Titel: Gentofte-Plan 2013 Udarbejdelse: Gentofte Kommune, 2012 Layout: Operate A/S Tryk: Bording A/S Oplag: 375 stk Forsidefoto: Hellerup Strandpark - PDF\nDownload "Titel: Gentofte-Plan 2013 Udarbejdelse: Gentofte Kommune, 2012 Layout: Operate A/S Tryk: Bording A/S Oplag: 375 stk Forsidefoto: Hellerup Strandpark"\n1 GENTOFTE-PLAN 213\n2 Titel: Gentofte-Plan 213 Udarbejdelse: Gentofte Kommune, 212 Layout: Operate A/S Tryk: Bording A/S Oplag: 375 stk Forsidefoto: Hellerup Strandpark I tabeller kan afrunding medføre, at tallene ikke summerer til totalen.\n3 gentofte-plan 213 INDLEDNING... 4 Vision, tværgående politikker og strategier... 6 GENERELLE FORUDSÆTNINGER OG RAMMER < < Kommunens økonomi, 2 < < forudsætninger, 31 < < Befolkningsprognose , 34 < < Planlægningsforudsætninger, 37 < < Styring i Gentofte Kommune, 44 MÅL OG ØKONOMI < < Teknik og Miljø, 47 < < Idræt og Fritid, 54 < < Kultur og Bibliotek, 59 < < Skole og Fritid, 64 < < Dagtilbud for småbørn, 7 < < Forebyggelse og Sundhedsfremme for børn og unge, 75 < < Sociale institutioner og familiepleje for børn og unge, 8 < < Arbejdsmarked og overførselsindkomster, 85 < < Borgere med handicap, sindslidende og socialt udsatte, 88 < < Pleje og omsorg, 92 < < Sundhedsfremme, forebyggelse og rehabilitering, 96 < < Politisk ledelse, administration og udlejningsejendomme, 99 < < Beredskab Gentofte, 14 INVESTERINGSOVERSIGT BEMÆRKNINGER TIL INVESTERINGSOVERSIGT\n4 4 Indledning Gentofte-Plan 213 Indledning Målområder Kommuneplanlægning Målområder er en afgrænsning af kommunens aktiviteter og budget i naturligt sammenhængende grupper. Målområderne er beskrevet i afsnittene Mål og økonomi der findes 13 målområder. Kvalitetskontrakt Gentofte- Plan < < Teknik og Miljø < < Idræt og Fritid < < Kultur og Bibliotek < < Skole og Fritid < < Dagtilbud for småbørn < < Forebyggelse og sundhedsfremme for børn og unge < < Sociale institutioner og familiepleje for børn og unge < < Arbejdsmarked og overførselsindkomster < < Borgere med handicap, sindslidende og socialt udsatte < < Pleje og omsorg < < Sundhedsfremme, forebyggelse og rehabilitering < < Politisk ledelse, administration og udlejningsejendomme < < Beredskab Gentofte Gentofte-Planen samler kommunens budget, kvalitetskontrakt og kommuneplanlægning i et dokument Gentofte-Plan 213 Gentofte-Plan er Gentofte Kommunes strategiske styringsværktøj og er en samling af, Kvalitetskontrakt og Kommuneplanstrategi/Kommuneplan. Formålet med Gentofte- Plan er at angive retningen for kommunens samlede udvikling og at fastlægge de økonomiske rammer. Det giver sammenhæng, helhed og synlighed af strategien for Kommunalbestyrelse, borgere og administration, når Kommunalbestyrelsens strategi og indsatser er tilgængelige ét sted. Derudover understøtter den fælles proces med Gentofte-Plan Kommunalbestyrelsens ønske om effektiv opgaveløsning i høj kvalitet, idet processen om Gentofte-Plan integrerer og samordner arbejdet med, Kommuneplanstrategi/Kommuneplan og Kvalitetskontrakt i en enstrenget proces. Herved opnås synergi, effektivitet og kvalitet til glæde og gavn for borgere, brugere og samarbejdspartnere. Lovkrav Gentofte-Plan 213 lever op til de lovkrav, der er for budget, kvalitetskontrakt og kommuneplanlægning. Ifølge Planloven skal Kommunalbestyrelsen i den første del af valgperioden udarbejde en strategi og pege på indsatsområder for kommunen. Hvert år skal Kommunalbestyrelsen også vedtage et budget, der prioriterer kommunens økonomi. Kommunen skal endvidere for hvert serviceområde opstille kvantificerbare mål for udviklingen af kvaliteten. Disse mål udgør kommunens kvalitetskontrakt. Gentofte-Plan 213 indeholder Kommunalbestyrelsens overordnede indsatser og prioriteringer. Indsatsområder kan gælde på tværs af hele organisationen eller være målrettet i forhold til et målområde. Gentofte-Plan vedtages årligt af Kommunalbestyrelsen. Det sker i oktober måned. Gentofte-Plan samler kommuneplanlægning, budget og kvalitetskontrakt i ét dokument.\n5 Gentofte-Plan 213 indledning 5 Lovkrav Om Kvalitetskontrakt Med loven om kvalitetskontrakter pålægges kommunalbestyrelsen at udarbejde en kvalitetskontrakt for udvikling af kvaliteten i den kommunale opgavevaretagelse. I kvalitetskontrakten skal kommunalbestyrelsen opstille kvantificerbare mål for hvert serviceområde i kommunen og skal hvert år senest samtidig med vedtagelsen af årsbudgettet redegøre for, hvordan kommunalbestyrelsen følger op på de opstillede mål. Endvidere pålægger loven kommunalbestyrelserne inden udgangen af funktionsperiodens første år at udarbejde en udbudsstrategi. Målene i kvalitetskontrakten indgår i Gentofte-Plan 213 under de enkelte målområder, hvor de er markeret med en anden farve end øvrige mål. Om kommuneplan Kommunalbestyrelsen skal i første halvdel af deres valgperiode offentliggøre en kommuneplanstrategi. Strategien skal indeholde kommunalbestyrelsens vurdering og strategi for udviklingen i kommunen samt en beslutning om, hvordan kommuneplanen skal revideres. Efter den offentlige høring kan Kommunalbestyrelsen udarbejde et forslag til kommuneplan, som er den sammenfattende plan for arealanvendelse og fysisk planlægning i kommunen. Kommuneplan 29 blev vedtaget sammen med Gentofte- Plan 29. I Gentofte-Plan 212 indgår Kommuneplanstrategi 212. I forbindelse med Gentofte-Plan 213 indgår forslag til Kommuneplan 213. Om Kommunalbestyrelsen skal hvert år senest 15. oktober vedtage en samlet prioritering af kommunens økonomi for det kommende år samt en økonomisk ramme for den efterfølgende tre-års-periode. tet skal offentliggøres. Læsevejledning Gentofte-Plan 213 består af tre hæfter: < < Hoveddokumentet Gentofte-Plan 213 < < Forslag til Kommuneplan 213 < < Gentofte-Plan 213 Økonomioversigter. Gentofte-Plan 213 indeholder Kommunalbestyrelsens vision og strategi for Gentofte Kommune. I afsnittet Vision, tværgående politikker og strategier er der en kort beskrivelse af Kommunalbestyrelsens politikker og strategier på en række tværgående områder. Kommunalbestyrelsens mål for de forskellige målområder er beskrevet i afsnittene under Mål og økonomi. De indeholder visioner, mål og beskrivelser af service og aktiviteter for målområdet, sammen med den økonomiske ramme og budgetgrundlaget i form af nøgletal for det pågældende område. Målene til kvalitetskontrakten indgår sammen med de øvrige mål i beskrivelsen af det enkelte målområde. Herved skabes sammenhæng mellem kommunens eksisterende arbejde med målsætninger og lovens krav til kvalitetskontrakten. Formuleringen af fremadrettede strategier og mål tager udgangspunkt i et fælles grundlag om forudsætninger og rammer, som gælder for hele kommunen. Fælles forudsætninger og rammer er bl.a. befolkningsprognose, udvikling i priser, økonomiaftalen og andre overordnede økonomiske, styringsog planlægningsmæssige forudsætninger. Afsnittet Generelle forudsætninger og rammer indeholder derfor et samlet overblik over kommunens økonomi og de overordnede budget og planlægningsforudsætninger for Gentofte-Plan 213. Endelig kan kommunens samlede investeringsprogram ses sidst i Gentofte-Plan 213. Kommunalbestyrelsen har vedtaget, at der skal udarbejdes et forslag til Kommuneplan 213 i forbindelse med udarbejdelsen af Gentofte-Plan 213. Forslag til Kommuneplan 213 er optrykt i et særskilt hæfte med hovedstruktur, rammer for lokalplanlægningen og redegørelse. I hæftet Gentofte-Plan 213 Økonomioversigter er samlet en række økonomiske oversigter med specifikation af kommunens budget samt oversigter over takster.