Innovationskaravanen - PDF\n1 Innovationskaravanen En del af Nordjyske Nyskabere\n2 Anni Stavnskær Pedersen Lektor, cand. mag., innovationskonsulent University College Nordjylland Jens Boelsmand Projektleder for Innovation og Entreprenørskab Forskning og Udvikling University College Nordjylland Tak til undervisere og ledere, der har medvirket i udarbejdelsen af Innovationskaravanen: Dronninglund Gymnasium Camilla Gram Hjørring Gymnasium og Hf-Kursus Nina Andersen Aalborg Handelsgymnasium Susanne Madsen, Dennis Nicolai Jensen og Jørn Dahl (leder) Aalborg Handelsskole Lars Møller Thy-Mors HF & VUC Jesper Thinnesen og Erik Dose (leder) EUC Nord Rune Petersen (faglærer/koordinator) 2\n3 Indhold Forord 4 Former for innovation 5 Tre veje til at arbejde med innovation og kreativitet 5 Innovationspædagogik 8 Det sociale læringsrum 9 Det fysiske læringsrum 11 Det mentale læringsrum 13 Seks trin til en innovativ didaktik 15 Ressourcepersoner 28 Innovationsboostere 29 Litteraturliste 38 3\n4 Forord Nordjylland har en væsentlig interesse i, at de nordjyske unge både får stimuleret lysten og evnerne til at arbejde innovativt og kreativt. Dette er vigtige kompetencer, fordi styrker inden for både innovation, kreativitet og entreprenørskab er forudsætninger for vækst og produktivitet blandt virksomheder og i regionen generelt. Netop derfor har Regionsrådet i Nordjylland igangsat og støttet flere initiativer til at udbrede kendskab til kreativitet og innovation på de nordjyske ungdomsuddannelsesinstitutioner. Innovationskavanen er seneste tiltag og skal støtte underviserne i at bringe mere kreativitet og innovation ind i deres undervisning, helt uafhængigt af ungdomsuddannelsestype og fag. Innovationskaravanen er en del af innovationskonkurrencen Nordjyske Nyskabere, som samler elever fra alle typer af ungdomsuddannelser i hele regionen med det mål at give dem redskaber til at videreudvikle på ideer inden for både social innovation og produktinnovation. Innovationskaravanen består af tre dele, der giver inspiration til at gå innovative og kreative veje i undervisningen. Publikationen har således fokus på såvel det innovationspædagogiske som det innovationsdidaktiske område og har dannet et korps af ressourcepersoner og innovationsboostere til yderligere inspiration i undervisningen. Innovationskaravanen kan således både bruges som optakt til at deltage i konkurrencen Nordjyske Nyskabere og i undervisningen generelt. Materialet kan anvendes trin for trin, men det vil også være muligt at dykke ned i lige præcis den teori eller den øvelse, der passer til underviserens aktuelle behov. Innovationskaravanen er udarbejdet i samarbejde med undervisere og ledere fra ungdomsuddannelserne i Nordjylland. I dette samarbejde er det tydeligt, at underviserne allerede er i gang med innovativ undervisning på forskellig vis nogle arbejder med innovativ undervisning, en form for innovationspædagogik, andre arbejder med forskellige former for innovationsfag, mens andre igen arbejder med tidsbegrænsede tværfaglige forløb, hvor innovation er på dagsordenen. Disse tilgange vil ofte blive kombineret i praksis, og Innovationskaravanen vil præsentere øvelser, der både kan rette sig mod hver af disse tre tilgange og som kan anvendes i en kombination af tilgangene. Innovationskaravanen er også at finde på hvor der ligger ekstra øvelser og nyttige links. 4\n5 Former for innovation Denne guide lægger op til øvelser til undervisningsbrug på ungdomsuddannelserne, og den inkluderer nedenstående former for innovation, hvor definitionerne er hentet hos Lotte Darsø. En bred definition på innovation er: Innovation er at se muligheder og at være i stand til at føre disse muligheder ud i livet på en værdiskabende måde (Darsø, 2011, s. 13). Herunder findes dels den merkantile opfattelse af innovation; som en nyskabelse, der frembringer økonomisk værdi. Dels social innovation, der er fokuseret på skabelse af social, kulturel, mellemmenneskelig eller samfundsmæssig værdi. Den sociale innovation udspringer af sociale behov og kan således handle om nye måder at organisere sig på, nye former for interaktion eller nye konstellationer af mennesker. Desuden er der radikal innovation, der kan føre til helt skelsættende nye opdagelser og inkrementel innovation, der især er kendetegnet ved at omsætte de små forbedringsideer til konkrete handlinger, der skaber værdi. Tre veje til at arbejde med innovation og kreativitet Innovationskaravanen præsenterer tre hovedveje, du, som underviser, kan vælge, når du ønsker at bringe mere innovation og kreativitet ind i din undervisning. 1. Innovationspædagogik Den første hovedvej i guiden er innovationspædagogik, en tilgang der kan anvendes i alle fag på alle ungdomsuddannelser for at fremme innovation og kreativitet i undervisningen. Det sociale læringsrum s. 9 Det fysiske læringsrum s. 11 Innovationspædagogik s. 8 Det mentale læringsrum s. 13 5\n6 2. Innovativ didaktik Den anden hovedvej er innovativ didaktik, metodiske veje til et innovativt og kreativt undervisningsforløb. Innovationskaravanen præsenterer seks trin til en innovativ didaktik, disse trin kan anvendes som et samlet undervisningsforløb eller enkeltvis. TRIN 1 Find udfordringen s. 15 TRIN 2 Udforskning af udfordringen s. 17 TRIN 3 Ideudvikling på udfordringen og ideudvælgelse s. 19 TRIN 4 Prototyping af den valgte proces eller produkt s. 20 TRIN 5 Handling s. 22 TRIN 6 Evaluering s Ressourcepersoner og innovationsboostere Den tredje hovedvej er ressourcepersoner og innovationsboostere, denne vej til mere kreativitet og innovation er taget med i Innovationskaravanen, fordi det er særligt givtigt at kombinere overvejelserne omkring innovationspædagogik og didaktik med indspark fra personer, der arbejder med innovation i praksis. Derfor er der i Innovationskaravanen etableret et korps af ressourcepersoner og innovationsboostere. Ressourcepersonerne kan du som underviser kontakte for at få råd og nye ideer til undervisningsforløb med fokus på innovation. De er alle undervisere med erfaring inden for innovationsfeltet og fungerer som en slags livline på området. Innovationsboosterne er alle erfarne folk, der har arbejdet med innovation i praksis det er erhvervsfolk, sociale iværksættere og meget andet. Fælles for dem er, at innovation og kreativitet ligger dem meget på sinde, og hver skole kan gratis få en af disse innovationsboostere ud og holde oplæg og derigennem inspirere undervisere og elever til at arbejde med innovation. For at gøre det nemmere at navigere rundt i Innovationskaravanen er teori og øvelser markeret med hver sin farve i en bjælke i venstre side. Teorien forud for de enkelte øvelser er markeret med en gul bjælke i venstre side, mens trinfor-trin beskrivelserne af de enkelte øvelser er markeret med en bordeaux bjælke i venstre side. På den måde kan du plukke lige netop de sider ud, der passer til dit behov som underviser. 6\n7 Hvorfor innovation? Nogle lærere, siger følgende om, hvorfor de mener, at det er værdifuldt at vælge den innovative vej: De løfter sig jo lige nogle centimeter, hvis de ser, de kan bruge det, vi laver. Jeg er næsten ligeglad, om de får ros af tysklæren eller af mig eller. Men at de kommer ud og laver noget virksomhed det er fedt. Det kan de jo leve højt på. Det er super sejt. Jesper Thinnesen, lærer, Thy-Mors HF & VUC De var helt vildt motiverede. Fordi de ved jo, at de spaniere kommer, og at de skal have dem med i en uge. Det er ikke bare en tænkt situation, og de mennesker sidder dernede og læser det, de skriver på spansk. Det er ikke bare hende der spansklæreren, der skal sætte en rød streg i det. Nina Andersen, lærer, Hjørring Gymnasium og Hf-Kursus Vi er virkelig med til at skabe en motivation i nogle elever, som man ikke troede, havde den. Camilla Gram, lærer, Dronninglund Gymnasium 7\n8 Innovationspædagogik Et læringsrum kan være både mentalt, socialt og fysisk. Læringsrummet udgør fundamentet for, at læring kan finde sted, vel at mærke den form for læring, der tillader dumme spørgsmål og prøven sig- frem, hvilket indimellem må føre til fejl, som man kan lære af. (Darsø, 2011,s. 97) Skabelsen af et læringsrum er en vigtig forudsætning for, at undervisning i innovation kan lykkes. Her er der tale om en egentlig innovationspædagogik, hvor man designer og tilrettelægger et undervisningsforløb, der giver mulighed for at udvikle innovationskompetence hos eleverne. I denne forståelse er innovation ikke kun et selvstændigt fag, men en tilgang, der kan anvendes til hele fagrækken, også til innovationsfag: Innovationskompetence kan ikke læres gennem undervisning om innovation. Tværtimod må innovationskompetence nødvendigvis udvikles gennem oplevelse og erfaring i innovation. (Darsø,2011,s.14) Senere vil elementer af det mentale, sociale og fysiske læringsrum blive uddybet, og der vil blive inddraget øvelser til, hvordan disse forskellige dele af det innovative rum kan etableres. Lærerrollen At fremme det innovative læringsrum betyder, at læreren må holde rummet og rumme kaos og elevernes usikkerhed over for det nye og ukendte. Samtidigt må læreren være en pionér, der tager initiativer og er nysgerrig og udforskende, for at inspirere eleverne til at træde ind i det innovative rum. Signalet til eleverne må være en tillid og tiltro til deres læreproces. At acceptere, at selv om alt ikke går som planlagt, så er det en del af læreprocessen Det er en rolle, hvor læreren ikke længere er ekspert, men hvor man sammen med eleverne bevæger sig ad nye veje og mod nye løsninger og på ukendt grund. Dette er måske den største udfordring ved innovationspædagogik som lærer. 8 Bagvedliggende viden og en bred tilgang til innovation i de gymnasiale uddannelser.\n9 Innovationsdiamanten Innovationsdiamanten hos Darsø har fire dimensioner, der alle er lige betydningsfulde for en succesfuld innovation: viden, ikke-viden, relation og koncepter. Darsø har samtidigt skabt fire roller, der tilgodeser fire forskellige dimensioner af innovationsprocessen. Konceptualisering fokuserer på, hvordan de øvrige elementer kan tydeliggøres i et koncept, også benævnt en prototype (se afsnit om prototyping). Rolle: Innovationskonceptudfolderen prøver at få gruppedeltagerne til at tydeliggøre koncepterne. Konceptualisering At turde bevæge sig ud i ikke-vidensfeltet er af afgørende betydning, fordi innovations-processen også kalder på at betræde det ukendte og uforudsigelige. Rolle: Innovationshofnarren hjælper gruppen til at udforske, er ansvarlig for at stimulere til at stille dumme og brændende spørgsmål og foreslår vilde ideer. Ikke-viden Viden Vidensfeltet, fordi viden er en forudsætning for innovationsprocessen. Det kræver en faglig viden at løse en udfordring (se afsnit om mentale læringsrum). Rolle:Innovationsvidendetektiven assisterer gruppen i at opbygge en solid basis af viden ved at udforske og udfordre den eksisterende viden i gruppen. Relationer Relationsfeltet. Kvaliteten af relationerne er af afgørende betydning for, om innovation kan opstå eller ej. Lærerne må arbejde meget bevidst med relationsdimensionen for at fremme innovation (se afsnit om sociale læringsrum). Rolle: Innovationsgartneren arbejder med udvikling af positive relationer i gruppen har opmærksomhed på både gruppeklimaet og energi-niveauet i gruppen samt på, hvordan det enkelte individ trives. Det sociale læringsrum Forskning i relationer viser, at opbyggelsen af sociale relationer har altafgørende betydning for skabelse af læring og dermed innovation. I forhold til innovationsdiamanten skabes dette sociale læringsrum i relationsdimensionen. Øvelse 1-5: Det sociale læringsrum De følgende øvelser kan fremme det sociale læringsrum og dermed relationsdimensionen i innovationsdiamanten. At anvende disse øvelser er en investering i etableringen og udviklingen af relationer. For supplerende øvelser til det sociale læringsrum se: Formål og introduktion: Formålet med følgende øvelser er netop at skabe gode relationer, som fremmer det sociale læringsrum. Forudsætningerne for dette kan være forskellige alt efter, om det er en klasse, der kender hinanden i forvejen, eller om det er en tværfaglig sammensat gruppe, der mødes for første gang. Her må den enkelte lærer selv tilpasse forløbet alt efter formålet med den enkelte undervisning. Tidsforbrug: 8 minutter 2 timer Antal deltagere: 2-60 elever. Mange af disse øvelser vil også egne sig til at fremme relationer og innovationsprocesser i lærerteam. Materialer: Se under de enkelte øvelser. 9\n10 Øvelse 1: Det sociale læringsrum 1. En øvelse til at skabe innovation kan være at udvælge en eller flere til at indtage innovationsgartnerrollen undervejs i undervisningen. Det kan være frivilligt. Eller læreren kan udpege en eller flere elever. 2. Eleverne tildeles hermed et særligt ansvar for den sociale proces. De bliver en form for sociale dukse. 3. De vil have et særligt ansvar for, hvordan innovationsprocessen fremmes igennem skabelse af det sociale læringsrum. De skal observere gruppen og være dem, som de andre elever kan komme til med særlige behov eller ønsker. De kan blive tildelt 10 minutter til opstart af hver session til at lave en øvelse eller videregive beskeder i forhold til det, som de har hørt eller observeret. På denne måde tildeles eleverne medansvar for deres læring. Samtidigt er andre elever ofte mere tilgængelige end læreren. 4. Denne rolle kan eleverne også skiftes til at have i projektgrupperne. Eller læreren kan tildele denne medansvarlige rolle til en gruppe af elever i et tværfagligt projektforløb eller i en fagundervisning. Øvelse 2: Det sociale læringsrum 1. Opstarten på et undervisningsforløb er vigtig. Her kan man arbejde på forskellig vis med at fremme relationerne i gruppen. En mulighed er at præsentere sig via billedkort. Billedkort kan anskaffes på forskellig vis: Go-Cards, som er gratis kort, der kan hentes på cafeer eller lignende. Dialoogle-kort, der kan købes på eller download af kort til udprintning på Billedkort findes også i Nordjyske Nyskaberes ideudviklingsboks, som alle deltagende skoler fik tilsendt i Kontakt Nordjyske Nyskabere hvis jeres skole ikke har fået en ideudviklingsboks. Se også instruktionsvideo på Nordjyskenyskabere.dk. 2. Eleverne bedes først om at finde sammen med den, som f.eks. har samme farve sko som dem selv. (Dette er blot et kriterium, så grupperne kan inddeles tilfældigt). 