikke færdigheds sæt.\nDette fører til den næste misforståelse.\nInnovation er forbeholdt de få. Igen, nej. Hvis innovation handler om ”at gøre nye og bedre ting”, hvorfor ville dette kun være forbeholdt de få? Dette betyder ikke, at du slipper for det, du gjorde tidligere, men altid vurderer det, om det fungerer for dine studerende. Mange mennesker vil holde sig til tingene, fordi de kender dem, ikke fordi de er bedre. Dette er menneskelig natur og forekommer i forhold hele tiden. Det er det samme for personligt, som det er for professionelle.\nProcessen med innovation i undervisning og læring er noget, som alle undervisere bør stræbe efter. Her er et billede, der kan hjælpe dig med at se, hvorfor det er vigtigt.\nEr der kun et par undervisere i din organisation, der skal se på processen med at undervise og lære på denne måde, eller alle sammen? Dette er ikke noget, der skal gøres af de få, men bør være normen i skolen.\nInnovation er udelukkende et "produkt". Folk tror, at iPhone var nyskabende. Det er på nogle måder. Alligevel er det tankegangen, der skabte iPhone i første omgang, der var innovationen. Nogen måtte have en vision om, hvad en “telefon” kunne være, men når man ser på innovationen i mobilteknologi, har dette ført til andre innovationer. Uber, AirBnB, iTunes og et utal af andre udviklinger blev oprettet, fordi smartphones blev oprettet. Innovation sker i tanken om at skabe disse ting i første omgang; de blev ikke udnyttet på egen hånd. Mange mennesker har gode ideer, men at få disse ideer til at ske er innovationen. Kreativitet fører til innovation, men jeg har mødt mange “kreative” tænkere, der ikke får ting til at ske.\nSom jeg har sagt flere gange, bør innovation ikke være forbeholdt de få, men blive normen inden for uddannelse. Det narrer ind i, hvordan vi gør alt, hvad enten det er vurderingspraksis, lederskab, professionel læring, hvordan vi bruger teknologi og så mange andre områder, men i sidste ende i undervisning og læring. Det første skridt for at få folk til at flytte der, er at se, at dette ikke er en individuel indsats, men en holdsport.\n(Hvis du er interesseret i at lære mere om "innovation i uddannelse", vil jeg opfordre dig til at læse min bog, "Innovatorens tankegang", hvis du ikke allerede har gjort det. Håbet er, at vi ser innovation blive normen inden for uddannelse, ikke forbeholdt de få.)\nAnnoncering af Lawrence W. O'Toole Teachers Leadership Awards 2017Interessant punkt om uddannelse.Spotlight: Asia Blockchain Education LabsSummativ vurderingFra tale til håndgribelig. En reel guide til maskinlæring.


Afstand fra Sao-Tomé-og-Principe til ... - Afstandsberegner\nAfstande fra Sao-Tomé-og-Principe\n#1 Sao-Tomé-og-PrincipePríncipe Province, São Tomé and Príncipe Príncipe Province, São Tomé e Príncipe\nLokal tid: 22:56 (16.05.2022) : (Africa/Sao_Tome)\nHvor langt er Sao-Tomé-og-Principe fra Nordpolen? Sao-Tomé-og-Principe befinder sig 9.896,36 km syd for Nordpolen.\nHvor langt er Sao-Tomé-og-Principe fra ækvator, og på hvilken halvkugle er det? Sao-Tomé-og-Principeer 111,20 km nord for ækvator, så det er på den nordlig halvkugle.\nHvor langt er der fra Sao-Tomé-og-Principe til Sydpolen? Fra Sao-Tomé-og-Principe til Sydpolen er det 10.119,86 km mod nord.\nHvor ender jeg, hvis jeg graver et hul fra Sao-Tomé-og-Principe gennem midten af jorden? Dette er stedet på jordens overflade, når du trækker en lige linje fra Sao-Tomé-og-Principe midt gennem jorden.\nFjerneste byer fra Sao-Tomé-og-Principe\nHvilken by (med mindst 500.000 indbyggere) er længst væk, og hvad er afstanden fra Sao-Tomé-og-Principe?\nLufthavne nær Sao-Tomé-og-Principe\nByer i nærheden af Sao-Tomé-og-Principe\nAfstand Sao-Tomé-og-Principe til\nAfstande fra Sao-Tomé-og-Principe til byer i verden


Venus Beach er et hyggeligt hotel med rolig beliggenhed med VERDN\nHyggeligt hotel med rolig beliggenhed lige ved stranden\nVenus Beach er et hyggeligt hotel med rolig beliggenhed lige ved stranden i den lille ferieby Gerani, som ligger i forlængelse af den større ferieby Platanias. Fra hotellets dejlig og indbydende solterrasse er der direkte adgang til stranden og er omkranset af en hyggelig have.\nVenus Beach er et hyggeligt hotel med rolig beliggenhed lige ved stranden i den lille ferieby Gerani, som ligger i forlængelse af den større ferieby Platanias. Fra hotellets dejlig og indbydende solterrasse er der direkte adgang til stranden og er omkranset af en hyggelig have. Solterrassen er indrettet med en skøn pool, børnepool, liggestole, parasoller og tilhørende poolbar, hvor man har mulighed for at købe lettere snack, sandwiches og kølige drikkevarer i løbet af dagen. Hotellet har derudover restaurant, og bemandet reception fra kl. 08:00 - 22:00. På hotelletd fællesområder er der gratis WiFi. Vi gør opmærksom på at internettet i Grækenland har varierende dækning og at udfald kan forekomme.