\n6 6 Vision, tværgående politikker og strategier Gentofte-Plan 213 Vision, tværgående politikker og strategier Vision for Gentofte Kommune Gentofte et godt sted at bo, leve og arbejde Gentofte Kommune vil fortsat være kendt for: Gentofte et godt sted at bo, leve og arbejde < < Det høje serviceniveau, en lav beskatning og en sund økonomi og at være den veldrevne kommune, der har kvalitet, effektivitet og fornyelse for øje, når opgaverne løses. < < At borgerne tilbydes den bedste kvalitet i service og ydelser. < < At være den grønne kommune med skove, parker, mange grønne anlæg og udsigt til Øresund med strande og aktive, hyggelige havnemiljøer. < < At gode fysiske rammer og højt fagligt niveau er omdrejningspunkter for kommunens service. < < At være en attraktiv arbejdsplads med dygtige ledere og ansatte, der har gode betingelser for at udføre deres arbejde. Frikommune Gentofte og Gladsaxe Kommune er sammen blevet udvalgt som frikommuner. Det betyder muligheder for at frigøre sig fra statslige love og bekendtgørelser. Gentofte Kommune vil bruge Frikommuneforsøget som et værktøj, til aktivt at udvikle vores opgaver og afprøve nye måder at gøre tingene på. Gennem frikommuneforsøget vil kommunen gøre op med de dele af lovgivningen, som begrænser kommunen i at give den bedste ydelse og anvende ressourcerne på det væsentlige, nemlig borgernes velfærd. Frikommuneforsøget varer til udgangen af 215, og allerede nu har de ni udvalgte frikommuner fået tilladelse til en lang række spændende forsøg indenfor stort set alle opgaveområder. Samtlige forsøg skal igangsættes inden udgangen af 213 og vil blive evalueret løbende. Borgerne bliver informeret om forsøgene undervejs.\n7 Gentofte-Plan 213 Vision, tværgående politikker og strategier 7 Tværgående politikker og strategier I de følgende afsnit er der et kort resume af de tværgående politikker og strategier, som er vedtaget af Kommunalbestyrelsen. De tværgående politikker og strategier sætter rammerne for målene i afsnittene om mål og økonomi. Afsnittet indeholder kun de tværgående politikker, dvs. de politikker, som omhandler mere end et målområde, som f.eks. Børne- og Ungepolitikken. Sektorpolitikker mv. er således ikke medtaget. Gentofte Kommunes strategi for kommuneplanlægningen er indeholdt i forslag til Kommuneplan 213, som er et selvstæn- digt plandokument til Gentofte-Plan 213. Strategien blev vedtaget i foråret 212 og har fokus på følgende emner: < < Grøn Strukturplan som løftestang til sundhed og trivsel < < Kulturarven < < Byens rum bevægelse, æstetik og arkitekturpolitik < < Planer for bydelene < < Detailhandel < < Klimaforandringer og bæredygtig udvikling Idræts- og bevægelsespolitik Idræts- og bevægelsespolitikken er kommunens grundlag for samarbejde med idrætsforeninger, institutioner, idrætsanlæg, oplysningsforbund og de selvorganiserede aktive idrætsudøvere uden for foreningslivet. Politikken er udarbejdet i samarbejde med borgere, institutioner og foreninger. Idræts- og bevægelsespolitikken blev senest vedtaget i 29 og vil i efteråret 212 blive revideret, så den dækker perioden Overordnet vision Visionen beskriver Gentofte Kommunes fremtidsplaner og retning for politikken. Visionen følger kommuneplanens 12-årlige rytme og løber derfor indtil år 216, hvor visionen vil blive taget op til revision. < < Gentofte Kommune vil styrke rammerne for de alsidige og mangfoldige idræts- og bevægelsestilbud, som findes i foreninger, institutioner og selvorganiserede aktiviteter. < < Gentofte Kommune vil udmærke sig ved et mangfoldigt idrætsmiljø, der rummer gode faciliteter og vilkår for både motionstilbud, foreningsidræt og foreningsbaseret eliteidræt. < < Borgerne skal, uanset alder, have mulighed for at iværksætte og deltage i aktiviteter, der kan give et sundt og aktivt liv med idræt, motion og bevægelse. < < Gentofte Kommune vil motivere og inspirere borgerne og institutionerne til, at bevægelse indgår som en integreret del af dagligdagens aktiviteter. Visionen er overordnet og fælles for de fire målgrupper i idræts- og bevægelsespolitikken. Hver målgruppe er defineret og beskrevet, og der er formuleret specifikke målsætninger, som løber over fire år. Målgrupperne er eliteidræt, foreningsidræt, bevægelses- og motionsidræt samt idræt, bevægelse og motion for særlige målgrupper. Opstillingen af disse målgrupper skal sikre, at alle borgere i alle aldre er omfattet af idræts- og bevægelsespolitikken. Idræts- og bevægelsespolitikken skal give kommunens borgere, uanset alder, mulighed for aktivt at deltage i et sundt og aktivt liv med motion og bevægelse Eliteidræt Eliteidræt er defineret som ikke-kommerciel topidræt organiseret i lokale foreninger. Målgruppen udgør ca. 15 foreninger og anslået 4 aktive, hvor ca. 15 er under 18 år. Foreningsidræt Foreningsidræt er defineret som breddeidræt, hvor idræt og motion er organiseret gennem almindeligt medlemskab i de lokale foreninger. Målgruppen udgør ca. 6 foreninger og 23. aktive, heraf ca. 12. under 18 år. Omkring 4 forskellige idrætsgrene er repræsenteret. Bevægelse og motionsidræt Bevægelse og motionsidræt er defineret som borgeres idrætsog motionsaktiviteter uden for organiserede foreninger og omfatter både bevægelsesaktiviteter i institutioner, selvorganiseret motion og markedsbestemte tilbud i f.eks. oplysningsforbund og fitnesscentre. På landsplan anslås omkring 4 procent af befolkningen at dyrke regelmæssig selvorganiseret motion. Gentofte Kommunes borgere vurderes at være lige så aktive. Idræt, bevægelse og motion for særlige målgrupper Særlige målgrupper er defineret som projektforløb eller kommunale initiativer, hvor idræt og motion bliver en central aktivitet, men hvor indsatsen anvendes i forebyggende øjemed. Det kan være en indsats rettet mod særlige aldersgrupper, generel sundhedsfremme og/eller social integration.\n8 8 Vision, tværgående politikker og strategier Gentofte-Plan 213 Børne- og Ungepolitikken Børne- og Ungepolitikken skal medvirke til at sikre og højne kvaliteten i børn og unges dagligdag. Den skal danne grundlag for en fælles indsats og en vedvarende dialog, hvor alle involverede har mulighed for at bidrage med idéer og holdninger til realiseringen af det gode børne- og ungeliv i Gentofte Kommune. Børne- og Ungepolitikken er baseret på fem centrale værdier, der er grundlæggende for måden, vi arbejder og samarbejder med børn og unge på i Gentofte Kommune: Mit ansvar Børn og unge skal have ansvar og medbestemmelse. De skal mødes med klare rammer og forventninger, og de skal lære at indgå i forpligtende fællesskaber. Min udvikling Børn og unge har ret til en alsidig udvikling, og de skal gives de bedste muligheder for at udtrykke og udvikle sig. Mine voksne Børn og unge har brug for synlige og tydelige voksne, og deres opdragelse og udvikling er et fælles ansvar for alle voksne, der omgiver dem. Mine muligheder Børn og unge skal opleve forskellighed som en styrke, og de skal stimuleres både intellektuelt, kulturelt og menneskeligt. Min sundhed Sunde børn og unge leger, lærer og lever bedre. Sundhedsfremme og forebyggelse skal sikre de bedste vilkår for både børn og unge. Gennem årene er Børne- og Ungepolitikken blevet realiseret gennem en række projekter, der på hver deres måde bidrager til det gode børne- og ungeliv. Nogle projekter når ud til en bred målgruppe, og i andre er der plads til mere eksklusive og eksperimenterende tiltag. Eksempler på støttede projekter er Meetingpoint Hellerup, Syrefri Måned om tandforebyggelse, Legeposer Børn i bevægelse og Gentofte Børnenes sang. Fælles for alle projekter, som støttes gennem Børne- og Ungepolitikken, er, at de har et udviklingsperspektiv, og flere projekter har derfor også medvirket til at ændre den eksisterende praksis. Børne- og Ungepolitikkens midler går ikke til drift eller til aktiviteter, som må forventes at være en del af almindelig pædagogisk praksis i Gentofte Kommune. Projekterne er en vigtig del af arbejdet med systematisk at synliggøre og konkretisere politikkens værdier. De gør det mere overskueligt og håndgribeligt at integrere Børne- og Ungepolitikken i det daglige arbejde. Børne- og Ungepolitikkens styregruppe arbejder målrettet med at styrke det tværfaglige samarbejde om målgruppen. Der fokuseres på at understøtte kendskabet til politikkens indhold samt muligheden for at få sparring og økonomisk støtte til egne projekter. Børne- og Ungepolitikken medvirker til at sikre og højne kvaliteten i børn og unges dagligdag Det er enkelt at ansøge om midler i Børne- og Ungepolitikken, og sagsbehandlingen er imødekommende, kort og