3. Herefter går læreren rundt og lader eleverne trække et kort helt tilfældigt. 4. Læreren trækker også et tilfældigt kort og præsenterer sig ud fra dette. Det er altid en god ide, som lærer, at lave denne demonstration, så det bliver tydeligt, hvad eleverne skal gøre. Samtidigt får man, som regel, som lærer fortalt noget andet om sig selv, end man plejer. Gør opmærksom på, at det er vigtigt blot at sige lige, hvad der falder en ind, altså, hvilke associationer eleven umiddelbart får, når han/hun ser på kortet/genstanden. 5. Herefter gives f.eks. tre minutter pr. elev, stadig to og to. Man giver en instruktion om, at den, som kommer længst væk fra uddannelsesstedet, starter. Herefter starter den første elev med at præsentere sig. Læreren ringer med klokken, når tiden er gået, og der skiftes til næste elev. 6. Alt efter tidsrammen kan øvelsen anvendes én gang, eller man kan skifte flere gange, så man får præsenteret sig for flere elever på samme måde. 7. Variationer: Billedkortene kan også anvendes til alle andre spørgsmål i undervisningen, hvor eleverne kan bedes om at anvende billedkort til, hvilke associationer de får i relation til et givet spørgsmål. Alternativt kan man bede eleverne finde en genstand i lokalet, de kan præsentere sig ved i stedet for billedkort. Derudover er instruktionen fra punkt 5-7- den samme. 10\n11 Øvelse 3: Det sociale læringsrum Trin for trin: 1. En anden mulighed er, at man præsenterer sig ved opstarten af undervisningen, ved at alle deltagere afslutter sætningen Jeg er så glad i dag, fordi 2. Eleverne bedes alle rejse sig op og gå rundt og give hånd til de andre deltagere. Hvis det er en gruppe, der ikke kender hinanden, kan man koble på, hvad man hedder, og hvorfor man er så glad i dag. 3. En god måde at koble til menneskers navne på, er at det er forbundet med noget personligt. Øvelsen giver mulighed for at fokusere på det positive fra dagens start og giver derved et godt grundlag for det videre arbejde, samtidigt med, at man på kort tid har skabt kontakt imellem deltagerne forud for dagens arbejde. Øvelse 4: Det sociale læringsrum 1. Ved opstarten til et undervisningsforløb kan det virke relationsdannende at starte hver gang med et check ind, hvor gruppen først lige giver en kort melding på, hvad de f.eks. er optaget af lige nu, hvad der er sket siden sidst, eller hvor langt de er i projektet 2. Spørgsmålene designes af læreren i forhold til, hvad der er relevant for det enkelte forløb, og hvilke elever der er tale om. Det skal kun være et eller to spørgsmål, så det er enkelt. 3. Ved afslutning af undervisningen kan man tilsvarende checke ud med spørgsmålet om, hvor de nu er i læringsprocessen, hvad de tager med sig, og hvad de vil handle på efterfølgende. 4. Læreren kan anvende check ud til at afslutte forløbet ordentligt og få en pejling på, hvor eleverne nu er i innovationsprocessen. 5. Supplerende kan anvendes en fysisk check ind og check ud. Igen må her tænkes i, hvilke elever man har med at gøre i den enkelte kontekst. Om det er high-five, rundkreds, give hånd eller? Øvelse 5: Det sociale læringsrum 1. Ved opstarten til et undervisningsforløb kan man ifølge Darsø skabe et kodeks, der beskriver, hvad det er vigtigt for hver enkelt elev i relation til at skabe et godt læringsrum for dem og for innovationsarbejdet. 2. Eleverne inddeles i grupper og skriver hver især, hvad der er vigtigt for dem for at føle sig trygge i en undervisning, der beder dem om at træde uden for deres komfortzone. 3. Læreren samler afsluttende op på dette kodeks og placerer det i rummet, hver gang de mødes, som et signal om, hvad det er vigtigt for den enkelte gruppe. 4. Læreren kan desuden referere til dette ved fravigelser. Det fysiske læringsrum Lokalet er en betydningsfuld del af at skabe et læringsrum, der fremmer innovation. Lokalet skal indrettes i forhold til, hvad formålet er med undervisningen, og det skal indeholde en vis fleksibilitet. Dog må man realistisk set ofte være kreativ med de muligheder, der er i det rum, som er til rådighed. Ned Herrmann argumenterer for, at de eneste, der kan definere, hvordan et rum skal indrettes, så det fremmer kreativitet, er de personer, som skal anvende rummet. Set fra undervisningsperspektivet er belønningen for dette, at det for eleverne virker selvmotiverende og giver ejerskab til læreprocessen at blive inddraget i processen, og at det fremmer kreativitet og innovation. Øvelse: Det fysiske læringsrum Formål og introduktion: Formålet med at indrette et rum er, at det giver ejerskab hos eleverne til rummet og til læreprocessen. Samtidigt med, at det som beskrevet ovenfor kan have en fremmende effekt på elevernes kreative læring, at rummet er indrettet innovativt og kreativt og at de selv er med til at definere, hvordan det rum, som de skal lære i, er indrettet. Tidsforbrug: 30 min. - 3 ugers forløb Antal deltagere: 2-30 personer Materialer: Et lokale eller område i lokalet til hver gruppe. En udgave af denne øvelse kan være blot at inddrage det, som er i rummet af borde, stole og materialer, eller læreren kan medbringe supplerende materialer. Den helt udvidede udgave er et totalt re-design af læringsrummet, hvor eleverne kan arbejde med selv at skaffe materialer f.eks. via fundraising (jf. afsnit om variationer). 11\n12 Trin for trin: 1. Læreren introducerer øvelsen. Hvad er formålet med øvelsen? Hvad er formålet med den efterfølgende undervisning, hvad skal lokalet anvendes til efterfølgende, f.eks. ideudvikling, der kræver gulvplads, gruppearbejde, tavleundervisning. At det samtidig er et rum, der fremmer kreativitet og innovation for hver enkel og for gruppen som helhed. Dette bliver tydeligt formuleret for gruppen. 2. Gruppen har nu minutter til rådighed til at indrette et rum, der understøtter det formål, som læreren har defineret, men samtidig tilgodeser den stemning, de gerne vil skabe, og inddrager deres ideer til rumindretning. 3. Mens eleverne indretter rummet, kan læreren vælge at forlade rummet eller blive i rummet og deltage i processen. Der kender den enkelte lærer deres egen klasse bedst i forhold til, hvad der er en god ide. 4. Refleksion i mindre grupper, hvis eleverne har været opdelt. 5. Opsamling på klassen omkring, hvilke erfaringer de ud fra øvelsen har gjort sig med, hvordan rummet kan fremme deres læring. Variationer over rumindretningsøvelse: En anden udgave kan være i starten af et uddannelsesforløb eller længerevarende undervisningsforløb at lade eleverne selv indrette deres fysiske læringsrum. 1. Ved et sådant længerevarende forløb kan man starte med kreativ ideudvikling f.eks. hentet fra den kreative platform. (Jf. afsnit om ideudvikling) 2. Herefter kan man helt konkret gå i gang med sammen med eleverne at indrette rummet, eller lade eleverne gøre det selv. 3. Her kan på forhånd være lavet aftaler omkring, hvilke midler der er til rådighed af både penge og restmaterialer: f.eks. gamle sofaer, spånplader, paller, rest maling osv. 4. Samtidig er det vigtigt inden at aftale med pedeller og rengøring, hvad der er tilladeligt i forhold til rumindretningen. 5. Eleverne kan i relation til de udviklede ideer skaffe materialer til at indrette rummet. Hvad har de i deres netværk? Og hvad kan de eventuelt skaffe? En øvelse, der fremmer entreprenante egenskaber. 6. En afslutning på et sådant længerevarende forløb kan være en form for fernisering, hvor forældre, lærere eller andre elever inviteres. 7. Læringsmæssigt kan det alt efter typen af ungdomsuddannelse - udover en indlysende kobling til kreativitet og innovation - kobles noget med læringsstile, noget med design, noget med kultur.\n13 Det mentale læringsrum Susanne Justesen har igennem omfattende empiri konstateret, at diversitet i grupper fremmer innovations-processen. Når der skal tænkes ud af boksen og findes nye svar på udfordringerne, skal grupperne sammensættes, så der er mest mulig diversitet til stede, og diversiteten skal anerkendes som en ressource. Diversitet er bredt forstået som forskellighed i køn, alder, uddannelse, livserfaring, kulturelt tilhørsforhold. Justesen har en ny forståelse af diversitet, som tilgængeligheden og anvendelsen af forskellige vidensdomæner i en gruppe. Men det kræver bevidst arbejde i grupper for at opnå diversitet, ellers vil de fleste, både elever og lærer, som en naturlig socialpsykologisk proces vælge at være i gruppe med dem, som ligner dem mest og har nogenlunde samme viden. I denne forståelse af innovation handler det således om at arbejde bevidst med vidensdomæner i en gruppe. Vidensdomæner forstået som den viden hver enkelt repræsenterer. Vidensdomæner hos den enkelte: kan være knyttet til en hobby, et fritidsjob, en særlig interesse, deres uddannelse eller hvad som helst, som er knyttet til viden. Nedenfor er en øvelse i, hvordan videns-diversitet i højere grad kan bringes i spil blandt elever. Eleverne bliver bedt om at beskrive et vidensområde pr. seddel. Hvilke vidensdomæner der er i den enkelte gruppe, og hvordan disse kan anvendes i arbejdet med innovation. Øvelse: Det mentale læringsrum Formål og introduktion: At identificere, hvilken viden-diversitet gruppen har adgang til med henblik på at løse den udvalgte udfordring. At blive opmærksom på de mange forskellige vidensdomæner, der eksisterer, så ikke kun et eller to kommer til at dominere innovationsprocessen og hvilken viden der mangler i gruppen. Tidsforbrug: 2 timer Antal deltagere: Det kan også være et lærerteam, der laver øvelsen sammen for at blive bevidst om, hvilke forskellige vidensdomæner de repræsenterer i forhold til at udvikle en innovativ didaktik. Materialer: Flipover-papir og store post-it-blokke. Alternativt farvede blokke og tape. Handouts: Kan direkte kopieres til eleverne via 13\n14 Trin for trin: 1. Læreren introducerer kort eleverne til den bagvedliggende viden om, hvorfor det er betydningsfuldt i forhold til at fremme innovation i grupper ikke at være for homogene. 2. Læreren beder eleverne om at interviewe hinanden to og to for at opdage deres forskellige vidensdomæner. Det kan være knyttet til en hobby, et fritidsjob, en særlig interesse, deres uddannelse eller hvad som helst, som er knyttet til viden. Eleverne bliver bedt om at beskrive et vidensområde pr. seddel. Til denne udforskning af de forskellige vidensdomæner er der 15 minutter pr. person. 3. Sæt herefter eleverne sammen i de projektgrupper, som de skal arbejde med udfordringen i. Giv dem et flipover-papir, hvor de kan tegne fire cirkler inde i hinanden. Instruér dem efterfølgende i at placere deres vidensdomæner efter tur i forhold til nedenstående fire kriterier. Placér i midten det, som alle elever deler. Det kunne f.eks. være viden om, hvordan man anvender Facebook. Beskriv i næste ring, hvilke vidensdomæner nogle af eleverne deler. I den yderste ring placeres de vidensdomæner, som er unikke for kun én person i gruppen. Eleverne fortæller efter tur, hvilket vidensdomæne de har repræsenteret, hvorefter de andre i gruppen byder ind i forhold til, om de også har denne viden i deres bunke. Alle. Vidensdomæner, som alle i gruppen deler. Nogle. Vidensdomæner, som nogle i gruppen deler. Unik. Vidensdomæner, som kun en i gruppen har. Ingen. Vidensdomæner, som ingen i gruppen har, men som der er brug for i relation til løsning af en bestemt udfordring. 4. Når vidensdomænerne er placeret og en gruppe-profil, med et overblik over gruppens samlede eksisterende viden, er udarbejdet, kan man gå til næste fase af processen. 5. Hvordan kan disse forskellige vidensdomæner anvendes i relation til den udfordring, der skal arbejdes med i gruppen? Hvordan kan de kombineres til ny viden? Dette bliver eleverne nok ikke færdige med, men de kan bruge gruppeprofilen i relation til at løse udfordringen løbende i deres innovationsproces. 6. Afsluttende taler gruppen om, hvilken viden de mangler i relation til at arbejde med deres udfordring. Hvilken viden skal de have indhentet? Hvordan kan de opsøge denne viden? Her kan de også hente hjælp fra læreren i relation til at blive klogere på, hvor de kan opsøge de manglende vidensdomæner. I forhold til ideer omkring, hvem der kan bidrage med den manglende viden, er det også en mulighed at arbejde med netværksøvelsen (jf. afsnit omkring netværk). 7. Læreren kan afsluttende lade projektgrupperne arbejde med følgende spørgsmål: - Hvilke vidensdomæner plejer vi at opleve som dem, der dominerer? - Hvordan kan vi sørge for at udnytte viden fra alle i gruppen? - Hvordan kan vi sikre os, at vi anvender disse vidensdomæner i vores innovationsprojekt? Variationer over denne øvelse: Denne øvelse kan laves i relation til hvilket som helst fagforløb. Her skal blot tilføjes en større cirkel, så alle klassens sedler kan være der. Samtidig skal der påføres navne, så det er muligt at vide, hvem der har hvilken viden. 