Arbejdsmarkeds- og integrationspolitik: - PDF\nDownload "Arbejdsmarkeds- og integrationspolitik:"\n1 Økonomisk politik: SKATTETRYK Venstre ønsker i denne valgperiode, at fastholde det nuværende kommunale skattetryk. Der er stadig en del opgaver, inden for kernevelfærden, der skal løses, og Venstre ønsker ikke at skære i den borgernære velfærd. LÆNGERE PÅ LITEREN En veldrevet kommune løser sine opgaver på den mest ansvarlige måde. Ansvarlighed betyder i denne forbindelse, at borgernes rettigheder respekteres, at opgaven løses ud fra den kvalitet, som byrådet har fastlagt, og at det sker til den lavest mulige pris. ØKONOMISK ANSVARLIG POLITIK Venstre ønsker øget brug af Offentligt Privat Partnerskab (OPP) i forbindelse med den videre udvikling af Faxe Kommune. Vi ser OPP som en god finansieringsmulighed og som et supplement til lånoptagelse, hvor kommunen og private virksomheder eller investorer går sammen om et anlægsprojekt og eventuelt også den efterfølgende drift. KLART LEDELSESANSVAR Samtlige af kommunens ledere er ansvarlige for, at opgaverne i deres respektive områder løses i overensstemmelse med byrådets beslutninger og til borgernes bedste. Venstre ønsker fortsat fokus på udvikling af medarbejdere og ledere, samt en styrkelse af kommunikationen i den kommunale organisation.\n2 Erhvervspolitik: ERHVERVSVENLIGHED Venstre vil være Faxe Kommunes mest erhvervsvenlige parti. Det betyder, at Venstre bakker op om erhvervslivets interesser, idet Venstre opfatter erhvervslivet som selve fundamentet for en kommune i udvikling. SMIDIG SAGSBEHANDLING Venstre vil gøre det nemmere for iværksættere og erhvervsdrivende. Vi vil mindske de administrative byrder, og sikre en hurtig og smidig sagsbehandling af enhver art. ERHVERVSUDVIKLING Venstre ser mange muligheder for en gunstig erhvervsudvikling. Venstre ønsker, at skabe rammerne for at flere erhvervsdrivende ønsker at placere deres virksomhed i kommunen og at eksisterende erhvervsdrivende fortsat har lyst til at udvikle deres virksomhed.\n3 Arbejdsmarkeds- og integrationspolitik: FLERE I ARBEJDE, FÆRRE PÅ PASSIV FORSØRGELSE Det er vigtigt, at hjælpe ledige til at komme i beskæftigelse hurtigst muligt. Venstre vil derfor sætte endnu mere fokus på samspillet med det lokale erhvervsliv for at sikre et velfungerende og fleksibelt arbejdsmarked. En mere aktiv og effektiv indsats fra kommunens side, skal sikre, at flere borgere går fra passiv forsørgelse til aktiv beskæftigelse. Det er endvidere vigtigt at sikre, at alle ledige reelt står til rådighed for arbejdsmarkedet. OMSKOLING/VIDEREUDDANNELSE HVIS UHELDET ER UDE Venstre mener, at det er asocialt at sætte mennesker udenfor arbejdsmarkedet. Derfor ønsker Venstre, at støtte med omskoling eller videreuddannelse, hvis ikke man har fysikken/psyken til at udføre sit nuværende job. AKTIV INDSATS Venstre vil styrke indsatsen for et øget arbejdsudbud, ved at føre en aktiv politik for erhvervsudviklingen i Faxe Kommune. VENSTRE STILLER KRAV Venstre vil stille krav til at flygtninge og indvandrere tager aktiv del i integrationsprocessen. Som flygtning eller indvandrer skal man være aktiv medspiller, så man hurtigst muligt bliver selvforsørgende.\n4 Udviklingspolitik: FOKUS PÅ DE MINDRE BYSAMFUND Venstre ønsker, at alle bysamfund skal have glæde af udviklingen i kommunen. Venstre vil gøre det attraktivt at bosætte sig i hele kommunen, derfor skal den kommunale infrastruktur hænge sammen, således at den enkelte borger kan komme ubesværet rundt mellem de enkelte bysamfund. DIGITAL INFRASTRUKTUR Venstre vil arbejde målrettet på, at alle borgere i kommunen får adgang til hurtig internetforbindelse. 100% MOBILDÆKNING Venstre vil i samarbejde med telebranchen sikre 100% mobildækning i Faxe kommune.