fleksibel. Det betyder, at Børne- og Ungepolitikken kan følge med udviklingen og reagere hurtigt på aktuelle udfordringer og behov. Den tætte dialog med ansøgerne prioriteres ud fra den betragtning, at udviklingen og realiseringen af Børne- og Ungepolitikken skal ske på tværs af de kommunale opgaveområder og i tæt samarbejde med dem, der i hverdagen engagerer sig i arbejdet med børn og unge i Gentofte Kommune. Børne- og Ungepolitikken arrangerer hvert år en faglig konference for alle, som arbejder med børn og unge. Udviklingen af Børne- og Ungepolitikken sker i samspil med de øvrige visioner på børne- og ungeområdet. Yderligere oplysninger Læs om Børne- og Ungepolitikken på\n9 Gentofte-Plan 213 Vision, tværgående politikker og strategier 9 Sundhedspolitik Vision Gentofte Kommune ønsker at være en god kommune at bo og leve i for alle borgere. Sundhedspolitikken skal derfor først og fremmest bidrage til: at sikre gode muligheder for at fremme en sund og aktiv livsstil blandt borgere i Gentofte Kommune. Sundhedspolitikken er blevet til gennem en spændende dialogproces, hvor medarbejdere, brugere, borgere, fagfolk og politikere har medvirket med forslag til, hvordan vi fremover kan sætte endnu mere fokus på sundheden i kommunen. Derudover har sundhedsprofilen for Gentofte Kommune skabt overblik over, hvilke områder der kræver særligt fokus i kommunens sundhedspolitik. Værdierne bag politikken En række værdier har udgjort det holdningsmæssige fundament for arbejdet med sundhedspolitikken og vil også være styrende for den fremtidige sundhedsindsats i kommunen. Værdierne forventes at være gældende i en længere årrække, men kan naturligvis justeres i takt med væsentlige ændringer i rammer og vilkår for sundhedsarbejdet. De fem værdier er: < < Opmærksomhed på det hele menneske En bred og helhedsorienteret forståelse af sundhed og sygdom er en forudsætning for god kvalitet, og dette inkluderer fokus på sundhedsfremme, forebyggelse og rehabilitering. Denne helhedsorienterede forståelse er afgørende for, at sundhedspolitikken bliver effektiv. < < Fokus på tidlig indsats Der er både menneskelige og samfundsøkonomiske grunde til at sætte ind med forebyggelse og sundhedsfremme. Det vil bevare det sunde sundt og hindre, at problemer opstår, eller når at vokse sig store med sygdom og forringet livskvalitet til følge. < < Særlig forpligtelse for udsatte og kritisk syge borgere Gentofte Kommunes sundhedsprofil viser, at socialt udsatte grupper har hyppigere forekomst af sygdom og hyppigere kontakt med praktiserende læge og sygehus. Her er en markant øget risiko for at udvikle sygdomme, som medfører tab af livskvalitet og leveår. Kritisk syge mennesker og deres pårørende har brug for særlig rehabiliterende indsats, såvel under som efter sygdomsbehandlingen. < < Sundhed er et fælles ansvar Borgeren oplever, at der er balance mellem den enkeltes ansvar for egen sundhed og kommunens ansvar for at skabe sunde rammer og betingelser. Borgere og fællesskaber er bevidste om og tager ansvar for, at deres adfærd påvirker egen og andres sundhed. < < Den faglige indsats er kompetent og innovativ Der er brug for helt nye måder at tænke og handle på, når sundhedsopgaven skal løses i en stadig mere kompleks og sammensat verden. Deltagelse i regionale og nationale projekter skal være med til at sikre dybde, bredde og udvikling i sundhedsarbejdet. Overordnede sundhedstemaer Sundhedspolitikkens fem overordnede temaer udgør den faglige ramme for sundhedsarbejdet. Temaerne er valgt på baggrund af såvel faglige anbefalinger som dialog med borgere og brugere. Temaerne vil være styrende for sundhedsindsatsen. De fem temaer er: < < KRAM (Kost, Rygning, Alkohol og Motion) er alle vigtige temaer som grundlag for sundhedsfremme og forebyggelse. Der er allerede iværksat en lang række aktiviteter nationalt, regionalt og i Gentofte Kommune. < < Kronisk og kritisk syge borgere er også blevet en vigtig målgruppe for kommunes indsats med sundhedsfremme og forebyggelse. Opgaverne i forhold til målgruppen skal løses i samarbejde med Region Hovedstaden. < < Familieliv og livsfaser er et tema, som sammenfatter alle de indsatsområder, som har relation til samfundslivet og til samarbejdet mellem institutioner og borgere. < < Den sunde arbejdsplads er et vigtigt tema for til stadighed at kunne rekruttere og fastholde kvalificerede medarbejdere, og for at være en troværdig aktør i arbejdet med sundhedsfremme og forebyggelse. < < Sammenhæng for borgeren er et afgørende tema i komplicerede og specialiserede behandlingsforløb. Dette forudsætter, at kommune, region og praktiserende læge spiller sammen. Fra politik til handling Under hvert tema er der fastlagt en række indsatsområder, som udmøntes i konkrete 1-årige handleplaner og implementeres i og på tværs af de enkelte opgaveområder i kommunen. Handleplanerne evalueres én gang om året samtidig med, at kommunen udarbejder en ny plan for det kommende år. Således omsættes de vedtagne temaer og indsatsområder til konkrete handlinger til gavn for borgerne. Der pågår en proces for udarbejdelse af en opdateret Sundhedspolitik. Processen sætter primært fokus på, hvilke indsatsområder der skal være rammesættende for sundhedsindsatsen i perioden Yderligere oplysninger Sundhedspolitikken kan læses på\n10 1 Vision, tværgående politikker og strategier Gentofte-Plan 213 Handicappolitik Vision Gentofte Kommune skal være et godt sted at bo, leve, uddanne sig og arbejde for alle borgere, uanset handicap. Vision blev udformet i 27 og var grundlaget for den handicappolitik, der blev formuleret for perioden 28 til 212. Handicappolitikken er ved at blive evalueret, og der vil ved årsskiftet 212/13 blive formuleret en politik for de kommende år. FN konvention og nationale mål Handicappolitikken hviler på FN s konvention om rettigheder for handicappede. Konventionen slår fast, at alle mennesker, uanset handicap, har lige rettigheder på alle områder, og at ingen kan diskrimineres eller udelukkes på grund af et handicap, hverken fra skole, uddannelse, arbejdsmarked eller andre af samfundets institutioner. Fundamentet for kommunens handicappolitik er endvidere principperne i den danske regerings handicappolitik, hvor især tre målsætninger er centrale: < < Ligebehandling alle uanset handicap skal have mulighed for at deltage i samfundslivet. < < Kompensation der skal være ydelser og hjælpeforanstaltninger til at minimere konsekvenserne af en funktionsnedsættelse. < < Sektoransvar hver enkelt sektor eller ministerium har selv ansvaret for, at der tages hensyn til handicappede på deres område. Handleplaner Udmøntning af handicappolitikken sker gennem étårige handleplaner, der består af konkrete projekter, og som understøtter de overordnede mål i handicappolitikken. Yderligere oplysninger Handicappolitikken bygger på følgende værdier: < < Mennesket før handicappet < < Mangfoldighed og gensidig respekt < < Helhed og tidlig indsats < < Samarbejde og deltagelse < < Selvbestemmelse og medansvar Handicappolitikken har en hjemmeside, der opdateres med de årlige handleplaner. De 7 målområder er: < < Inkluderende daginstitutioner, skoler og ungdomsuddannelser: Gentofte Kommune ønsker, at børn og unge med handicap så vidt muligt inkluderes i daginstitutioner, skoler og andre uddannelsessteder sammen med deres kammerater. < < Et rummeligt arbejdsmarked: Der er brug for alle på arbejdsmarkedet, herunder unge og voksne med handicap, der ønsker beskæftigelse på arbejdsmarkedet. Gentofte Kommune ønsker, at alle får mulighed for at udnytte deres kompetencer på arbejdsmarkedet. < < Gode boliger og botilbud: Borgere med handicap skal sikres gode boforhold. Der er brug for en bred vifte af forskellige boligformer til borgere med handicap. Det kan være botilbud og bofællesskaber med forskellig grad af støtte som almindelige boliger, der er indrettet handicapvenligt. < < Kultur- og fritidstilbud til alle Gentofte kommune ønsker at skabe rammer og muligheder for, at borgere med et handicap i højere grad deltager i foreningslivet og i kultur- og