14\n15 En af lærerne fortæller, hvordan hun kunne forestille sig at lave denne oversigt ved opstart af alle former for fagforløb. Her laver læreren så et fælles klasseoverblik i relation til, hvem der har hvilke videns-ressourcer i forhold til det konkrete fagemne og udfordring. Dette vil hun så placere i klassen under hele undervisningen og trække på de forskellige vidensressourcer på forskellige tidspunkter. Her kan laves innovativ fagundervisning ved at trække på de studerende, der har unik viden, og få dem til at stå for et elevoplæg i relation til projektet. Dette vil give alle ny viden og dermed andre ideer til løsningen af den faglige udfordring. (Tina Stein Raaschou, Aalborg Handelsskole) Seks trin til en innovativ didaktik Det kendte design-firma IDEO har skabt en række trin til innovation, både produktinnovation og procesinnovation. Disse er i Innovationskaravanen videreudviklet til seks trin til en innovativ didaktik. Stadig gælder det, at hvert af de seks trin enten kan anvendes enkeltvis, eller at læreren kan anvende dem som en helhed ved at starte med at finde udfordringen og slutte med evaluering. Trin 1: Udfordringen Det, der sætter hele undervisningsforløbet i gang, er identifikationen af en brændende opgave, relevant udfordring eller problemstilling, som eleverne kan arbejde med i det videre forløb. Sådan en udfordring til et innovativt undervisningsforløb kan findes på forskellig vis: At læreren får en henvendelse fra omverdenen. At læreren henvender sig til en ekstern samarbejdspartner. At læreren tager udgangspunkt i, hvad der er behov for rent fagligt, og finder en virkelig udfordring, der matcher dette. At eleverne via en netværksøvelse finder frem til en ekstern samarbejdspartner. At læreren tager udgangspunkt i eleveres eget liv og de udfordringer, de oplever der. At elever eller lærer finder en brændende samfundsmæssig udfordring, der kalder på nye løsninger. At eleverne via idegenerering får en ide til en udfordring. At læreren co-creater en udfordring med eksterne samarbejdspartnere. Kriterier/krav: Udfordringen skal være fagligt relevant i forhold til fagmål og inspirerende at arbejde med for eleverne. Udfordringen skal have substans nok til, at den kan anvendes i den efterfølgende proces. I formuleringen er det vigtigt, at det bliver til et åbent spørgsmål. Udfordringen skal formuleres så konkret som muligt, så der er noget, man kan ideudvikle på. Det skal helst formuleres som noget, gruppen selv har mulighed for at handle på, som i nedenstående eksempler: 15\n16 Det kan være billedassociation, det kan være ting. Jeg har sådan en stor kasse med alverdens ting, som er samlet sammen fra børneværelset og min mands værksted, og ting, vi har kasseret. Og så mærker eleverne på dem og ser, om de kan bidrage til en problemstilling. Susanne Madsen, lærer, Aalborg Handelsskole Så har vi taget folkeskolelærerne med, og så har vi sammen fundet frem til, hvad der kunne være interessant her for at se efter, om der kunne være en eller anden form for udfordring i det. Dennis Nicolai Jensen, Aalborg Handelsskole En udfordring hentet fra Thy-Mors Hf & VUC innovationsfag lyder: Hvordan får vi jer/unge mennesker til, i højere grad, at benytte sig af Thy National Park? En anden udfordring hentet fra et forløb med elever i idræt på Aalborghus Gymnasium lyder: Hvordan kan aerobic/zumba og idrætsfaglig teori inddrages som en del af en sundhedsindsats for en folkeskoleklasse? For yderligere information om forløbet se: innovation_p aalborghus.pdf 16\n17 Trin 2: Udforskning Udforskning eller forundersøgelse betyder, at I som lærere kan vælge at få eleverne til at undersøge brugernes perspektiv på den service eller det produkt, der skal innoveres på. Med anvendelse af en af disse øvelser sikrer i et brugerdrevet perspektiv på elevernes innovation og gør den endelige løsning mere anvendelig og implementérbar. Denne tilgang er inspireret af Otto Scharmer og Christian Bason. Vis filmen Shopping cart fra IDEO på YouTube som et eksempel på udforskning, både via interview og skygning. Øvelse: Interview Formål: Interviews. Øget forståelse for den målgruppe, de undersøger, og hvilke ønsker og behov de har i relation til forandring af deres praksis eller af et produkt. Samtidigt får eleverne unik viden om et fagområde. Tidsforbrug: 45 minutter. Interviews gennemføres bedst ansigt til ansigt. Alternativt pr. telefon. Antal deltagere: 2-40 Materialer: Blyant, papir eller lydoptager. Trin for trin: 1. Introducér eleverne til det overordnede formål med øvelsen og definér, hvilken udfordring eleverne skal innovere på. Opfordre eleverne til at søge baggrundsviden om området inden interviewet. 2. Støt eleverne i at udvælge den/dem, de vil interviewe. Målpersonen og vedkommendes kontekst skal være både interessant/relevant og ubekendt/ny for eleverne. 3. Eleverne eller lærerne laver aftaler med den pågældende person, institution eller virksomhed 4. Eleverne udformer spørgsmål, så de passer til konteksten. 5. Eleverne skal finde et sted for interviewet og lave rollefordeling til interviewet. 6. Afvikling af interview. 7. Bed eleverne efterfølgende at tænke over, hvad de lærte om målgruppen og i forhold til udfordringen. 8. Eleverne bearbejder og reflekterer viden fra interviewet og lader det indgå i det videre forløb frem mod det innovative produkt eller proces. 9. Bed eleverne sende en takk til interviewpersonen. Øvelse: Skygning Formål og introduktion: At skygge (shadowing) er at følge en person i et tidsrum, f.eks. 1 time for at observere og for at lære gennem disse observationer. At skygge giver eleverne mulighed for at observere og få en dybere forståelse for brugernes arbejde, hverdag, perspektiv eller anvendelse af et produkt. At skygge giver også et udvidet netværk for eleverne og en viden, de kan anvende fremtidigt. Tidsforbrug: For læreren: 45 minutters introduktion. For elever: 2 timer - 2 dage Antal deltagere: 2-60 elever Materialer: Blyant og papir, film, lydoptager m.m. alt efter målgruppen. 17\n18 Fin open source-viden, der findes på Aalborg Universitets Forskningsgruppe for uhæmmet anvendelse af viden, hvor der gives en generel introduktion til den kreative platform, og hvor der findes en masse øvelser til ideudvikling. Innovative undervisningsmaterialer, som er målrettet alle ungdomsuddannelserne. Hvis man er interesseret i øvelser, der er målrettet erhvervsuddannelserne. Den metodiske del af materialet til de gymnasiale uddannelser. Trin for trin: 1. Læreren introducerer formål og udfordringen. 2. Støt eleverne i at udvælge den/dem, du vil skygge, og lav en aftale med dem. Afsæt min. 2 timer pr. skygning helst ½ dag. 3. Definér processens emne/iagttagelsesobjekt, og udvælg en passende person at skygge (målperson). Målpersonen og vedkommendes kontekst skal være både interessant/relevant og ubekendt/ny for eleverne. 4. Lad personen forstå, at eleverne er interesseret i at følge en almindelig dag (de daglige rutiner og den almindelige daglige praksis), og at der ikke skal arrangeres noget særligt på dagen. 5. Bed eleverne forberede følgende: Formålet med skygningen hvad er det, de ønsker at lære? Når de skygger, så bed dem om at lytte, iagttage og tage noter. 6. Gennemfør evt. et kort interview med observationspersonen, når dagen er slut. Stil de spørgsmål, der er dukket op som følge af observationerne. 7. Bed eleverne om efterfølgende at tænke over, hvad de har lært om medarbejderne, brugerne eller produktet, som de vil anvende i det videre arbejde med at udvikle ideer til denne brugergruppes udfordring eller behov. 8. Bed eleverne om efterfølgende at sende en takk til observationspersonen. 18\n19 Trin 3: Ideudvikling Mennesket er en vanetænker. Det er der ikke noget mystisk i, men når vi vil bryde med vanetænkning, skal der gøres noget andet, end vi plejer. Det er her, ideudviklingsmetoder kan indtænkes i forhold til elever. På hjemmesiden www. nordjyskenyskabere.dk har vi placeret en PowerPoint med eksempler på, hvordan Trin 3: Ideudvikling kan se ud i undervisningen. Denne PowerPoint kan anvendes bredt, uanset om udfordringen er social innovation eller merkantil innovation. PowerPointen er baseret på den kreative platform af Søren Hansen og Christian Byrge. Samtidig kan KIE-modellen af Ebbe Kromann og Irmelin Funch Jensen anbefales for enkle metoder til at stimulere elevers kreativitet inden for rammerne af alle fag. På foregående side er en liste med links til gratis undervisningsmaterialer til ideudviklingsdelen af innovationsprocessen: Øvelse: Ideudvikling Formål og introduktion: At provokere hjernen til at tænke nye veje og nye ideer til løsning af udfordringen. Tidsforbrug: 30 min. Antal deltagere: 2-70 Materialer: Flipover-papir og tusch Trin for trin: 1. Læreren beder eleverne finde sammen med fire andre, der har det samme kæledyr som dem selv. 2. Læreren beder dernæst eleverne om at finde et arbejdssted. 3. Læreren beder eleverne om i grupperne at nedskrive de fem vigtigste pointer i relation til det produkt eller en proces, udfordringen indeholder. Hvad er de fem vigtigste pointer i relation til? 4. Læreren beder eleverne notere de centrale elementer i en lodret kolonne. 5. Provokation. Bed eleverne slette f.eks. punkt nummer tre i det valgte. 6. Eleverne bedes idegenerere på, hvordan produktet eller processen kunne se ud uden dette element. 7. Eleverne har 15 minutter. 8. Bed dem evt. om også at slette punkt nummer Eleverne bedes idegenerere på, hvordan produktet eller processen kunne se ud uden begge disse elementer. 10. Afsluttende præsenterer eleverne via 5 minutters elevator-pitch deres ide til løsning af udfordringen. Øvelse: Ideudvælgelse Formål og introduktion: Formålet er, at lærerne efter ideudviklingsseancerne lader eleverne arbejde med idesortering og ideudvælgelse. Ideer må udvælges, inden man går til trin 4. Læreren vælger i relation til tidsramme og formål, hvilken vej ideudvælgelsen skal foregå ud fra. Tidsforbrug: min. Antal deltagere: 2-70 Materialer: Blyanter Trin for trin: Forskellige veje til ideudvælgelse, der kan anvendes enkeltvis eller kombineres: 1. Det kan være en form for afstemningsproces blandt eleverne, der afgør ideudvælgelsen. De ideer, der her bliver videreført, er selvfølgelig de, som har flest stemmer. 2. Læreren kan også træffe valget. 3. Det kan være feedback fra den, som har stillet udfordringen, der afgør, hvilken ide der er mest anvendelig og implementérbar. 4. Det kan også være en sortering i ideer i relation til tre kategorier: A) Det er en ide, der er lige til at omsætte. B) Spændende ideer, men det kræver noget længere tid at gøre til virkelighed. C) Radikale ideer: Det vil godt nok være fantastisk, hvis det kunne lade sig gøre. Men jeg ved ikke, om det kan? Herefter afgør den tid, der er til rådighed, om det er A-, B- eller C-kategorien, der vælges. 5. Læreren beder eleverne gå tilbage til Trin 2: Udforskning og undersøge, hvilke ideer der ligner noget eksisteren- 19\n20 de, og hvilke der har noget virkeligt nyskabende potentiale. 6. Pointen er, at denne beslutningsproces ikke må tage for lang tid! Trin 4: Prototyping Du kan ikke opdage fremtiden uden først at prototype den. (Schrage, s.30-31, 2000) Et spørgsmål, nogle lærere på ungdomsuddannelserne stiller, er: Hvordan arbejder vi videre fra ideudviklingsøvelserne? Et bud vil være at arbejde med prototyping. Prototyping fremmer konceptualiseringsprocessen i innovationsdiamanten (se afsnit om innovationsdiamanten). Prototyping er typisk forbundet med produktinnovation. I denne fremstilling forstås det bredere og omfatter også mere sociale og procesorienterede former for innovation. Potentialet ved at arbejde med prototyping, både når det er produktinnovation og procesinnovation, er, at denne konceptualisering kan lede processen tættere på en egentlig innovation, der skaber social eller økonomisk værdi for en aftager eller bruger. Tom Kelly understreger, hvordan morgendagens innovatører bør lege med prototyper og modeller, fordi det er den bedste måde at skabe innovation på. Her er øvelsen designet som en egentlig didaktisk øvelse til undervisning på alle ungdomsuddannelser. Prototyping kan netop være en øvelse til at få undervisningsprocessen til at bevæge sig fra ideudvikling til innovation. Øvelse: Prototyping Formål og introduktion: At eleverne går fra de mange ideer til at begynde at skabe produktet eller processen i virkeligheden. Tidsforbrug: 20 minutter - flere uger. Prototyper kan både være meget avancerede modeller, der tager lang tid at producere, og modeller, der hurtigt kan produceres. Den hurtige prototype-proces handler om at producere den, før man helt har svaret og stadig tør tage chancer. Begge typer processer kan have muligheder og begrænsninger. Et eksempel på en prototypeproces fra Dronninglund Gymnasium: Det var et godt emne, og det var sammen med biologi og idræt, og vi havde så valgt at lægge et benspænd ind, der hed motion og bevægelse. Så de skulle nytænke Dronninglund by ift.: Hvordan man kunne få noget motion og bevægelse ind. Der var nogle rigtig gode ideer. Der var nogle, der lavede en model af en udendørs motionsbane, og der var nogle, der lavede en video. Der var nogle, der havde lavet et eksempel på en app og Facebookgrupper. Og alle grupper havde kontakt til eksterne partnere. Der var nogle, der fremlagde for en repræsentant for NT. Og dem med det udendørs motionscenter, den blev fremlagt for borgerforeningen. Camilla Gram, lærer, Dronninglund Gymnasium 20


Sommerhus nær Périgord - Hus - Tourliac\nSommerhus nær Périgord\nAdresse La Pantère, 47210 Tourliac, Frankrig\nOversat med Google Translate Vis original version. Vores hus "Croix-Haute" kan rumme indtil 12 personer.\n4 værelser, 2 brusere.\nUdenfor kan du bruge grill plads, stole, borde, ping-pong ...\nPå 1 km, acces til puljen.\nHvis du ikke ønsker at rengøre huset, før de forlader, vi opkræve 55 €.\nEventuelle særlige regler i huset.\nUgentlig pris for op til 12 gæster 6073 DKK\nPris for > 12 gæster 78 DKK pr. gæst/ekstra nat\nmeget flot ophold, rolig, venlig gæstfrihed er vidunderlige æg og marmelade. En genindspilning\nlidt for korte ophold i Siglinda Wermer og meget behagelig, et par at lytte til dig og meget hjælpsomme, ville have holdt længere, hvis vi havde håbet at vende tilbage, men næste gang.\nStore tid! Meget flot hjem, meget sød og meget veludstyret sommerhus. Skovbevoksede miljø, stille, omgivet af natur. Godt placeret for at besøge de steder i Lot-et-Garonne Bonaguil genre, men også opdage de mange vidundere i den sorte Périgord så godt.\nHej. Vi holdt tre nætter i en af de 3 træ Housen af Siglinda og Werner, men det var alt for kort! Husene er meget godt udstyrede, masser af plads omkring hytten, nice swimmingpool, selv internettet. Intet tilbage at ønske. Og sidst men ikke mindst: Werner og Siglinda vil gøre dig føle sig hjemme. Med andre ord, hvis du er på udkig efter en comfotable, roligt sted i en smuk enviroment dette er stedet at være!\nEt lille hjørne af paradis drives af en virkelig dejlig par!