\n5 Ældrepolitik: FRIHED TIL AT VÆRE SIG SELV HELE LIVET Venstre vil arbejde aktivt for at sikre trygge rammer for det gode og værdige ældreliv. Vores ældre medborgere skal opleve, at deres ønsker og valg har vægt og tages alvorligt. MINDRE KONTROL, MERE TILLID Venstre vil straks iværksætte tiltag, hvor vi muger ud i administrative opgaver i hjemmeplejen, idet Venstre mener, at kontrollen af medarbejdere skal mindskes og erstattes af tillid og ansvar. MENNESKER MED DEMENS Venstre mener, at mennesker med demens skal leve et trygt og værdigt liv. Behandlingen og plejen skal tage afsæt i den enkelte og der skal øget fokus på støtte til de pårørende. DET GODE ÆLDRELIV Venstre vil arbejde for, at ældre medborgere oplever indflydelse på eget liv, uanset om de bor i eget hjem eller i plejebolig. Ældre i Faxe Kommune skal opleve, at der er respekt for forskellighed, medmenneskelighed er i fokus, gode oplevelser for at få en god alderdom og mindske ensomhed.\n6 Børn- og ungepolitik: MERE UDDANNET PERSONALE Venstre ønsker højere fokus på faglighed i kommunes daginstitutioner. Derfor har Venstre en målsætning om, at minimum 70% af personalet er uddannede pædagoger. UDELIV OG BEVÆGELSE Venstre synes, at udeliv og bevægelse er en central del af børnenes hverdag. Derfor vil Venstre afsætte midler til en opgradering af udearealerne på kommunens daginstitutioner. DER SKAL VÆRE RESSOURCER NOK Venstre ønsker, at der er ressourcer nok til det enkelte barn. Derfor ønsker Venstre at arbejde med social normering. Det vil sige, at i tilfælde af ekstraordinære udgifter til særlige grupper, må det aldrig påvirke normalområdet. Eksempelvis kan børn fra sårbare familier kræve ekstra støtte. BREDT OG FRIT VALG For Venstre er det vigtigt, at der er et bredt udbud af dagtilbud, der passer til den enkelte familie, herunder integrerede institutioner, dagpleje eller private pasningstilbud. Desuden er det vigtigt for Venstre, at der er pasningstilbud i alle større bysamfund. LUKKEDAGE Venstre vil arbejde for en afskaffelse af lukkedage på daginstitutionsområdet.\n7 Skolepolitik: TURBOFORLØB ALLE SKAL VÆRE BEDRE TIL AT REGNE OG SKRIVE Venstre ønsker, at styrke kompetencerne hos de elever i klasse, som ikke er på et tilstrækkeligt niveau i dansk og matematik. MENTORORDNING Venstre ønsker, at etablere mentorordning for de elever, der har brug for det på alle kommunens skoler, som led i et fagligt løft. Desuden ønsker Venstre, at afsætte flere ressourcer til læsevejledning i klassetrin. RO PÅ SKOLEOMRÅDET Venstre ønsker, at give lærere og elever ro til at få implementeret Folkeskolereformen. Derfor ønsker vi, at bevare den nuværende skolestruktur, med klasse på kommunens 7 afdelinger. KLASSESTØRRELSER Venstre ønsker, at arbejde for at begrænse antallet af klasser med mange elever. SAMARBEJDE MELLEM SKOLE OG HJEM For Venstre er samarbejdet mellem skole og hjem betydningsfuldt. Derfor er det vigtigt med en forventningsafstemning, så forældre, elever og lærere ved hvilke forventninger der stilles til hinanden.\n8 Kultur-, idræts- og frivillighedspolitik: OPGRADERING/UDBYGNING AF IDRÆTSFACILITETER Venstre vil fortsat arbejde for, at der er de nødvendige kommunale idrætsfaciliteter. ANERKENDELSE Venstre sætter stor pris på alle dem, der gør en frivillig indsats. Derfor vil Venstre i højere grad belønne den frivillige indsats. FRIVILLIGHEDSKONSULENT Venstre vil ansætte en frivillighedskoordinator, som skal hjælpe foreningerne med at søge støtte til projekter og guide foreningerne rundt i junglen af regler og retningslinjer på området. ATTRAKTIVE BYRUM Venstre vil arbejde for, at der etableres aktive byrum i kommunes større byer. Skulle erhvervslivet opleve begrænsninger eller unødvendige restriktioner vil Venstre aktivt arbejde for en tilpasning af vilkårene.\nKV2017 VALGPROGRAM I RUDERSDAL\nKV2017 VALGPROGRAM RUDERSDAL LANDETS BEDSTE STED AT BO Venstre vil med Borgmester Jens Ive i spidsen gå forrest for at udvikle Rudersdal Kommune som en moderne og innovativ servicevirksomhed med fokus