fritidslivet og ikke føler, at de er begrænset i at deltage på grund af deres handicap. < < Bedre tilgængelighed: Der er flere barrierer i det offentlige rum, der kan hindre borgere med handicap i at færdes og deltage i aktiviteter på lige fod med andre. Det kan bl.a. være i trafikken, i bygninger, parker og veje. Det kan også være i adgangen til information og kommunikationsmuligheder. Gentofte Kommune ønsker at sætte fokus på tilgængeligheden i alle kommunens opgaveområder for at forbedre forholdene for borgere med handicap. < < Aktiv samfundsdeltagelse: Det er vigtigt, at borgere i Gentofte Kommune har mulighed for at deltage i og påvirke lokalsamfundet. Derfor ønsker Gentofte Kommune at understøtte og udvikle mulighederne for, at borgere med handicap kan deltage i samfundslivet og aktivt bidrage til udviklingen i kommunen. < < Kvalitet i indsatsen for borgere med handicap: Gentofte Kommune ønsker den bedste kvalitet for brugere af alle kommunale tilbud. Arbejdet skal på alle områder bæres af kompetente medarbejdere og et godt samarbejde mellem brugere, pårørende og medarbejdere samt ved dialog med relevante interesseorganisationer i opgaveløsningen. Se mere på:\n11 Gentofte-Plan 213 Vision, tværgående politikker og strategier 11 Integrationspolitik Overordnet målsætning Flygtninge og indvandrere, som i henhold til Integrationsloven kommer til Gentofte Kommune, skal integreres i kommunen, så de kan deltage i arbejds- og samfundslivet på lige fod med den øvrige del af befolkningen. De skal gøres selvhjulpne og selvforsørgende, så de med udgangspunkt i samfundets rettigheder og pligter kan yde deres bidrag som nye borgere i Gentofte Kommune. Modtagelse i Gentofte Kommune Nye flygtninge og indvandrere skal modtages, således at de kan føle sig velkomne og blive en del af Gentofte Kommune. Modtagelsen skal tilrettelægges således, at integrationen fra starten sigter mod at bibringe den enkelte flygtning og indvandrer viden om og forståelse for rettigheder og pligter i det danske samfund. Det frivillige arbejde Lokale frivillige kræfter inddrages i størst muligt omfang i integrationsarbejdet som et supplement til det professionelle arbejde. Kultur- og fritidstilbud I erkendelse af, at integration er en gensidig og aktiv proces, hvor flygtninge og indvandrere har et medansvar for egen integration, tilbydes disse sammen med kommunens øvrige borgere adgang til information om det danske samfund og mulighed for frit at deltage aktivt i kultur- og fritidslivet. Bolig til flygtninge Flygtninge skal bo i passende boliger fordelt over hele kommunen. Lovgivning: Nyankomne flygtninge kan midlertidigt boligplaceres, men skal have tilbudt en permanent bolig snarest muligt efter ankomsten til kommunen. Danskundervisning Flygtninge og indvandrere skal lære dansk, så de kan indgå i det almindelige samfunds- og arbejdsliv, idet gode danskkundskaber er en forudsætning for integration. Sprogstimuleringstilbud til tosprogede småbørn 3-6 årige Gentofte Kommunes mål er, at børn af flygtninge og indvandrere allerede ved optagelse i skolen har de samme sproglige forudsætninger som danske børn for at kunne deltage i klassens almindelige undervisning og skolens øvrige aktiviteter. Undervisning af tosprogede elever Undervisningen af tosprogede elever skal organiseres med henblik på en målbevidst integration i det danske samfund og undervisningssystem. Sundhed Flygtninge/indvandrere, der kommer hertil, skal have orientering om det danske sundhedssystem, samt tilbud om relevante forebyggende tiltag og behandling for fysiske og psykiske sygdomme på lige fod med kommunens øvrige borgere. Arbejdsmarkedet Det er Gentofte Kommunes mål, at alle flygtninge og indvandrere i Gentofte Kommune i den erhvervsaktive alder har en tilknytning til arbejdsmarkedet, svarende til den, der er normal for den erhvervsaktive del af Gentofte Kommunes befolkning. Ældre Ældre flygtninge/indvandrere skal på lige fod med andre ældre borgere i Gentofte Kommune sikres en tryg og værdig alderdom. Yderligere oplysninger Integrationspolitikken på Gentofte Kommunes hjemmeside Social_og_sundhed/Integration/integrationspolitik\n12 12 Vision, tværgående politikker og strategier Gentofte-Plan 213 Arkitektonisk kvalitet er ikke et statisk begreb, men må vurderes i forhold til sin tid og sine forudsætninger. Vangede bibliotek har med få midler fået et arkitektonisk løft i vinteren 212 Arkitekturpolitik Formålet med arkitekturpolitikken er først og fremmest at bevare og skabe en attraktiv kommune. Gentofte Kommune har mange herlighedsværdier. Frodige villakvarterer, travle bycentre, bygninger af høj arkitektonisk kvalitet, en attraktiv kyststrækning, parker og grønne områder, der gennem en aktiv arkitekturpolitik skal bevares og styrkes. En konsekvent gennemført arkitekturpolitik skal sikre Gentofte Kommune et helstøbt bybillede til gavn for borgernes livskvalitet hér og nu og til glæde for de kommende generationer. Arkitektonisk kvalitet spiller en stor rolle for oplevelsen af de fysiske omgivelser. Der er tale om arkitektonisk kvalitet, når det kunstneriske og det funktionelle går op i en højere enhed, når materialer, konstruktion, form og rum kombineres til en æstetisk og sammenhængende helhed. Bygninger, bebyggelser og grønne områder skal være smukke, spændende og oplevelsesrige. Arkitekturen skal være af så høj kvalitet, at den er værd at bevare for eftertiden. Der skal tænkes på omgivelserne, på indpasningen i bebyggelsen og i kvarteret. Arkitektonisk kvalitet er ikke et statisk begreb, men må vurderes i forhold til sin tid og sine forudsætninger. Det behøver ikke blot være et spørgsmål om økonomi. Det er i høj grad også et spørgsmål om kreativitet og visioner. Det er kommunalbestyrelsens målsætning, som ejer og forvalter, bygherre, myndighed og støttegiver, at sikre, at arkitektoniske kvalitetskrav tilgodeses i videst muligt omfang. Et udpluk fra arkitekturpolitikken: En bygning har en lang levetid og skal ses i totaløkonomisk sammenhæng. Krav om kvalitet i konstruktioner og materialer kan på længere sigt give besparelser på drift- og vedligeholdelsesudgifterne. Med udgangspunkt i kommuneplanens miljøpolitiske målsætning har kommunalbestyrelsen udarbejdet en grøn bygherrevejledning. Vejledningen indeholder kommunens krav til udformningen af et kommunalt byggeri eller anlæg. Der er stort fokus på, at de bæredygtige tiltag udføres i god sammenhæng med arkitektur og kulturarv. Yderligere oplysninger Der kan læses mere om arkitektur og kulturarv på kommunens hjemmeside: og på På Atlas over bygninger og bymiljøer er der oplysninger om bevaringsværdien på alle ejendomme fra før 197: Gentofte atlas over bygninger og by-miljøer Yderligere oplysninger kan fås ved henvendelse til Gentofte Kommunes arkitekturrådgiver Christian Olesen,\n13 Gentofte-Plan 213 Vision, tværgående politikker og strategier 13 Strategi for bæredygtigudvikling og klima Gentofte Kommune vedtog i 211 Strategi for en bæredygtig udvikling , som fastlægger de overordnede mål og rammer for kommunens indsats for en mere bæredygtig udvikling af kommunen. Strategien udmøntes dels gennem sektorplaner og dels gennem årlige handleplaner med beskrivelse af, hvilke indsatser kommunen vil gennemføre for at sikre en mere bæredygtig drift af kommunens egen aktiviteter, samt en beskrivelse af de borger- og virksomhedsrettede initiativer, som skal understøtte en mere bæredygtig udvikling af kommunen som helhed. Med Strategi for en bæredygtig udvikling er det tredje gang, kommunen har udarbejdet en 4-årig strategi for en bæredygtig udvikling. Den første strategi Udvikling og miljø i Gentofte fra 24 fastsatte rammerne for en pionerlignende indsats med fokus på at feje for egen dør, dvs. reducere miljøbelastningen fra kommunens egen drift f.eks. gennem miljøledelse, energirenovering af kommunens ejendomme og udfasning af pesticider. Den anden strategi Gentofte en grøn kommune fra 27 omfattede også kommunens blå og grønne ressource. Klimaet blev her en helt central dagsorden, og gennem kampagner begyndte kommunen