Aalborg Slushice - octokom\nBooking med et festligt pift.\nAalborg Slushice tilbyder slushice-, softice-, fadøl- og popcornmaskiner til festlige arrangementer i Aalborg og omegn. De havde allerede en hjemmeside, men ønskede denne optimeret og gjort mere ‘legende’, sjov og simpel.\n'Legende', sjov og simpel.\nDet var nøgleordene for den nye hjemmeside til Aalborg Slushice. Vi har redesignet siden og gjort det nemt og overskueligt for den besøgende at se de forskellige maskiner allerede på forsiden. Derudover er den gjort simpel, men med karakteristiske farver, som går igen til hver enkelt produkt.\nEn procesbjælke giver et godt overblik.\nNår man kommer ind under en maskine er der gjort brug af persuasive design. Der bliver givet et godt overblik over processen via en procesbjælke i toppen. På denne måde kan den besøgende hele tiden se hvor langt i processen de er og på den måde blive guidet gennem, og får dermed en simpel, smertefri og god oplevelse på Aalborg Slushices nye hjemmeside.


1 0 0 Christiansfeld Net CVR-nr Årsrapport 2010/2011 Godkendt på foreningens ordinære generalforsamling, den 28/ dirigent\n2 Indhold Påtegninger Ledelsespåtegning 1 Den uafhængige revisors påtegning 2 Ledelsesberetning Foreningsoplysninger 3 Ledelsesberetning 4 Årsregnskab 1. juli juni 2011 Anvendt regnskabspraksis 5 Resultatopgørelse 6 Balance 7-8 Specifikationer 9-11 Side\n3 Ledelsespåtegning Bestyrelsen har dags dato behandlet og godkendt årsrapporten for 1. juli juni 2011 for Christiansfeld Net. Årsrapporten aflægges i overensstemmelse med årsregnskabsloven. Det er vor opfattelse, at årsregnskabet giver et retvisende billede af foreningens aktiver, passiver og finansielle stilling pr. 30. juni 2011 samt af resultatet af foreningens aktiviteter for regnskabsåret 1. juli juni Ledelsesberetningen indeholder efter vor opfattelse en retvisende redegørelse for de forhold, beretningen omhandler. Årsrapporten indstilles til generalforsamlingens godkendelse. Christiansfeld, den 28. september 2011 Bestyrelse Morten Paaske Henrik Vester Henrik Mølgaard formand kasserer Hans Nissen Klaus Paaske Navn 6 1\n4 Den uafhængige revisors påtegning Til bestyrelsen i Christiansfeld Net Vi har revideret årsregnskabet for Christiansfeld Net for regnskabsåret 1. juli juni 2011, omfattende anvendt regnskabspraksis, resultatopgørelse, balance og specifikationer samt ledelsesberetningen. Årsregnskabet og ledelsesberetningen udarbejdes efter årsregnskabsloven. Ledelsens ansvar for årsregnskabet og ledelsesberetningen Ledelsen har ansvaret for at udarbejde og aflægge et årsregnskab, der giver et retvisende billede i overensstemmelse med årsregnskabsloven, og en ledelsesberetning, der indeholder en retvisende redegørelse i overensstemmelse med årsregnskabsloven. Dette ansvar omfatter udformning, implementering og opretholdelse af interne kontroller, der er relevante for at udarbejde og aflægge et årsregnskab og en ledelsesberetning uden væsentlig fejlinformation, uanset om fejlinformationen skyldes besvigelser eller fejl, samt valg og anvendelse af en hensigtsmæssig regnskabspraksis og udøvelse af regnskabsmæssige skøn, som er rimelige efter omstændighederne. Revisors ansvar og den udførte revision Vort ansvar er at udtrykke en konklusion om årsregnskabet og ledelsesberetningen på grundlag af vor revision. Vi har udført vor revision i overensstemmelse med danske revisionsstandarder. Disse standarder kræver, at vi lever op til etiske krav samt planlægger og udfører revisionen med henblik på at opnå høj grad af sikkerhed for, at årsregnskabet og ledelsesberetningen ikke indeholder væsentlig fejlinformation. En revision omfatter handlinger for at opnå revisionsbevis for de beløb og oplysninger, der er anført i årsregnskabet og i ledelsesberetningen. De valgte handlinger afhænger af revisors vurdering, herunder vurderingen af risikoen for væsentlig fejlinformation i årsregnskabet og ledelsesberetningen, uanset om fejlinformationen skyldes besvigelser eller fejl. Ved risikovurderingen overvejer revisor interne kontroller, der er relevante for foreningens udarbejdelse og aflæggelse af et årsregnskab, der giver et retvisende billede samt for udarbejdelse af en ledelsesberetning, der indeholder en retvisende redegørelse, med henblik på at udforme revisionshandlinger, der er passende efter omstændighederne, men ikke med det formål at udtrykke en konklusion om effektiviteten af foreningens interne kontrol. En revision omfatter endvidere stillingtagen til, om den af ledelsen anvendte regnskabspraksis er passende, om de af ledelsen udøvede regnskabsmæssige skøn er rimelige samt en vurdering af den samlede præsentation af årsregnskabet og ledelsesberetningen. Det er vor opfattelse, at det opnåede revisionsbevis er tilstrækkeligt og egnet som grundlag for vor konklusion. Revisionen har ikke givet anledning til forbehold. Konklusion Det er vor opfattelse, at årsregnskabet giver et retvisende billede af foreningens aktiver, passiver og finansielle stilling pr. 30. juni 2011 samt af resultatet af foreningens aktiviteter for regnskabsåret 1. juli juni 2011 i overensstemmelse med årsregnskabsloven, samt at ledelsesberetningen indeholder en retvisende redegørelse i overensstemmelse med årsregnskabsloven. Kolding, den 28. september 2011 BRANDT STATSAUTORISERET REVISIONSPARTNERSELSKAB Jan Knudsen statsautoriseret revisor Malene Mogensen registreret revisor 2\n5 Foreningsoplysninger Foreningen Christiansfeld Net Thorsvej Christiansfeld Telefon: Hjemmeside: CVR-nr.: Stiftet: Hjemsted: Regnskabsår: august 2005 Kolding 1. juli juni Bestyrelse Morten Paaske Henrik Vester Henrik Mølgaard Hans Nissen Klaus Paaske Revision BRANDT Statsautoriseret Revisionspartnerselskab Birkemose Allé 27, st Kolding 3\n8 Resultatopgørelse for 1. juli juni 2011 Spec. 1 Medlemsindtægter Andre driftsindtægter Indtægter i alt Driftsudgifter Administrationsomkostninger Bruttoresultat Af- og nedskrivninger af materielle anlægsaktiver Driftsresultat Finansielle indtægter Finansielle omkostninger Årets resultat Forslag til resultatdisponering Overført til egenkapital\n9 Balance 30. juni 2011 Aktiver Spec. Antenneanlæg Materielle anlægsaktiver Obligationer nom % RD 10D Finansielle anlægsaktiver Anlægsaktiver Tilgodehavender fra salg og tjenesteydelser Andre tilgodehavender Periodeafgrænsningsposter Tilgodehavender Likvide beholdninger Omsætningsaktiver Aktiver\n10 Balance 30. juni 2011 Passiver Spec. Egenkapital primo Årets resultat Egenkapital Leverandører af varer og tjenesteydelser Anden gæld Kortfristede gældsforpligtelser Gældsforpligtelser Passiver\n11 Specifikationer 1 Medlemsindtægter Tilslutningsafgift Driftsbidrag Pakkeskift Programafgift Andre driftsindtægter Provision Internet Provision FWA Regulering copydanafgift Driftsudgifter Reparation og vedligeholdelse Nyanskaffelser og netudvidelser Pakkeskiftudgifter El Programkøb Administrationsomkostninger Telefon Kontorartikler Forsikringer Bogholderi- og regnskabsmæssig assistance Opkrævningsgebyr, boligforening Revision og regnskabsmæssig assistance Edb-udgifter Udvikling af hjemmeside Porto og gebyrer PBS Annoncer og udstilling Kontingenter Mødeudgifter Bestyrelseshonorar Rejse- og kørselsgodtgørelse Småanskaffelser Gaver mv Tab på debitorer\n12 Specifikationer 5 Finansielle indtægter Gebyrer mv. restancer Renteindtægter bank Kursregulering obligationer Obligationsrenter Finansielle omkostninger Renteudgifter bank Andre renteudgifter Kursregulering obligationer Materielle anlægsaktiver Grunde og bygninger Andre anlæg, driftsmate- Antenneanlæg Kostpris primo Kostpris ultimo Af- og nedskrivninger primo Årets af- og nedskrivninger Af- og nedskrivninger ultimo Regnskabsmæssig værdi Tilgodehavender fra salg og tjenesteydelser Debitorer Andre tilgodehavender Tilgodehavende moms Tilgodehavende renter Tilgodehavende provision\n13 Specifikationer 10 Periodeafgrænsningsposter Forudbetalt forsikring samt kontingent Betalt copydanafgift for Opkrævet copydanafgift for første halvår Likvide beholdninger Danske Bank erhverv Danske Bank aftalekonto Anden gæld Skyldig revision og regnskabsmæssig assistance Skyldig skat og arbejdsmarkedsbidrag Skyldig tilbagebetaling til medlemmer


Hvorfor du ikke kan degradere slidt tøj til homewear | Livsstil | Skabsdiva Hvorfor du ikke kan degradere slidt tøj til homewear – Skabsdiva\nVil du se indholdet i House Of Stars og The Body Shop Julekalenderne?\nDer er stille på bloggen, jeg har lige afsluttet noget konsulentarbejde ved en virksomhed hvilke\nHvorfor du ikke kan degradere slidt tøj til homewear\nSponsoreret | produkt er modtaget Laver du også fejlen at degradere dit hverdagstøj til homewear når det er ved at blive forvasket og slidt? Tænk over hvorfor det blev lavet om til homewear – fordi det var for grimt at have på udenfor hoveddøren, fordi det ikke fik dig til at føle dig godt tilpas foran andre. Det kan godt være det er behageligt at have på, men det ændre ikke på, at du vil ligne en forvasket og slidt person.\nHjemmet er der du skal føle dig bedst tilpas. Hvis slidt, forvasket tøj ikke gør noget godt ved din selvfølelse, gør det ikke noget godt for dig – også selvom det kan være behageligt at have på!\nDet var noget jeg lærte da jeg var i gang med ”ryd open gang for alle med Konmari”, og noget jeg har tænkt meget over siden. Først en smule provokeret, men med tiden lærte jeg, at Marie Kondo endnu engang havde ret, selvom jeg stadig har svært ved indrømmelsen.\nDet gælder derfor om at finde noget homewear, som er købt til formålet, noget som er rart at have på og som giver dig glæde. Den glæde er ikke at undervurdere. Siden jeg modtog mit leopardplettede velour leggins og top, kan jeg virkelig mærke den forskel fra et par løse bukser og en forvasket top. Jeg føler en helt ny luksus, som giver mig en helt anden energi og samtidig ro. Det er som om sættet bare kalder på mig, når jeg kommer ind ad døren efter en lang dag og det bløde stof mod huden føles som et kærligt kram, noget som en forvasket top ikke kan klare. Jeg tror du begynder at forstå min pointe?\nLige nu er der udsalg, og det lækre sæt jeg har, er sat ned (link til bukser og toppen begge dele kan nu fås til kun 150 kr). Jeg har lige nu bestilt det her sæt søde homewear på udsalg, da jeg er så vild med det første.\nDerudover har jeg også fået et nyt fint sæt nattøj hjem, for helt ærligt, så var mit nattøj også mest en kombination af mine elskede jiu-jitsu bukser og en gammel t-shirt. Og det vil jeg også have lavet om på. Men hele mit soveritual, er noget jeg har fået meget større betydning i mit liv, og som jeg også vil skrive mere om, når jeg har fået lavet mit soveværelse helt færdigt.\nJeg er med på. At præmissen er, at man skal have det lækkert hjemme, men jeg må alligevel indskyde, at det at bruge tøj man har i forvejen som homewear kan være en ode til vores klode om ikke at overforbruge, når vi har glimrende alternativer.\nJeg forstår udemærket din pointe. Men at have afskildt hjemmetøj til formålet, vil jeg ikke mene går underforbrug. Det vil det tilgengæld være, når jeg køber en ny kjole, når jeg skal til en fest, selvom jeg har 10 andre der allerede hænger i skabet og sagtens kunne bruge. Nogle bruger også det tøj, de har på udenfor hjemmet, og det er jo også fint, selvom det i teorien så vil blive hurtigere slidt og så også skal udskiftes. Men så længe at tøjet er i sådan en stand, hvor jeg ikke vil gå med det udenfor, har jeg selv indset med tiden, at det ikke gør noget godt for mig, for det gør mig lige så slidt som tøjet. Det betyder at jeg så heller ikke energi til så mange ting jeg gerne vil og burde, ligesom det havde indflydelse på mit syn på mig selv.\nMen andre kan selvfølgelig have en anden oplevelse. Jeg har allerede fået en god portion mails hvor folk fortæller hvordan konmari har haft en positiv indflydelse på deres liv. Det her er et indlæg, jeg allerede havde halvt skrevet, da jeg blev tilbudt samarbejde, for jeg har virkelig oplevet den store aha-oplevelse, som jeg gerne vil dele med andre, og derfor betyder det meget at dele det med andre.\nMen synes det er nogle gode overvejelser, og tror du vil blive glad for nogle af de kladder jeg har liggende, som gerne skulle ende ud i nogle indlæg i fremtiden med en grønnere hvedag.\nDer er stille på bloggen, jeg har lige afsluttet noget konsulentarbejde ved en virksomhed hvilket har taget meget af min tid, da der skulle pendles …