at arbejde for at fremme en mere bæredygtig udvikling af kommunen som helhed. Samtidig blev arbejdet lagt i fastere rammer gennem årlige politisk vedtagne handleplaner med konkrete initiativer. Med Strategi for en bæredygtig udvikling sætter kommunen i endnu højere grad fokus på at inddrage borgere, virksomheder og interesseorganisationer i et tæt samarbejde om en mere bæredygtig udvikling af kommunen. Hvad er bæredygtighed? Brundtlandrapporten introducerede i 1987 begrebet bæredygtig udvikling med definitionen: en udvikling som opfylder de nuværende generationers behov uden at bringe de fremtidige generationers muligheder for at opfylde deres behov i fare. Bæredygtig udvikling har tre dimensioner: Samfundsmæssig nytteværdi, økonomisk bæredygtighed og miljømæssig bæredygtighed. Helt kort sagt handler bæredygtighed om at levere samfundets kerneydelser bedre og billigere og med mindre belastning af miljøet. Strategi for en bæredygtig udvikling omfatter visioner, strategier og mål indenfor følgende 4 indsatsområder fastlagt af planloven: < < Miljøbelastning og ressourceforbrug Reduceret ressourceforbrug og mindsket miljøbelastning skal sikre en bedre miljøtilstand nu og i fremtiden. < < Bæredygtig byudvikling og byomdannelse En bæredygtig byudvikling og byomdannelse skal inddrages i byplanlægning og sektorplanlægning. < < Grønne områder og rekreative værdier Parker, skove, søer, moser og havet bidrager til en attraktiv kommune driften af grønne anlæg skal ske med størst mulig hensyntagen til natur, jord og grundvand. < < Inddragelse af borgere og erhvervsliv Kommunen kan ikke skabe en bæredygtig udvikling på egen hånd. Arbejdet for en bæredygtig udvikling skal ske sammen med borgere, virksomheder og interesseorganisationer, så der sikres en bred forankring og et bredt engagement omkring kommunens indsats. Indsatsen for en bæredygtig udvikling er tæt forbundet med kommunens klimaindsats, og den borgerrettede klimaindsats er en naturlig del af de årlige handleplaner for en bæredygtig udvikling. De 3 dimensioner i bæredygtighedsbegrebet Samfundsmæssig nytteværdi handler om løbende at udvikle velfærd og kerneydelser, så de stadig mere effektivt og kvalificeret kan leveres til borgerne. Økonomisk bæredygtighed betyder, at udviklingen skal ske på en økonomisk optimal måde, så kerneydelserne kan leveres stadig billigere, og der bliver rum for ny udvikling og nye initiativer. Miljømæssig bæredygtighed betyder, at udviklingen skal ske på en sådan måde, at ressourceforbrug og miljøbelastning ikke giver problemer for kommende generationer.\n14 14 Vision, tværgående politikker og strategier Gentofte-Plan 213 Strategi for bæredygtig udvikling Kommuneplanstrategi Gentofte Plan Kommuneplan Sektorplaner CO 2 kortlægning Handlingsplan for bæredygtig udvikling Klimaplan Fjernvarmeudbygningsplan Klimatilpasningsstrategi Spildevand Affald Energihandlingsplan Supplerende initiativer Grøn struktur Vandforsyning Trafik Figuren beskriver sammenhængen mellem Strategi for en bæredygtig udvikling , Klimaplan for Gentofte Kommune og øvrige planer i kommunen. Klimaindsats Gentofte Kommune har sat sig som mål at være en miljø- og klimavenlig kommune, der tager sin del af ansvaret for, at Danmark lever op til de internationale klimaforpligtelser. Derfor vedtog kommunen i 21 Klimaplan for Gentofte Kommune 21-22, der beskriver kommunens målsætninger på klimaområdet, som er: 1. At reducere CO ² -udledningen fra Gentofte Kommune som geografisk enhed med 12 % i år 22 forhold til år At nedsætte CO ² -udledningen fra Gentofte Kommunes egen drift med 2 % om året fra At øge anvendelsen af vedvarende energi i kommunen 4. At fremme tilpasningen til klimaforandringerne via strategi for klimatilpasning 5. At øge bevidstheden om klima og klimaforandringer hos borgere, erhverv og ansatte i Gentofte Kommune 6. At fremme bæredygtig transport både internt i kommunens drift, hos borgere og erhverv i kommunen De konkrete indsatser, som skal sikre, at målene nås, fremgår af klimaplanens 6 tilhørende delplaner: < < Delplan 1: Kortlægning af CO ² -udledning i Gentofte Kommune Indeholder en kortlægning for basisåret 28 af udledningen af CO ² for Gentofte Kommunes egen drift og for Gentofte Kommune som geografisk område. Kortlægningen foretages årligt i planperioden, så effekten af indsatsen kan følges. < < Delplan 2: Energihandlingsplan for kommunens bygninger Energihandlingsplanen for kommunens bygninger , som omfatter tre primære indsatsområder: el-besparelser, varmeforsyning og incitamentsordning. < < Delplan 3: Udbygningsplan for fjernvarme i Gentofte Kommune Fjernvarmeområdet udvides frem mod 23, og produktionen af fjernvarmen baseres løbende på en højere grad af vedvarende energi. < < Delplan 4: Handleplan for Agenda 21 De årlige Agenda 21-handleplaner omfatter initiativer, som skal påvirke adfærd og livsstil hos både borgere, virksomheder og ansatte i kommunen. < < Delplan 5: Klimatilpasningsstrategi Klimatilpasningsstrategien fastlægger, hvordan bygninger, kloakledninger, grønne områder, veje mv. kan indrettes, så de kan håndtere klimaforandringerne. Strategien indarbejdes løbende i sektor- og handleplaner. < < Delplan 6: Katalog over supplerende klimainitiativer Kataloget indeholder ideer til supplerende klimainitiativer, som, i det omfang ressourcerne er tilrådighed, kan tages op på sigt og medvirke til yderligere reduktion i CO ² - udledningen.\n15 Gentofte-Plan 213 Vision, tværgående politikker og strategier 15 Grøn strukturplan Grønne anlæg og naturområder er med til at forbedre borgernes sundhed og livskvalitet ved at give mulighed for motion, rekreation og naturoplevelser. Med Grøn Strukturplan styrkes indsatsen for at bevare kommunes grønne karakter og udvikle de kvaliteter, som kommunes kulturhistorie, grønne områder og veje rummer. Gentofte Kommunes grønne struktur Den grønne struktur, som den betragtes i kommuneplan 29, består af mange delelementer. Såvel arealer med kulturarv, kysten, de åbne strande, skove, parker, ådale, vandløb, søer, moser, kolonihaver, kirkegårde, private haver, stier og veje med vejtræer, enkeltstående træer samt sports- og idrætsanlæg kan defineres som dele af den grønne struktur. Grøn Strukturplan Grøn Strukturplan er et konkret planlægningsredskab, men planen rummer også en vision for den grønne ressource. Der er en direkte sammenhæng med kommuneplanen og mulighederne for udvikling af den grønne ressource. Den grønne ressource indgår på lige fod med byens øvrige elementer som bygninger og veje. < < En overordnet plan for disponering af alle de grønne områder, så disse samlet set tilbyder varierede rekreative og naturmæssige oplevelser. < < Handleplaner, der opfylder målene i de statslige vand- og naturplaner, jfr. gældende lovgivning. < < En registrering af eksisterende naturområder samt en overordnet, prioriteret plan for genopretning af natur og forbedring af vandkvaliteten i kommunens søer, vandløb og kystnære vande. Naturprægede bevoksninger og levesteder for vilde dyr og planter (biotoper) bevares og understøttes gennem driften. Det er ikke fastlagt, hvornår hvilke planer vil blive udarbejdet og udført. Grøn Strukturplan behandler kommunens mange grønne delområder som en samlet grøn ressource og netværk. Her vurderes alle grønne og blå områders potentiale isoleret og i sammenhæng. Fælles for områderne er, at de på forskellige måder skaber værdi for borgerne, og samtidig er levesteder for vilde dyr og planter. Planen beskriver rammerne for den overordnede grønne planlægning og potentielle udviklingsmuligheder i forhold til klimatilpasning, naturindhold, kulturarv, friluftsliv og sundhed i hverdagen. Med Grøn Strukturplan tilstræbes det også at skabe en fælles forståelse af, hvad den grønne ressource skal kunne. Planen har berøring til flere af kommunens politikker og søger at fremme og integrere disse politikker i udviklingen af de grønne områder. Sikring og udvikling af den samlede grønne ressource kræver en vedholdende opmærksomhed ikke blot på vores egne områder, men også på nabokommunernes tilgrænsende grønne arealer og den regionale grønne struktur. Her kan Grøn Strukturplan bidrage til at fremme samarbejdet med statslige styrelser, private interesseorganisationer og nabokommuner. Inden for Grøn Strukturplans rammer vil der over en årrække blive udarbejdet handleplaner for at opfylde planens målsætninger. Sådanne handleplaner kan være: Med Grøn Strukturplan styrkes indsatsen for at bevare kommunes grønne karakter Yderligere oplysninger Grøn Strukturplan kan læses på kommunens hjemmeside under By og miljø.