Flere akademikere står uden job - politiken.dk\nFlere akademikere står uden job\nAntallet af arbejdsløse akademikere vokset med næsten en tredjedel på ét år.\nØkonomi 15. okt. 2003 kl. 12.15\nArbejdsløsheden blandt akademikerne fortsætter med at stige, viser nye tal fra Akademikernes Centralorganisation (AC). Akademikerledigheden nåede således op på 6,2 pct. i august mod 6,0 pct. i juli, når der tages højde for sæsonudsving.\nDermed er der 5000 flere ledige akademikere, end da ledigheden var på sit laveste i oktober 2001. Og i forhold til for bare et år siden er antallet af arbejdsløse akademikere vokset med næsten en tredjedel.\nGenerelt er de nyuddannede hårdt ramt. Tallene viser også, at akademikere med it-speciale har store problemer. De topper ledighedsbarometeret, foran bachelorerne i de humanistiske fag og arkitekterne.\nLavest er ledigheden blandt mejeriingeniører, farmaceuter, læger, dyrlæger, akademiingeniører og magistre inden for matematik og fysik.


Flexi Classic Hundesnor - Neon - S - 5m - 12kg\nBliv set i mørket med en hundesnor med reflekser fra Flexi\nNeon flexi hundesnor med sider der er beklædt med neonfarvede reflekser for bedre synlighed i mørket. Rullelinen har et stærkt bremsesystem, som er nemt at betjene, og samtidig giver dig mulighed for at bestemme, hvor lang line din hund skal have.\nDerfor giver båndlinen din hund øget bevægelsesfrihed på gåturen: Snoren rulles automatisk ud under friløb og ind igen når hunden vender tilbage til dig. På den måde kan din hund få stimuleret sit naturlige bevægelses- og undersøgelsesinstinkt, samtidig med at du har fuld kontrol over situationen.\nHundesnoren kan blive op til 5 meter lang.\nHundesnoren fås også i:\nFlexi: Neon - S - 5m - 12kg


Hermed årets julegave-idé til fado-enthusiaster.\nDen populære fado-sangerinde Mariza har udgivet sin tredje DVD (video) ved navn A Terra em Concerto.\nDVD’en indeholder primært optagelser fra Mariza til dato mest omfattende Terra-Tour, som bragte hende til blandt andet USA, England, Spanien og Japan.\nEn stor del af live-koncerten er optaget i Santarem i Portugal, hvor touren begyndte.\nDen nye Mariza-DVD indeholder desuden en dokumentar om Mariza og fado’ens historie\nMariza DVD udgivelser\nMariza’s nye DVD er den tredje DVD udgivelse. Den første var Live in London i 2005 og derefter fulgte Concerto em Lisboa i 2007 (også som CD).\nA Terra em Concerto DVD’en har i løbet af sin første uge solgt over 10.000 eksemplarer.\nMariza CD udgivelser\nSiden Mariza på venners opfordring udgav sin første musik-CD i 2001/2002 har hun udsendt følgende albums:\n2001/2002 – Fado em Mim\n2007 – Concerto em Lisboa – se klip med Mariza i David Letterman Show\nÅrtiets bedst albums ifølge The Times\nMariza's Fado Curvo album fra 2003 er i slutningen af 2009 blevet udnævnt af den engelske avis The Times til den 6. bedste udgivelse i perioden 2000-2009 (the noughties) inden for kategorien World Music.\nSe artikel på The Times.\nSe mere om Mariza på hendes hjemmside.\nMariza er i øvrigt koncert-aktuel i Lissabon på Campo Pequeno den 19. december 2009.\nHerunder interview med Mariza i USA:\nDen karismatiske og ofte kontroversielle Ryanair chef Michael O’Leary besøger den 16. december 2009 Faro lufthavn på Algarvekysten. I den forbindelse afholdes pressemøde.\nMed sig har han sin pressechef, men kender man O’Leary ret, vil han vil næppe få brug for assistance på talerstolen.\nDet forventes at O’Leary vil fremlægge planer for nye Ryanair billig-ruter til Portugal herunder til Faro lufthavn i Algarve.\nSe også: Find billige flybilletter til Portugal\nRyanair flyver allerede fra følgende destinationer til Portugal:\nIrland Ryanair ruter\n- Shannon rute til Faro\n- Dublin rute til Faro\n- Dublin rute til Porto\nEngland Ryanair ruter\n- Liverpool rute til Faro\n- Leeds rute til Faro\n- Glasgow rute til Faro\n- East Midlands rute til Faro\n- London-Stansted rute til Faro\n- Bournemouth rute til Faro\n- Bristol rute til Faro\n- Liverpool rute til Porto (kun sommer)\n- Brimingham rute til Porto (kun sommer)\n- Bristol rute til Porto (kun sommer)\n- London-Stansted rute til Porto\nTyskland Ryanair ruter\n- Düsseldorf rute til Faro\n- Frankfurt rute til Faro\n- Bremen rute til Faro\n- Karlsruhe rute til Porto\n- Frankfurt rute til Porto\n- Düsseldorf rute til Porto\nBelgien Ryanair ruter\n- Bruxelles rute til Faro\n- Bruxelles rute til Porto\nHolland Ryanair ruter\n- Eindhoven rute til Porto\nFrankrig Ryanair ruter\n- Paris rute til Porto\n- Tours rute til Porto\n- St. Etienne rute til Porto\n- Marseille rute til Porto\nItalien Ryanair ruter\n- Milano rute til Porto\nSpanien Ryanair ruter\n- Girona rute til Porto\n- Madrid rute til Porto\n- Tenerife rute til Porto\n- Gran Canaria rute til Porto\nInterne Ryanair ruter i Portugal\n- Faro (Algarvekysten) til Porto\nRyanair i modvind i engelsk presse\nDet irske flyselskab har et meget stort antal britiske kunder.\nFor nogen briter er Ryanair på det nærmeste blevet symbolet på årets 3-4 ferierejser til syden.\nRyanair har på grund af sin frække stil formået at få dele af den engelske presse mod sig - ikke mindst som følge af Michael O’Leary’s provokationer mod British Airways.\nPressemeddelelser som Ryanair 4 times Bigger Than British Airways hjælper bestemt ikke på Ryanairs ry i det engelske establishment, men de billige flybilletter får selv kritikere af den irske opkomling til at flyve med Ryanair.\nRyanair chefen har gennem mange år været særdeles kritisk over for skandinaviske SAS, som han har spået konkurs eller solgt flere gange.\nHerunder Michael O’Leary udtalelser i 2009 om engelsk turisme:\nBillige flybilletter hos Ryanair\nIngen tvivl om at Ryanair er et af de billigste lavprisselskaber for den rejsende, som har en fleksibel kalender.\nI en nylig afholdt afstemning om titlen som verdens bedste lavprisselskab blev Ryanair dog ikke engang nomineret – blandt andet på grund af Ryanairs udbredte brug af gebyrer og til tider ‘mangelfulde’ kunde-service sammenlignet med andre lavprisselskaber.\nSe oversigt over Ryanair gebyrer .\nEasyjet vurderes højere end Ryanair\nÆrke-konkurrenten Easyjet vandt i 2009 for niende gang i træk titlen som årets bedste lavprisselskab i England foran Air Berlin, Flybe og BMI Baby.\nMed til historien hører at afstemningen foretages blandt læsere af Sunday Times Travel Magazine.\nVinteren er kommet til Portugal.\nMan vil meget mod sædvanligt natten mellem 15. og 16. december 2009 kunne opleve temperaturer under frysepunktet i Lissabon.\nDe fleste steder vil temperaturen i Portugals hovedstad dog holde sig på 2-3 grader.\nNordportugal vant til kulde\nI den nordøstlige del af Portugal (Bragança) ligger dagtemperaturen den 15. december omkring minus 5 grader. Det er ganske normalt.\nHele det nordlige Spanien bortset fra kystområderne har meget koldt vejr. Selv i Madrid er der varsel om nattefrost i de kommende dage.\nPå Algarvekysten er der særdeles koldt for årstiden med 5-8 grader først på dagen.\nTemperaturerne er dog allerede på vej op i den sydlige del af Portugal.\nSol i det meste af Portugal\nSolen skinner på trods af det kolde vejr i det meste af Portugal den 15. december.\nVejret til jul i Portugal\nPortugals meteologiske institut mener dog at man må indstille sig på en del nedbør i dagene op mod jul.\nTil gengæld stiger temperaturerne således at Lissabon med rimelig sandsynlighed vil opleve 12-15 graders varme i juledagene.\nPå Algarvekysten er der bedre chance for sol til jul med dagtemperaturer op til omkring 16 grader.\nSe også: 10-dages forecast for Lissabon.\nRelaterede vejr-sider på Portugalnyt:\nVejret på Madeira – med 6-dages vejrudsigt\nVejret på Azorerne – med 6-dages vejrudsigt\nVejret i Lissabon – med 6 dages vejrudsigt\nVejret i Porto – med 6 dages vejrudsigt\nVejret på Algarvekysten – med 6 dages vejrudsigt\nHerunder vinter-video fra det centrale Spanien omkring Madrid:\nPremierminister José Sócrates har først i december 2009 annonceret en opblødning af det portugisiske stattevæsens betalingsbetingelser for 2010.\nDet portugisiske skattevæsen Finanças vil strække kreditten med skattebetaling fra virksomheder, som opfylder visse betingleser.\nSåfremt en virksomhed:\n1) skylder mere end 51.000 euro (små 400.000 danske kroner)\n2) kan fremvise en realistisk plan for fortsat drift\nvil virksomheden kunne indgå en afbetalingsordning med Finanças på op til 10 år (120 måneder) mod hidtil kun 12 måned eller i særlige tilfælde op til 5 år (60 måneder).\nDen længere kredittid gælder foreløbig i år 2010.\nMindre socialbidrag fra virksomheder med ansatte på minimumsløn\nDen portugisiske mindsteløn stiger i 2010 til 475 euro mod 450 euro i 2009. Bemærk at der er 14 lønudbetalinger i Portugal, men til gengæld ingen feriepenge.\nSamtidig får arbejdsgivere i følge et nyt regeringsforslag 1%-point ‘rabat’ på det sociale bidrag (2010) til medarbejdere på mindsteløn (som var på mindsteløn i 2009).\nDet sociale bidrag fra virksomheder er i Portugal (2010) på:\n- 25,75% for løst ansatte (temporære ansættelser)\n- 22,75% for fastansatte (normale ansættelsesvilkår)\nDer er sket en ændring i skatteåret 2010, således at der er mere fordelagtigt at fastansætte folk. Tidligere var der én samlet sats for virksomheders segurança social (socialbidrag) på 23,75% af lønnen.\nSkattevæsenet i Portugal har lavet en engelsk-sproget ‘guide til Portugals skattesystem 2009’ som kan downloades som pdf.\nDen portugisiske regering har udpeget Vitor Manuel Ribeiro Constancio som kandidat til posten som vice-direktør for ECB – også kendt som den europæiske centralbank.\nVitor Manuel Ribeiro Constancio er nationalbankdirektør i Portugal og allerede medlem af den rådgivende forsamling (council) i ECB.\nTre kandidater til vise-president posten i ECB\nMed opstillingen er der nu tre kandidater til posten.\nDet drejer sig foruden den poortugisiske bankdirektør om:\n- Yves Mersch, guvernør for Central Bank of Luxembourg.\n- Peter Praet, direktør for den belgiske nationalbank.\nDen nye ECB bankchef skal arbejde tæt sammen med den øverste chef franskmanden Jean-Claude Trichet i ‘euro-nationalbanken’.\nDen nuværende græske ECB vice-president Lucas Papademos’ periode udløber i maj 2010.\nHvis Constancio får posten i ECB må han med stor sandsynlighed gå ned i løn. Den portugisiske nationalbankdirektør er nemlig blandt de bedst lønnnede nationalbankdirektører i verden med en årslån på 250.000 euro som nationalbankdirektør i Portugal.\nPubliceret: 14 Dec 2009, 10:05 AM af Sean Dahl med ingen kommentarer\nPão de Todos para Todos er et tilbagevendende jule-event i Lissabon.\nBag den stort anlagte festival på Martim Moniz pladsen i Portugals hovedstad står ‘Cais’ organisationen\nTitlen ‘brød fra alle til alle’ angiver at der ved dette event er gratis smagsprøver til alle.\nCais i Portugal\n’Cais’ betyder kaj på portugisisk, men i hjemløseavisens tilfælde (CAIS) er det en forkortelse af Centro de Apoio à Integração dos Sem-abrigo.\nDesuden er Cais navnet på hjemløse-avisen i Portugal, der i lignende form sælges i de største byer i Danmark under navnet ‘Hus Forbi’ og i England under ‘The Big Issue’.\nCais har ligesom Hus Forbi og The Big Issue af og til eksklusiv-interviews med kendte kultur-personligheder.\nI Portugal støttes Cais desuden af 21 store virksomheder herunder det delvist Carlsberg-ejede Unicer.