\n16 16 Vision, tværgående politikker og strategier Gentofte-Plan 213 Digital strategi Digitalisering er et effektivt redskab i arbejdet med at udvikle Gentofte Kommunes service, så kommunen fortsat kan levere høj kvalitet for de rådige midler. Formålet med den digitale strategi er at udvikle nogle af kommunens primære services inden for de næste to år via digitalisering, så de kan leveres i samme eller højere kvalitet for færre ressourcer. Gentofte Kommune vil med den digitale strategi sætte fokus på digital udvikling inden for to af kommunens store velfærdsområder: < < Skole < < Ældre- og Handicap På skoleområdet skal den digitale strategi understøtte visionen Læring uden Grænser. Digitaliseringen af læringen har to fokusområder: 1. Et pædagogisk fokus på, hvordan børn og unge sprænger grænserne for læring 2. Et organisatorisk fokus på, hvordan strukturer og organisation kan fremme børns læring. Begge områder operationaliseres i et digitalt pædagogisk initiativ om en fælles og personlig digital læringsplatform og understøttes af en opgradering af skolernes digitale infrastruktur. På ældre- og handicapområdet skal den digitale strategi understøtte strategien for velfærdsteknologi. Således skal den digitale indsats baseres på erfaringerne med velfærdsteknologi og offentlig-privat innovationssamarbejde. Indsatsen skal skabe mulighed for, at ældre og handicappede borgere kan blive mere selvhjulpne ved hjælp af velfærdsteknologi til fx (genop)træning, medicinhåndtering og daglig kommunikation mellem borgere, pårørende og medarbejdere. Derudover vil den digitale strategi fortsat have fokus på: < < Borgerservice < < Business Intelligence En meget stor andel af borgerne i Gentofte bruger selvbetjeningsløsningen Genvej. I 212 er Genvej blevet udvidet med en mobil løsning til smartphones og tablets. Her er der mulighed for at kommunikere og få informationer fra skole og daginstitution, og der er adgang til oplysning om biblioteksbøger, afhentning af affald og storskrald m.m. Løsningerne i Genvej og MobilGenvej skal fortsat udvikles, så den digitale borgerservice bliver bedre og appellerer til flere borgere således at der flyttes flere borgere fra betjening til selvbetjening. Gentofte Kommune skal fortsat styrke brugen af styringsinformation Business Intelligence i opgaveløsningen for at udvikle kommunens service på en omkostningseffektiv måde. Den digitale udnyttelse af styringsinformation skaber bedre beslutninger ved at samle og præsentere viden, så forretningskritiske spørgsmål kan besvares hurtigt og fyldestgørende. Den digitale strategi skal evalueres i 213 for at vurdere, om Gentofte Kommune skal lave en ny digital strategi, eller om digitalisering fremover skal være en integreret del af forretningsstrategien. Gentofte Kommune udnytter de digitale muligheder for at udvikle servicen til borgerne.\n17 Gentofte-Plan 213 Vision, tværgående politikker og strategier 17 Udbuds- og Indkøbspolitik Hensigten med Gentofte Kommunes udbuds- og indkøbspolitik er at give borgere, potentielle leverandører og medarbejdere et overblik over Kommunalbestyrelsens holdninger til og beslutninger om, hvordan udbud gribes an i kommunen. Politikken er under revidering, og der vil blive vedtaget ny udbuds- og indkøbspolitik med virkning fra 213. Politikken udmønter Gentofte Kommunalbestyrelses overordnede målsætning om, at udbud anvendes som middel til udvikling af opgaveløsningen mhb. på at sikre eller forbedre kvalitet og effektivitet i opgavevaretagelsen, hvad enten udbuddet fører til udlicitering af opgaven eller at den fortsat løses bedst internt. < < Opgaven efter sin natur er udbudsegnet lige som nogle opgaver ikke er det, f.eks. myndighedsudøvelse. Tilrettelæggelse af kommunens udbudsforretninger Med henblik på at tilsikre kvaliteten i kommunens udbudsforretninger og aftaleportefølje vedtager udbudspolitikken desuden procedurer for gennemførelsen af udbuddets forskellige faser lige fra afdækning af behovet på et konkret område til løbende kontraktopfølgning. Kriterier for udbud Politikken indebærer, at der gennemføres udbud, når: < < En opgave vil kunne udføres af eksterne leverandører, og der er et marked som sikrer reel konkurrence om kontrakten. < < Der skal findes egnede leverandører til opgaver, kommunen ikke selv kan udføre eller ikke længere ønsker at udføre selv. < < Opgaven allerede udføres af eksterne leverandører, men at opgaven atter ønskes konkurrenceudsat. < < Kommunen udfordres af en privat leverandør med en saglig påstand om, at leverandøren kan udføre opgaven bedre og billigere end kommunen kan. Yderligere oplysninger Gældende indkøbspolitik kan læses på kommunens hjemmeside Udbud anvendes som middel til udvikling af opgaveløsningen\n18 18 Vision, tværgående politikker og strategier Gentofte-Plan 213 Økonomisk politik Kommunalbestyrelsen ønsker med den økonomiske politik at fokusere på kommunens økonomi og kommunens økonomiske styring. Formålet er at skabe en langsigtet økonomisk robusthed. Den økonomiske politik bygger på de målsætninger og ønsker, som Økonomiudvalget vedtog i 21 i forbindelse med processen for Gentofte Plan og reviderede i 212. Baggrunden er, at rammerne for kommunernes økonomi fortsat forventes at være stramme med stram statslig styring. Den økonomiske politik skal skabe det politiske og økonomiske råderum, der giver mulighed for at udvikle fremtidens kommune, indenfor den økonomiske ramme vi har. Kommunalbestyrelsen ønsker derfor, at kommunens langsigtet økonomiske balance sikres ved at: < < Kommunens likviditet ultimo året skal være minimum 8 mio. kr. < < Kommunens Nesa-strategi for frigivelser af Nesa-beholdningen fastholdes uændret < < Kommunens strukturelle driftsresultat er på et niveau, så det på sigt skal kunne finansiere det ønskede skattefinansierede anlægsniveau < < Kommunens budgetlægning understøtter en overholdelse af rammerne i økonomiaftalen < < Administrationens forslag til budget korrigeres udelukkende med ændringer, som følge af ny lovgivning eller tidligere beslutninger i Kommunalbestyrelsen samt demografiændringer. Øvrige vurderede behov forelægges til politisk stillingtagen sammen med forslag til, hvordan behovet skal finansieres gennem omprioriteringer < < Som udgangspunkt gives der ikke tillægsbevillinger som finansieres af kommunekassen. Behov for tillægsbevillinger, som ikke umiddelbart kan finansieres ved mindreforbrug på andre områder, forelægges sammen med forslag til omprioritering. Økonomisk råderum For at sikre robusthed og handlefrihed i kommunens økonomi ønsker Kommunalbestyrelsen en ultimolikviditet på minimum 8 mio. kr. Dette økonomiske råderum skal give mulighed for at investere i kommunens fortsatte udvikling, og skal samtidig finansiere påvirkninger udefra på kommunens økonomi. Det er således det økonomiske råderum, der skal finansiere udskudte anlægsprojekter, som er overført mellem årene, og som Kommunalbestyrelsen vurderer, der er behov for at gennemføre. Nesa-midler og Lånepolitik Kommunalbestyrelsen ønsker frigivelse af Nesa-midlerne over en 12-årig periode, og således at der i 216 er en slutbeholdning på 3 mio. kr. rige lånemuligheder (primært lån til dækning af kommunens udgifter til pensionistlån og energiplan) anvendes til frigivelser fra deponeringen, som er en billigere finansieringskilde end lån. Fra 214 er der ikke regnet med udnyttelse af de øvrige lånemuligheder. Økonomisk balance Kommunalbestyrelsen ønsker, at det løbende overskud i form af det strukturelle driftsresultat skal være i balance i forhold til det ønskede skattefinansierede anlægsniveau. Det strukturelle driftsresultat er kommunens løbende indtægter fra skatter, renter, brugerbetalinger mv. fratrukket de løbende udgifter til drift, udligning og afdrag. Det strukturelle driftsresultat skal sammen med bidragene fra Nesa-midlerne kunne finansiere de ønsker og behov til anlægsinvesteringer, der er på det skattefinansierede område. I takt med at bidragene fra Nesamidlerne aftager i de kommende år, øges kravene til det strukturelle driftsoverskud. Gentofte Kommune har foretaget store anlægsinvesteringer de seneste år. Det har givet kommunen et solidt udgangspunkt i forhold til resten af landet i form af moderne og fremtidssikrede faciliteter til borgerne og herunder en væsentligt forbedret infrastruktur og bygningsmasse. Det fremtidige behov for investeringer i nye faciliteter og til vedligeholdelse af kommunens bygninger er således væsentligt mindre end tidligere. Kommunalbestyrelsen beslutter i forbindelse med den årlige budgetproces et anlægsbudget, som skal kunne rummes indenfor den økonomiske balance. Skal der gennemføres nye anlægsinvesteringer vil det som udgangspunkt kræve en forbedring af det strukturelle driftsresultat gennem lavere driftsudgifter eller større indtægter (skatter, brugerbetalinger) eller ved brug af opsparingen/ny lånepolitik. Økonomisk styring Kommunalbestyrelsen ønsker en stram styring af kommunens driftsudgifter og herunder serviceudgifterne. Det er en væsentlig del af den økonomiske politik for at nå målet om balance i kommunens økonomi og samtidig overholde rammerne i økonomiaftalen. Nødvendigheden af en stram styring forstærkes af den nye budgetlovs udgiftslofter og strammere sanktioner, såfremt vi ikke overholder de aftalte service- og anlægslofter i økonomiaftalen. Kommunalbestyrelsen ønsker derfor, at der er fokus på stram økonomisk styring i dagligdagen. Den økonomiske politik er Kommunalbestyrelsens langsigtede plan for kommunens økonomi, og tages op til drøftelse i forbindelse med den årlige proces. Derudover vil kommunen kun optage lån, som tilbagebetales af brugerne. Det er lån til ældreboliger, byfornyelse, kraftvarmeudbygningen og til udvidelsen af Skovshoved havn. De øv-\n19 Gentofte-Plan 213 Generelle forudsætninger og rammer 19 Generelle forudsætninger og rammer Generelle forudsætninger og rammer er udgangspunkt for de fremadrettede strategier, mål og budget Dette afsnit beskriver en række forudsætninger og rammer, der danner udgangspunktet for mål, strategier og budget for Afsnittet indledes med et samlet overblik over kommunens økonomi og finansielle forudsætninger. De efterfølgende afsnit indeholder en række overordnede budget- og planlægningsforudsætninger for Gentofte-Plan 213. Det er bl.a. befolkningsprognosen for Gentofte Kommune og de forventede pris- og lønforudsætninger i budgettet samt planlægningsforudsætninger for kommuneplanen med beskrivelse af arealanvendelse, boligstruktur mv. Indhold i Generelle forudsætninger og rammer < < Kommunens økonomi, herunder aftalen < < forudsætninger < < Befolkningsprognosen for < < Planlægningsforudsætninger < < Styring i Gentofte Kommune Til sidst er principperne for den overordnede styring af Gentofte Kommune beskrevet.\n20 2 Generelle forudsætninger og rammer Gentofte-Plan 213 kommunens økonomi Overblik tet for 213 og de kommende år er baseret på en bred aftale mellem 17 ud af 19 medlemmer i Kommunalbestyrelsen. Bag aftalen står Det Konservative Folkeparti, Socialdemokraterne, Radikale Venstre, Socialistisk Folkeparti samt Marie Louise Gjern Bistrup (uden for parti). Venstre stemte ved 2. behandlingen af budgettet for forligspartiernes ændringsforslag. tet sikrer en fortsat god balance i kommunens økonomi samtidigt med, at der fastholdes et højt serviceniveau og en uændret lav skat. Udligningsreformen, som Folketinget har vedtaget, medfører, at Gentofte Kommune skal betale 4 mio. kr. mere i udligning i 213 og 75 mio. kr. ekstra i 214 og de følgende år. Det har derfor været nødvendigt at gennemføre effektiviseringer og besparelser for et tilsvarende beløb for at bevare en robust økonomi. Den robuste balance i kommunens økonomi betyder samtidigt, at der er råderum til et fortsat ambitiøst anlægsprogram med langsigtede investeringer i modernisering og vedligeholdelse af kommunens bygninger, plejeboliger og infrastruktur samt investeringer i velfærdsteknologi og digitalisering. Endvidere er der afsat penge til en forskønnelse af kommunes bydelscentre ligesom udbygningen i fase 3 af Gentofte Sportspark vil blive påbegyndt. aftalen betyder samtidig, at alle børn og unge fremover tilbydes en times daglig motion, og i børnehaver og indskolingen indføres engelsk leg og læring. Et overblik over nye initiativer og aktiviteter kan ses i faktaboksen. aftalen respekterer aftalen om kommunernes økonomi for 213 mellem Regeringen og KL, både hvad angår rammerne for service- og anlægsudgifterne og en uændret kommunal beskatning med en kommunal indkomstskat på 22,8 % og en grundskyld på 16 promille. Hovedpunkter i budget 213 < < Sikre fortsat robust økonomi < < Fastholder den høje service samtidig med, at der er plads til nye initiativer < < Fastholder én af landets laveste skatteprocenter (22,8) og grundskyld på lovens minimum (16 promille) Samtidig er der i budgettet prioriteret en fortsat modernisering og vedligeholdelse af kommunens bygninger og infrastruktur samt nye byggerier og investeringer i velfærdsteknologi og digitalisering. Blandt aktiviteterne og initiativerne i budget 213 er bl.a.: < < 1 times motion om dagen til alle børn og unge i Gentofte Kommune < < Engelsk leg og læring i børnehaven og i indskolingen < < Yderligere digitalisering i bl.a. folkeskolerne og i borgerbetjeningen < < Fortsat bestræbelser på at gøre ældre mere selvhjulpne under overskriften Træn dig fri og styrket anvendelse af velfærdsteknologi < < Fortsat renovering og ombygning af plejeboliger < < Flere lærlingepladser i kommunen < < Igangsætning af fase 3 af Gentofte Sportspark med bl.a. etablering af en hal til forskellige idrætsgrene, baner til skoleatletik og en aktivitetsløjpe < < Udbygning af skateranlægget på Helligdommen, herunder etablering af en lethal < < Videreførelse af helhedsplan for Bellevue Strandpark < < Indretning af bunker i Bernstorffsparken med øvelokaler til musik mv. < < Fortsættelse af forskønnelse og moderniseringen af bydelscentre aftalen kan ses på de næste sider.\nForslag til Gentofte-Plan 2015. 1. behandling KB 15. september\nForslag til Gentofte-Plan 2015 1. behandling KB 15. september Indledning 3 Vision, tværgående politikker og strategier 8 Generelle forudsætninger og rammer 28 Kommunens økonomi, 30 Budgetforudsætninger,


Debat: Vigtigt at tælle ens | Debat FAA | Fyens.dk\nDebat: Vigtigt at tælle ens\nAf: Ulla Tofte, direktør for M/S Museet for Søfart og Susanne Nordenbæk, chef for turisme og oplevelsesøkonomi, Dansk Erhverv\nLæserbrev: For nylig kom det frem, at der er store forskelle på, hvordan muséer tæller antallet af besøgende. For eksempel har kunstmuseet ARoS, det er den med regnbuen på taget, i Aarhus opgjort sit besøgstal til 836.000. Det er så alle dem, der har sat deres ben på museet. Louisiana, som udstiller moderne kunst, i Nordsjælland har opgjort sit besøgstal til 706.000. Her har man så "kun" medtaget dem, som har løst billet til museet.\nNår man laver den slags optællinger, så er det jo fordi, man skal bruge tallene til noget. Og hvis alle tæller forskelligt, så kan man ikke rigtig bruge statistikken for besøgstal til ret meget. Det er også vigtigt, at vi ved, hvordan det i grunden går med besøgstallene for landets museer. Om det går frem eller tilbage. På den måde ved vi, om der er noget, der skal gøres bedre. Museerne vil også kunne lære af hinanden. Hvis nu et museum oplever et stort fald i antallet af besøgende, mens et andet oplever stor fremgang, så kan det museum, hvor det går knap så godt med fordel skele til det andet og lære. Gør det succesfulde museum noget særligt i forhold til markedsføring, laver anderledes tiltag eller måske noget hele tredje?\nVi mener, at det er en rigtig god idé, hvis Slots- og Kulturstyrelsen sammen med Danmarks Statistik laver en model for optælling, som alle landets museer så bruger. På den måde får vi nyttig og brugbar viden, som kan bruges til gavn for museerne og dermed også til gavn for dansk turisme. For vi ved, at kulturforbruget er stigende, og at netop spændende kulturoplevelser er noget, som mange af vores udenlandske gæster efterspørger. Også på den baggrund er det vigtigt at vide, hvor mange og hvilke nationaliteter som besøger vores museer.\nDebat: En sprogstrategi for Danmarks fremtid