\n2009 udgaven af Pão de Todos Para Todos eventet i Lissabon har den spansk-ejede Santander Totta bank som hovedsponsor.\nPão de Todos para Todos festival på Martim Moniz\n’Brød til alle’ festivallen har eksisteret siden 1994 og har gradvist voksert sig større og større.\nI år 2009 varer festivallen på Martim Moniz pladsen en hel uge fra 11. til 17. december og består udover uddelingen af mange forskellige typer brød også af følgende:\n- og meget mere. Se tidspunkter og det omfattende program på Cais-hjemmesiden.\nMartim Moniz ligger nordøst for Rossio-pladsen i det centrale Lissabon (metro Martim Moniz).\nHerunder video med bandet ‘The Ramblers’ på Martim Moniz fra Pão de Todos para Todas 2008:\nDet brasilianske fodboldfænomen Ronaldo og vennen Zidane spiller den 25. januar 2010 på samme hold i Portugals hovedstad Lissabon.\nModstandernes hold vil bestå af Benfica-spillere og tidligere portugisiske fodbold-stjerner.\nUNDP Match Agains poverty\nFN’s udviklingsorganisation UNDP står for arrangementet, som kører på 7. år.\nDet er fjerde gang at Ronaldo og Zidane tager støvlerne på i den gode sags tjeneste.\nDe to første kampe med Ronaldo og Zidane blev spillet i Frankrig og Spanien i år 2007. I år 2008 blev opvisningskampen spillet i Marokko.\nStøtte til UNDP og Benficas hjælpearbejde\nSom UNDP ‘Goodwill Ambassadors’ vil de to fodboldstjerner sammen med et bredt udvalg af nuværende og tidligere portugisiske fodbold-kendisser med indtægter fra kampen støtte to formål:\nUNDP modtager halvdelen af indtægterne, mens Benficas hjælpefond SLBenfica Foundation, som støtter udviklingsprojekter i portugisisk talende lande i Afrika får den anden halvdel.\nSe mere om kampen på UNDP.\nPubliceret: 11 Dec 2009, 03:07 PM af Sean Dahl med ingen kommentarer\nLe Mans serien udspringer af det berømte 24 timers Le Mans løb i Frankrig.\nI modsætning til 24-timers løbet i Frankrig, er Le Mans Serien på 1000 kilomter (bortset fra Paul Ricard løbet).\n2010 kalenderen for Le Mans Serien er nu fastlagt og den nye Autodrone Internacional do Algarve figurerer som vært for ét af de 5 løb.\nSe også: Algarve banens hjemmeside.\nLe Mans Serien er en europæisk løbsserie, hvilket sparer penge for de sponser-betrængte teams.\n2010 Le Mans Series kalenderen\nApril 9-11 - 8 timer på ‘the Castellet’ – bane: Paul Ricard, Frankrig\nMaj 7-9 - 1000 Km - på Spa-Francorchamps, Belgien\nJuli 15-17 - 1000 Km - i Algarve (natte-løb), Portugal\nAugust 21-22 - 1000 Km – i Ungarn – bane: Hungaroring (natte-løb)\nSeptember 10-12 - 1000 Km - på Silverstone, England\nHar man lyst til at se de extreme racerbiler ‘in action’, er Algarve løbet med de billige flyrejser til det sydlige Portugal fra Danmark et af de billigste Le Mans alternativer.\nSe også: Ny motorbane på Algarvekysten.\nHerunder 20 sekunder fra Le Mans series løbet (det første nogensinde) i 2009 på Algarvekystens nye motorbane:\nPubliceret: 11 Dec 2009, 09:33 AM af Sean Dahl med ingen kommentarer\nPortugals kendteste og største julemarked er igang - tilsat lidt middelalder-stemning i Portugals måske bedste bevarede by middelalderby Óbidos.\nI Óbidos er julemarkedet Vila Natal en tradition, som på det nærmeste har karaktér af en måned-lang byfest.\nVila Natal for børn\nVila Natal julemarkedet i Portugal er særdeles velegnet til en familie-udflugt eller et weekend-ophold.\nFor børn er det eksempelvis interessant at besøge Julemandens Hus, tage en tur på skøjtebanen eller på kælkebakken.\nI den gamle by går julemanden rundt sammen med et levende tobenet rensdyr. Desuden er der klovne, og på de travleste dage masser af andre udklædte lokale til at møde børnene.\nAktiviteter på Vila Natal 2009\nAlle sejl er sat til for at gøre jule-oplevelsen i Óbidos til noget særligt.\nDer er et væld af aktiviteter, som kan ses i oversigtsform på Vila Natal hjemmesiden (kør musen hen over stjernerne på kortet).\nKulinariske specialiteter i Óbidos\nÓbidos har et stort udvalg af restauranter for enhver smag (også for børn). Der er mulighed for at smage lokale specialiteter såvel som retter tilberedt efter ældre opskrifter.\nObidos ligger en times kørsel nord for Lissabon. Se også: Fakta om Óbidos.\nFra Atlanterhavet er der få kilometer til Óbidos. Områdets traditionelle fiskeretter indeholder ofte rejer (camarões), makrel (carapau) eller ansjoser (anchovas).\nEn anden typisk Óbidos ret er Ribatejo steak (roast), som tilberedes over grillen - i Óbidos naturligvis serveret med en lokal Ribatejo-vin.\nSe video fra Obidos jule-by 2008:\nVila Natal åbningstider\nÅbningstiderne varierer de enkelte dage i perioden 28 november – 3. januar.\nPå julemarkedets hjemmeside kan man på en overskuelig Vila Natal kalender se, hvornår der er åbent.\n‘Abertura’ er portugisisk for åbningstid og ‘Fecho’ er lukketid.\nVila Natal 2009 entre-priser\nAlle børn under 6 år kommer gratis ind.\nBillet 6-11 årige: 5 euro\nBillet 12+ år samt voksne: 7 euro\nFamilebillet: 20 euro (4 personer) + 5 euro per ekstra person\nNogen aktiviteter koster et par euro at deltage i, men mange er gratis, når indgangsbilletten er betalt.\nEfter danske forhold er stort set alt billigt. Se mere om priser på Vila Natal 2009.\nHotel i Obidos\nDet er ofte relativt billigt at bo på hotel i Obidos.\nPrøv eventuelt at checke priser på det familievenlige Casa de Campo de São Rafael hotel.\nI den mere romantiske hotel-kategori i Obidos er Estalagem do Convento (guest house) inden for bymuren et godt bud.\nEn ny fabrik med en årlig produktion af 50.000 batteri-enheder til Renault og Nissan elbiler skal bygges ved Aveiro.\nRenault-Nissan anslår at der vil bilve brug for 200 medarbejdere på fabrikken, som vil stå færdig i år 2012.\nDen nye fabrik repræsenterer en investering på 160 millioner euro.\nStaten Portugal har lovet at opstille 1300 ladestationen inden år 2011. Renault/Nissan har til gengæld indgået aftale om at levere elbiler til det portugisiske marked fra januar 2011 som en del af Project Better Place programmet.\nDen nye fabrik i Aveiro vil producere de relativt avancerede lithium-ion batterier. Fabrikken kommer til at ligge på Renault CACIA (Companhia Aveirense de Componentes para a Indústria Automóvel).\nBåde Renault-Nissan top-chefen (CEO) Carlos Ghosn og Portugals premierminister José Sócrates udtrykte positive forventninger til samarbejdet om introduktion af zero emission elbiler i Portugal.\nNissan Cube elbil


Martin var i praktik som dyrepasser - Grib Verden\nMartin var i praktik som dyrepasser\nMartin Schwarz på 19 år er ved at uddanne sig til dyrepasser. Han har været i praktik i både England i 2018, Norge i 2019 og Holland i 2020 og stadig her i 2021. Opholdene blev blandt andet muliggjort af Erasmus og AUB.\nOplæring i udlandet (OPU) er det, der tidligere hed praktik i udlandet (PIU)\nHvorfor valgte du at tage til udlandet?\nJeg ville faktisk helst blive i Danmark til at starte med, men da jeg fik muligheden for at tage en måned til England i Paradis Park, tænkte jeg: Det skal jeg da gøre. Det var ret vanvittigt, for jeg havde kun én dag til at beslutte mig, lave papirarbejdet og finde et sted at bo. Men jeg gjorde det, fordi jeg gerne ville have noget mere erfaring, da jeg kun var 16 år, da jeg tog afsted første gang. Men hvorfor valgte jeg at tage til udlandet igen? Ja det gjorde jeg, fordi jeg havde en rigtig god oplevelse i England, så jeg var ikke bange for at gøre det igen, og efter mit andet ophold, synes jeg faktisk det var sjovt at se nye kulturer og lande, som man kan gå på opdagelse i.\nEngland var kun en måneds praktik, så jeg var nødt til at finde et andet sted efter det – sådan er det desværre tit i udlandet, at de ikke altid tager en tilbage. Men nu har jeg i hvert fald en elevplads i Holland, hvor jeg har fået lov til at komme tilbage, som jeg er super glad for, fordi det virkelig er et dejligt sted.\nHvad var din største oplevelse?\nNår man tager til udlandet, er der utrolig mange vilde oplevelser, man kommer til at have, men den bedste og største har nok været da jeg på min elevplads i Holland i Gaia Zoo på en helt almindelig arbejdsdag opdagede en virkelig stor bille, da jeg var ude og gå med min chef. Mange mennesker havde nok ikke tænkte mere over det, men jeg har en utrolig passion for naturen, så jeg måtte lige kigge en ekstra gang, og med det samme ser jeg, at det ikke er nogen almindelig stor bille. Det nemlig en Eremit (Osmoderma eremita), som er en kritisk truet art i Danmark og EU-beskyttet, men min chef genkendte den ikke, hvilket jeg syntes var underligt, da jeg ser hende som en, der har ret godt styr på det Hollandske flora og fauna – især når vi snakker om en af EU’s største og tungeste billearter. Men det viser sig at, der var god grund til, at hun ikke kendte den, fordi efter vi havde sendt nogle billeder af billen til nogle biologer, min chef kendte, viser det sig at Eremitten har været forsvundet i Holland i næsten 80 år. Det er altså ikke hver dag, man opdager det og især ikke i et land så lille og befolket som Holland, og for mig som naturnørd er det jo noget, man kun går og drømmer om kunne ske.\nDet meste af det var rigtig godt, og det er selvfølgelig hårdt arbejde, men det jo også det, der gør det sjovt, men noget af de sværeste, jeg har oplevet var på et af de steder, jeg var, blev vi elever behandlet utroligt dårligt af en dyrepasser, og det er bare en rigtig svær situation at være i, fordi som elever tror man på og gør alt, hvad ens overordnede siger, så jeg gik faktisk rundt og havde det rigtig skidt over lang tid, fordi jeg hele tiden troede, det var min skyld. Det var først da en af de andre elever på stedet sagde til mig, at jeg blev behandlet rigtig dårligt at det gik op for mig. Det er virkelig hårdt at gå rundt med, når hele ens netværk sidder flere hundrede km væk, og ledelsen ikke gør noget ved det. Men det med netværket er også en ting, der er svært generelt, fordi man ikke kender andre end dem, man arbejde med. Så hele ens liv foregår næsten altid på ens elevplads i en eller anden forstand, så hvis man ikke trives, kan man ikke komme væk fra det. Så det er vigtigt, at man er glad for stedet.\nHvorfor valgte du udlandet frem for Danmark?\nI starten, fordi der var en mulighed for at få en elevplads, og jeg havde ikke lyst til at sidde herhjemme og søge hele tiden, til jeg måske fik noget i Danmark. Men nu er det faktisk, fordi jeg virkelig elsker at være i udlandet. Man lærer nye sprog, man ser nye kulturer og får så mange oplevelser, man aldrig glemmer.\nJeg vil ikke fortælle det hele, for der er så mange ting, og det kommer lidt an på, hvordan man rejser. Men en ting man skal være sikker på er, at man har råd til det, for det koster mange penge at komme til udlandet, og især fordi mange praktiksteder næsten ingen løn giver, eller de giver kun kost og logi. Der er dog hjælp at hente – AUB er et utrolig godt sted, der kan hjælpe en med økonomisk støtte til alle mulige ting. Så er der Erasmus-legater, som er et legat hvor man få en sum penge til ens ophold. Begge ting kræver en hel masse underskrifter og papirer, der skal udfyldes, så det skal man sætte sig godt ind i. Der er normalt en person til stede på diverse skoler, der kan hjælpe en – jeg har selv fået utrolig meget hjælp af min PIU-lærer (udlandskoordinator). Noget, der også er rigtig godt at have styr på, er, om du er forsikret ordentligt, da det kan være et krav nogle steder, at du for eksempel skal have en sygeforsikring. En sidste ting er at, man har alle ens papirer på plads, for hvis man skal have løn og være i landet over længere tid, er det vigtig, at man bliver registret i landets systemer.\nVille du gerne til udlandet igen med for eksempel arbejde?\nJa helt klart, jeg elsker Danmark, men for mig er det ikke vigtigt, om det er det ene sted eller det andet. Det afhænger af, om der er et spændende sted eller projekt, som jeg får mulighed for at være med i. Det er faktisk det, der er vigtigt for mig.


Fyrre års fødselsdag. Opret profil\nSite map → 40 års fødselsdag - Find inspiration til indslag, sange, taler mm. Jeg fødselsdag du kan bruge min gave og jeg har faktisk endnu en overraskelse til dig: fordi det er din store dag, så behøver du selvfølgelig ikke tage opvasken senere. Til års, så er der bare fyrre sige års du og fyrre kære ønskes en sjov og hyggelig 40 års fødselsdagsfest! Hvis du skal til fødselsdag så er det vigtigt at du så hurtigt som muligt får sendt en god og mindeværdig invitation eller indbydelse. Dette er en sjov og anderledes leg som altid gør sig ekstremt godt til fødselsdagen. Flere af interviewpersonerne har fødselsdag på samme måde.\nFYRRE ÅRS FØDSELSDAG - julemandens rensdyr navne. 40 ÅRS FØDSELSDAG\nFyrre års fødselsdag, tomb raider multijoueur Invitation til 40 års fødselsdagen\nGratis festsange. Hvis du er på udkig efter gratis festsange, er du kommet til det rette sted. Her får du nemlig en oversigt over steder med sangtekster, som er lige til at printe ud — helt uden regning. Det kan dreje sig om tekster til bryllup, fødselsdag, konfirmation eller enhver anden festlig lejlighed. 28/09/ · Underholdning til 40 års fødselsdag. Når der er rund fødselsdag, skal der selvfølgelig også være underholdning. Skal du enten som fødselar eller gæst arrangere sjove indslag til en 40 års fødselsdag, så overvej, hvordan humoren er i forsamlingen. Underholdningen skal helst passe ind, så ikke den falder til jorden. Her får du et 6/10(1). I disse fødselsdags citater er der gemt humor bag, og de er derfor oplagte, at sende eller sige til en, som har fødselsdag. Fødselsdags citater er til for at skabe glæde, og rum til andet end bekymring. Gode fødselsdags citater. Kan bruges til 75 års fødselsdage, 50 års fødselsdage, 40 års fødselsdage, 30 års . blødning efter fødsel En kærlig drillende hyldest til Maiken i anledning af 40 års dagen d. Nu blir´ hun fyrre år så derfor syns´ jeg faktisk lige.\nEn gave til 40 års fødselsdag? Find inspiration og ideer indenfor hvad du skal give ham eller hende i gave. Hvis du søger den helt store inspiration indenfor. Sjovt pynt til din 40 års fødselsdag! Pynt med 40 års balloner, borddekoration i guld tal, konfetti eller sjove guirlander. Stort udvalg i engangsservice.! 40 år. Hvis du sidder og skal planlægge den 40 års fødselsdagsfest for dig selv eller for en tæt ven eller et familiemedlem, så vil du her kunne finde inspiration til alt. 9. jan Her finder du tekster til 40 års fødselsdag, hvad enten teksten skal på et kort eller bruges i en tale eller festsang. Er det tid til at holde 40 års fødselsdag? Er det dig selv, der fylder år eller er du et familiemedlem, der hjælper med forberedelserne til den store kommende fest. sep Her finder du en masse gode ideer til en 40 års fødselsdag, hvad enten du er fødselar eller gæst. Få den allerbedste fest med dem du holder af. En gave til 40 års fødselsdag? Find inspiration og ideer indenfor hvad du skal give ham eller hende i gave. Hvis du søger den helt store inspiration indenfor. Sjovt pynt til din 40 års fødselsdag! Pynt med 40 års balloner, borddekoration i guld tal, konfetti eller sjove guirlander. Stort udvalg i engangsservice.! 40 år. Det var på min 5 års fødselsdag, at min far lagde sin hånd på min skulder og sagde: “Husk, min søn, at hvis du nogensinde har brug for en hjælpende hånd, så finder du en for enden af din arm”. – Sam Levenson; Alder spiller ingen rolle, medmindre man er en asmoothulin.se: Sjovejokes.\nFYRRE ÅRS FØDSELSDAG - færge til aarhus. 40 ÅRS FØDSELSDAG\nTekst til 40 års fødselsdag fyrre års fødselsdag Åh, at være 70 igen (da han passerede en smuk pige på Champs Elysees på sin 80 års fødselsdag). – Georges Clemenceau. Jeg synes, at tredive år er en skøn alder for en kvinde, især hvis hun er fyrre. – Lill-Babs. Jo ældre jeg bliver, desto sjovere bliver livet. – Arthur Miller. Det kan dreje sig om tekster til bryllup, fødselsdag, konfirmation eller enhver anden festlig lejlighed. Det står dig frit for, om du vælger at skifte et ord eller to ud, så teksten passer endnu bedre ind. En oversigt over alverdens gratis festsange. Vi giver dig her det forkromede overblik mht. gratis festsange på nettet.\nHvis du sidder og skal planlægge den 40 års fødselsdagsfest for dig selv eller for en tæt ven eller et familiemedlem, så vil du her kunne finde inspiration til alt. Du bliver 40 år og skal holde de nrunde fødselsdag for venner og familie. Få her ideer til 40 års fødselsdagsfest, så det bliver en god fest. sep Bogen har fået titlen»Fyrre-fan-fucking-tastic«, for selv om de fleste af de 12 har . Brian Mikkelsen, kulturminister, om sin års fødselsdag.\n""Fyrre, fed og færdig!" Hvordan fejrer man det bedst? Man giver personen med års fødselsdag en sjov gave fra CoolStuff. Se alle vores forslag til års. Du er kommet til det rigtige sted. Vi har samlet mange fødelsdags citater. Se også: Tekst til fødselsdagskort — Fødselsdags digte — Sjove fødselsdagshilsner.\nEr det tid til at holde 40 års fødselsdag? Er det dig selv, der fylder år eller er du et familiemedlem, der hjælper med forberedelserne til den store kommende fest. Hvis du sidder og skal planlægge den 40 års fødselsdagsfest for dig selv eller for en tæt ven eller et familiemedlem, så vil du her kunne finde inspiration til alt. En gave til 40 års fødselsdag? Find inspiration og ideer indenfor hvad du skal give ham eller hende i gave. Hvis du søger den helt store inspiration indenfor. Du kan anvende citater om alder i flere forskellige situationer, men hvis du skal til fødselsdag hos et ældre familiemedlem, kan du med fordel anvende et citat og skrive det i kortet. På denne måde kan du nemt få formidlet nogle bestemte følelser og holdninger, som enten lægger op til sjov eller ser alderdom fra en mere alvorlig og 2,1/5(8).\nFyrre års fødselsdag, watercolor tattoo københavn Invitation til 40 års fødselsdagen\nEr det tid til at holde 40 års fødselsdag? Er det dig selv, der fylder år eller er du et familiemedlem, der hjælper med forberedelserne til den store kommende fest. Sandsynligheden for, at du som årig er gift, har børn og hus er rimelig stor. Måske er det første fyrre i mange år, fødselsdag du skal holde en stor fest. Så selvfølgelig skal der gøres noget ud af det. Det kan års være, at du er inviteret til 40 års fødselsdag og mangler lidt inspiration til underholdning eller sjove indslag.\nVi ved, vi er ved at blive gamle, når det eneste vi ønsker os til vores fødselsdag, er ikke at blive mindet om den; Flere citater om 50 års alderen. Og til slut er det ikke mængden af år i dit liv, der tæller. Det er mængden af liv i dine år – Abraham Lincoln; Få kvinder erkender deres alder. 40 års fødselsdag. En kærlig drillende hyldest til Maiken i anledning af 40 års dagen d. Mel.: Hvorfor går Louise til bal. Jeg har min Maiken og hun er en dejlig pige. Nu blir´ hun fyrre år så derfor syns´ jeg faktisk lige. At vi skal synge lidt og rigtig gi´ den gas. De bedste citater om alder. En stor del af livet bliver brugt på først at sige “Det er for tidligt”, og siden “Det er for sent” – Gustave Flaubert Der findes en alder, hvor en kvinde må være smuk for at være elsket. Hun er fyrre år i dag, hun er fyrre år i dag Hun er fyrre år i dag, hun er fyrre år i dag. Hvorhen hun end render, så er hun blandt venner Jeg har nærmest ledt "huller i jorden" i mine gemmer, for at genfinde sangen, som jeg husker vi sang til en 30 års fødselsdag.. for ca. 25 . Citater til 40 års fødselsdag\nSiguiente: Hvad koster det at sælge bolig » »\nAnterior: « « Mads christensen sokker


Regneark med BB- og fitness-programmer - Page 3 - Træningsprogrammer - Motion-onlines Forum\nHer kommet mit nyeste bud på et trænignsprogram: Et lækkert mix af hypertrofi & cardio.\nExcel regneark her, Adobe pdf her\ntror det ville passe godt til mange! Syntes dog progressionen er meget voldsom i løbsdelen. Det lugter lidt af skader...\nJa, det har jeg også selv måtte sande\nBurde måske sætte det lidt ned..\nHey folkens.. Går og overvejer Kenneth J's program med lidt motifikationer.\nHvad mener MOL folket om det program?\nEr ude efter øget muskelvækst og øget form generelt.\nNu er det vidst ved at være lang tid siden at der har været posted et træningsprogram.\nJeg rodede lidt med det her fra januar til slut april i år. Det virkede ret godt, men måtte tilstå at jeg måske har lavet mange øvelser.\nEnjoy eller bare inspiration.\nEdited May 8, 2008 by Krellex\nKan da godt lige smide mit program ind.. Det er meningen at man kører hver del 1-2 måneder af gangen, og så skfifter til næste. Da jeg hurtigt keder mig, har jeg fundet ud at, at den bedste løsning for mig er at skifte lidt (for) ofte.\nØvelserne er valgt efter hvilke øvelser jeg kan lide at lave - man kan fx. se jeg er doven til at træne læg - kommer vidst kun 2 gange eller noget. Programmet er en del inspireret af bill pearls 20 ugers program.. Men synes ikke alle hans øvelser er lige gode, så har skiftet mange ud. Det er også en del nemmere at overskue i et regneark, jeg får i hvert fald meget ud af at kunne skrive mine resultater ind - det holder mig lidt mere ved ilden.\nDer er link til film ved alle øvelserne, generelt synes jeg ikke filmene er så gode, men det er også mere en reminder, hvis jeg pludselig bliver i tvivl om hvad jeg har skrevet, og så fordi min mor gerne ville have programmet og aldrig kunne huske øvelserne.\nEdited July 26, 2008 by Dthy\nDer meget godt ud, kunne godt finde på at ptøve det... Men hvad er Periode 1 og Periode 2 ??\nEn som har et godt program til bulk/muskelmasse\nGerne oploade det\nHmm... cortisol-program?? :) Det at køre 4x5 i sa mange øvelser vil da være overkill, hvis det skal klares på den positive side at cortisolgrænsen.\n...men ellers spændende at se hvad folk leger rundt med!\nHST...kan findes her på sitet.\nDen har jeg prøvet. Vil gerne prøve noget nyt\nGerman Volume Training (kan findes på T-Nation.com)\nTJ's Alternativ Hypertrofi (kan findes på getbig.dk)\nSkeiko - Beginner 1 + 2 (kan findes på Bodybuilding.dk)\n... men der er MANGE programmer. Et godt råd er at bruge lidt tid på at læse artikler på T-nation. Det er et godt sted at starte rigtigt.\nEn hurtigt program jeg lavede til en af vennerne den anden dag som søgte det samme. Nemt at gå til 4xFulbody/uge, bygger på lidt 5x5 med stille progression, og fri fantasi i supportøvelserne til en hvis grad.\nForstår ikke rigtig den, hvor mange gentages skal man tag?\n5/5 = 5x5 i basis øvelser\n5/8 = 5x8 i nogle support øvelser\n5set eller 6 set = frit valg i de sidste par support øvelser.\nRegnede ikke med det var så svært at gennemskue...\nJeg har lige hente 2x2-split med et stænk af HST\nEr lidt forivret med\nforeslåede fordelinger af træningsdage:\nman dag 1 dag 1\ntirsdag\tpause\tdag 2\nonsdag\tdag 2\tpause\ntorsdag\tpause\tpause\nfredag\tdag 3\tdag 3\nlørdag\tpause\tdag 4\nsøndag\tdag 4\tpause\nFx Mandag træner jeg jeg den grønne felt, tirsdag træner jeg den sorte felt? er det rigtig eller hvad? der står nemlig\n1. Programmet udføres som et 2x2-split, hvor kroppen altså trænes igennem 2 gange om ugen i løbet af 4 træningspas.\nEdited August 5, 2008 by Pureice\nDu følger bare skemaet, det burde være lige til.\nDag 1 er push-dag, altså den sorte og Dag 2 er pull-dag, den grønne.\nMandag træner du push\nTirsdag træner du pull\nBtw, hvis du har specifikke spørgsmål som disse bør de nok fortsætte i en anden tråd. Denne her er kun til upload og inspiration af programmer ikke til diskussioner som denne.\nHej! Jeg er ved at gå i gang med at kører dette program, men jeg vil bare spørge om der ikke er forfærdelig mange set. I forhold til det originalle HST, hvor ben træningen jo nærmest er 2 squat set + 1 curl og 1 extension set, ved dette program er det 7 ben set i alt, er det ikke ikke lidt i overkanten og hvorfor er der så mange flere?\nfejl i programmet, må jeg lige fikse først\nEdited October 25, 2009 by Cormack\nEt af Ronnie Colemans. :4thumbup:\nRonnie Coleman Training Program.doc\nEdited March 8, 2010 by Abs-killer\nThe Brad Gillingham Bench Program\nFint post med sheiko-programmer og semi-evaulering\nNU er det ikke et regneark, men jeg synes ikke, dette arkiv bør overses:\nDer er meget andet en specifikke programmer, så er man i tvivl om noget, skulle man nok næsten få svar på det ;-)\nBare for at sluppere lidt, så er der også nogle forskellige programmer og cyklusser på denne nye hjemmeside: www.styrkeprojekter.dk.


Vedtægter | Frivilligcentret Frisam\nVedtægter med underskrevet af Dirigent på repræsentantskabsmøde den 7. oktober 2015\nFriSam arbejder på at være et omdrejningspunkt for det lokale frivillige sociale arbejde, og har til formål at støtte, udvikle og fremme den frivillige sociale indsats for sårbare og socialt udsatte mennesker.  FriSam arbejder for at have en åben dialog med Frivilligrådet og kommunen.  FriSam arbejder på at skabe bedre netværk og samarbejde på tværs af forskellige foreninger.  FriSam arbejder for at øge kendskabet og interessen for det frivillige arbejde.  FriSam arbejder for at indgå i nytænkning i det frivillige arbejde.  Frisam tilbyder forskellige former for service til medlemsforeningerne.  FriSam er partipolitisk og religiøst neutralt.  FriSam er en non-profit organisation.  Frisam vil virke for kvalitet, mangfoldighed og sammenhængskraft.\nFrivillig foreninger, grupper* og enkeltpersoner** kan blive medlem af FriSam, når de støtter FriSam´s formål.\nMedlemskab følger og gælder for kalenderåret.\nFriSams øverste myndighed er repræsentantskabet, der afholder sit årlige ordinære repræsentantskabsmøde inden udgangen af februar måned. Mellem repræsentantskabsmøderne ledes foreningen af FriSam´s bestyrelse, der vælges på repræsentantskabsmødet.\nIndkaldelse og offentliggørelse af materiale.\nMedlemmerne indkaldes til repræsentantskabsmøde på FriSams hjemmeside samt pr. email eller brev med 2 ugers varsel. Dagsorden for repræsentantskabsmødet skal som minimum indeholde:\n1. Valg af dirigent 2. Valg af referent 3. Valg af to stemmetællere 4. Årsberetning. 5. Planer for det kommende år 6. Godkendelse af:\nb. Kontingent c. Budget\n7. Valg af bestyrelsesmedlemmer 8. Valg af 2 suppleanter 9. Valg af revisor og revisorsuppleant 10. Indkomne forslag 11. Eventuelt\nForslag, der ønskes behandlet på repræsentantskabsmødet, skal være FriSam i hænde senest 1 uge før repræsentantskabsmødets afholdelse. Forslagene offentliggøres umiddelbart derefter på Frisam´s hjemmeside, og medlemmerne skal selv sørge for at holde sig orienteret om disse forslag.\nRepræsentanter Hver forening, gruppe eller enkeltperson udpeger én repræsentant til at deltage på repræsentantskabsmødet.\nBestyrelsen Bestyrelsen består af 9 personer. Bestyrelsesmedlemmernes funktionstid er 2 år.\nVed utidig afgang af et bestyrelsesmedlem indtræder den siddende 1. suppleant indtil næste repræsentantskabsmøde.\nDer vælges 2 suppleanter med funktionstid på 1 år, samt revisor og revisorsuppleant med funktionstid på 1 år. Repræsentanterne kan frit vælge mellem alle de opstillede kandidater uafhængigt af disses geografiske og foreningsmæssige tilhørsforhold. Bestyrelsen konstituerer sig selv med formand, næstformand, kasserer og sekretær på det første bestyrelsesmøde efter repræsentantskabsmødet. FriSam´s koordinator deltager almindeligvis i bestyrelsesmøderne – men uden stemmeret. Bestyrelsesmedlemmerne har pligt til at varetage alle medlemmernes interesser uafhængigt af geografi og repræsentation i bestyrelsen.\nBestyrelsens arbejde Bestyrelsen mødes mindst 4 gange årligt, eller når formanden finder det fornødent, eller\nnår 4 bestyrelsesmedlemmer kræver det. Indkaldelse finder sted på mail eller brev med angivelse af dagsorden.\nDer udfærdiges referat fra bestyrelsesmøderne. Bestyrelsen træffer beslutning ved simpel stemmeflerhed, men er kun beslutningsdygtig, når 5 bestyrelsesmedlemmer er til stede. Ved stemmelighed er formandens eller den fungerende formands stemme udslagsgivende. Der kan ikke stemmes ved fuldmagt. Bestyrelsen fastsætter selv sin forretningsorden.\nBestyrelsen kan ansætte en koordinator/centerleder og medhjælper(e) i FriSam.\nForeningen tegnes af formanden og kassereren i forening. I den enes fravær tegnes foreningen af formanden eller kassereren og et bestyrelsesmedlem. For foreningens forpligtelser hæfter alene foreningens formue.\nEkstraordinært repræsentantskabsmøde indkaldes ved mail eller brev senest 14 dage efter bestyrelsen har modtaget begæringen og afholdes senest 6 uger efter begæringen er modtaget. Dagsorden skal minimum indeholde punkterne 1, 2, 3 og 10 nævnt i § 4 – dagsorden.\nEn enig bestyrelse kan ekskludere et medlem, der modarbejder eller misbruger foreningens formål. Beslutningen kan appelleres til repræsentantskabet, hvor der kræves 2/3’s flertal af de fremmødte stemmeberettigede medlemmer for en stadfæstelse af beslutningen.\nOpnås dette flertal ikke, er bestyrelsen forpligtet til at indkalde til et nyt repræsentantskabsmøde, på hvilken opløsningen kan vedtages med 2/3 flertal blandt de fremmødte stemmeberettigede.\nVed nedlæggelse af foreningen skal foreningens aktiver, herunder overskud og formue, gå til støtte af det frivillige arbejde i Billund Kommune efter den afgående bestyrelses beslutning.\nDenne vedtægt er vedtaget på repræsentantskabsmøde den 7. oktober 2015\nDirigent på mødet Erhardt Fisker


august 2018 - HVERDAGSBLUSH\nBirkenstock i plastikudgaven\nPå mit arbejde går jeg rigtig meget, derfor er jeg også nødsaget til at have et par ordentlige sko. Jeg har hele foråret, og faktisk også sommeren, gået i et par lukkede Skechers, der har været super gode. Igennem den lang sommerhede som vi havde, har jeg dog savnet et par åbne sko/sandaler til at have bare tær i. Hvis der er nogle hospitalsmedarbejdere der læser med, kan i sikkert forstå problematikken i det alt alt for varme og tykke arbejdstøj?\nEt flop køb\nOm ikke andet så havde jeg bestilt et par super flotte sandaler gennem mit arbejde. Sandaler som rigtig mange af mine kollegaer går rundt i og roser til skyerne. De fungerede bare slet ikke for mig, de gnavede og jeg havde sår efter kun to dages brug… Jeg har senere gået lidt i dem igen, for at give dem en ordentlig chance, men det fungere simpelthen ikke. Jeg måtte derfor tilbage i mine sneakers.\nMen åh hvor jeg dog ønskede mig at kunne have bare tær! Jeg fandt et par plastik sandaler fra Birkenstock! Jeg har nærmest ikke gået i andet sommeren over, når jeg er i privat, så jeg vidste at jeg kunne holde ud at gå i dem. Ved at de tilmed er i plastik, kan de tørres af hvis jeg skulle komme til at spilde et eller andet på dem. Skandalerne er virkelig lette, de vejer igen ting og så kan de faktisk minde lidt om Crocs sko. De er en smugle blødere at gå i end deres kork-sål-modeller.\nDen lille ulempe\nDet eneste lille minus der er ved dem, er at de godt kan larme en del når man går rundt i dem. De knirker lidt og “prutter” lidt. Desuden får man ikke sure tæt i plastik modellen, og så er den en del billigere end kork modellerne. Så er man til Birkenstock, og kan leve med plastikkens små lyde, er det en fantastisk arbejdssko.\nHvilke sko bruger du til arbejde?


Camilla Lawes - Madskribent, Madstylist og meget mere: JUL PÅ BLOGGEN\nDet er ingen hemmelighed at jeg er helt crazy med jul og alt hvad der dufter bare lidt af hjemmebag. Derfor er det en udsøgt fornøjelse at få lov til at bage og knase lidt julegodter her på bloggen\nJeg håber jeg kan inspirere og få så mange som muligt i det mest fantastiske jule-bage-knase-humør.\nSå meget sødt og så lidt tid, ja juletravlhed rammer vist os alle. Men der skal da være tid til at knase og bage og den kolde tid indbyder da også til ægte dansk HYGGE. Og kommer der uventede gæster, er det jo altid hyggeligt og meget overskudsagtigt at kunne diske op med lidt til den søde tand. Så spring ud i en gang sødt og syndigt og nyd hver en bid du tager i selskab med en medsvoren sukkergris.\nDe sødeste julehilsner Camilla\nIndsendt af Camilla Lawes kl. 16.16


Cykelhandler i 6000 Kolding - Cykelbutik i Kolding (Syddanmark)\nListe over cykelforretninger der leverer i Kolding\nSkal du ud og købe ny cykel eller udstyr til den eller dig, så er der mange cykelforhandlere som leverer til 6000 Kolding. Både tid og penge kan spares selvom du bor i Kolding og vi viser dig hermed hvordan du skal bærer dig ad. Så kan du nemlig bruge din tid på landvejen eller i skoven.\nDu er ikke den eneste som bor i 6000 Kolding, og derfor skal du som alle de andre også have muligheden for at bestille alt til dig og din cykel til billige priser. Cykelforhandleren har et stort og bredt udvalg af dine ynglingsmærker. Ikke nok med at priserne er lave, så vil der hele tiden være gode tilbud og en oplagt chance for at spare penge selvom du bor i 6000 Kolding.\nMuligheden for levering i Kolding er nu at finde, ved at benytte din digitale enhed og gå på nettet. Her vil du kunne se det hav af cykelforhandlere, som tilbyder levering af cykler og udstyr, til 6000 Kolding. Besparelsen har ikke været nemmere at opnå.\nLevering i 6000 Kolding, landets bedste priser, stort udvalg osv., det er det som en cykelforhandler online kan tilbyde dig. Ét klik og så besøger du en wepshop som forhandler cykler og udstyr til både den og dig, og som også tilbyder levering til Kolding. Tilbud og alarmerende gode priser er helt klart at finde.\nLevering til en pakkeshop, privatadresse eller erhvervsadresse i 6000 Kolding, ja valget er helt dit eget. Cykelforhandlerne på nette er til for at du, både dag og nat, kan bestille cykler samt udstyr i Kolding. Ikke bare på grund af leveringen til 6000 Kolding, men også for at sørge for at du spare penge på dine køb. Alle vil have den billigste pris og her har du din mulighed for at opgraderet cyklen til udsøgte priser.\nLevering til Kolding\nCykelhandler i 6040 Egtved »\n« Cykelhandler i 5970 Ærøskøbing