Skat.dk: Selskabs salg af byggemodnede grunde er momspligtigt\n18 Nov 2013 13:08\nMoms, salg, fast ejendom, byggemodning\nSkatterådet bekræfter, at et selskab, der er oprettet med henblik på at købe og videresælge byggegrunde, er at anse som en afgiftspligtig person, der handler i denne egenskab. At selskabet har foranlediget byggemodning af jordstykket underbygger denne opfattelse.\nSkatterådet kan ikke bekræfte, at privat personers salg af byggegrunde er momspligtige ved videresalg, såfremt de private personer køber et grundstykke og videresælger dette, og der ikke tages skridt mod en mobilisering af midler der anvendes af en professionel så som bl.a. bygge- og anlægsarbejder.\nMomsloven § 13, stk. 1, 9\nDen Juridiske Vejledning 2013-2, afsnit D.A.3.1.4.2.1\nEr Selskabet X ApS momspligtig af salg af byggegrunde?\nEr byggegrunde momspligtige ved videresalg, såfremt xx og yy køber disse af Selskabet X ApS?\nDet spørgende Selskabet X ApS, ejes gennem et holdingselskab af ægteparret xx og yy.\nxx driver en personlig ejet virksomhed, der er momsregistreret ved yy. yy er fuldtidsbeskæftiget andetsteds.\nDa xx's og yy's virksomhed stod overfor en påkrævet udvidelse, fik de i marts 2006 en købsoption på knap 15.000 m² jord med henblik på at bygge bolig/erhverv på grunden. Imidlertid skulle der dog kun anvendes 5.000 m² til dette formål.\nDet er oplyst, at sælgeren af jordstykket, kun ønskede at sælge et samlet areal på knap 15.000 m².\nSpørgerne havde fået et forhåndstilsagn fra en almen boligforening om at købe de resterende ca. 10.000 m², såfremt der kunne godkendes en lokalplan for området. Købsoptionen havde en varighed på 18 måneder og var ligeledes betinget af, at der kunne opnås godkendelse af en lokalplan for området. De indledte derfor udarbejdelsen af lokalplanen.\nSpørgerne søgte i første omgang den daværende kommune om godkendelse af en ny lokalplan for området. Dette blev en meget langstrakt proces, der også bl.a. på grund af kommunesammenlægningen med nabo kommunen i januar 2007, blev trukket endnu længere.\nKøbsoptionens løbetid på 18 måneder måtte derfor forlænges af to omgange, og efter sagsbehandlingen i kommunen blev processen yderligere forlænget af, at den nye lokalplan skulle godkendes af stiftet på grund af beliggenheden nær kirken samt de obligatoriske procedurer såsom nabohøring og et miljøcenter.\nKøbsoptionen blev indfriet i november 2007. De knap 15.000 m² blev opdelt i to matrikler, på henholdsvis 5.000 m², matr. nr. N1, som skulle anvendes til udvidelse af virksomheden og ca. 10.000 m², matr. nr. N2, som skulle videresælges til den almene boligforening.\nDa de ca. 10.000 m² skulle videresælges, blev Selskabet X ApS oprettet, som i første omgang købte arealet med henblik på videresalg. Dette tiltag blev foretaget for at afskærme grundkøbet fra virksomheden og den øvrige privatøkonomi. Samtidig var der mulighed for, at en eventuel avance kunne beskattes med selskabsskatten, samt at der ikke skulle afregnes yderligere tinglysningsafgift, hvis spørgerne solgte selskabet.\nDet er endvidere oplyst, at der ikke er ansatte i Selskabet X ApS. Af SKATs systemer fremgår det, at selskabet er registreret under branchen, "Gennemførelse af byggeprojekter", samt at selskabet blev momsregistreret pr. 1. januar 2011.\nImidlertid bevirkede den økonomiske krise, at den almene boligforening ikke kunne få kommunegaranti fra den nye kommune og måtte derfor trække sig som køber. Selskabet X ApS stod nu i en situation, hvor der ikke var nogen køber til de ca. 10.000 m², og xx og yy kunne ikke finde en køber til selskabet.\nSpørgerne oplyser videre, at de hverken har kompetencer eller ressourcer til at beskæftige sig med køb og salg af byggegrunde. Derfor valgte de gennem hele processen at have en rådgiver tilknyttet, som f.eks. varetog udarbejdelse af lokalplan, kontakt til landmåler samt kontakt til boligselskabet, som oprindelig ville købe jordstykket.\nDet blev besluttet at forsøge at afhænde jorden som parcelhusgrunde. Der blev derfor medio 2010 igangsat den påkrævede etablering af kloak og vej til grundene, da dette var en betingelse for, at Selskabet måtte udstykke byggegrundene jf. dagældende lov om private fællesveje § 29 (LBK nr. 433 af 22/05/2008 tilsvarende § 32 i nugældende LOV nr. 1537 af 21/12/2010) samt udstykningslovens § 18 (LBK nr. 494 af 12/06/2003). Heraf fremgår det, at udstykning og matrikulering kun må foretages, hvis alle parceller har adgang enten direkte til offentlig vej eller med kommunens godkendelse har adgang til en anlagt eller udlagt privat fællesvej. Der blev etableret kloak til 10 byggegrunde.\nHerefter blev byggegrundene udbudt til salg igennem en lokal ejendomsmægler, da der for det første ingen ansatte er i Selskabet X ApS til at varetage salget, og for det andet har/havde xx og yy ikke nogen forudsætninger for selv at gennemføre salg af byggegrundene. Salgsarbejdet blev derfor fuldt overladt til den lokale ejendomsmægler. Der blev solgt to byggegrunde i 2010 samt en i 2011.\nDer er ikke foretaget endelig udstykning af den resterende jord (matr. nr. N2 tilhørende Selskabet X ApS). Dette vil ske i forbindelse med eventuelt salg, muligvis ad flere omgange. Ved indsendelse af anmodningen om bindende svar resterede der knap 6.000 m² (matr. nr. N2), hvoraf der maksimalt kan udstykkes 7 byggegrunde.\nxx og yy ønsker at likvidere Selskabet X ApS så snart det er muligt, idet Selskabet X ApS er tynget af væsentlige renteomkostninger i forbindelse med finansieringen samt omkostninger til revisor. Spørgerne ønsker derfor at købe den resterende jord af Selskabet, således at dette kan afvikles. Endvidere kan købet delvis finansieres med overskudslikviditet fra spørgernes virksomhedsordning, hvorved renteomkostningerne minimeres betragteligt.\nDet er hensigten, at den lokale ejendomsmægler fortsat skal varetage salget af byggegrundene.\nByrådet vedtog i oktober 2007 lokalplan, der omfatter hele det berørte areal.\nAf lokalplanen fremgår, at den daværende ejer ønskede at sælge en del af sin ejendom, samt at det var indgået en aftale med en fremtidig ejer (spørger), der havde til hensigt at anvende arealet dels erhvervsmæssigt og dels til privat bolig.\nAf lokalplanen fremgår, at den nuværende matr. nr. N1 må anvendes til åben/lav blandet bolig- og erhvervsbebyggelse, samt at den nuværende matr. nr. N2 m.fl. må anvendes til tæt/lav boligbebyggelse eller åben/lav boligbebyggelse. Videre fremgår det, at arealet ligger i landzone og fremover skal forblive i landzone.\nxx driver en personlig ejet virksomhed, og yy er fuldtidsbeskæftiget andetsteds. De ultimative kapitalejere i Selskabet X ApS har således ingen baggrund for at beskæftige sig med salg af byggegrunde, og de er ikke ansat i Selskabet.\nSpørgerne placerede udelukkende jordstykket i Selskabet X ApS for at afskærme dette grundkøb fra deres virksomhed henholdsvis den øvrige privatøkonomi samt af skattemæssige årsager. Endvidere skulle der ikke afregnes yderligere tinglysningsafgift, hvis Selskabet X ApS blev solgt.\nSpørgernes oprindelige hensigt var at afhænde Selskabet X ApS. Alternativt at Selskabet X ApS skulle sælge det samlede grundstykke på ca. 10.000 m².\nAnlæggelse af vej og kloak skete udelukkende som en forudsætning for udstykning jf. dagældende lov om private fællesveje § 29 (LBK nr. 433 af 22/05/2008 tilsvarende § 32 i nugældende LOV nr. 1537 af 21/12/2010) samt udstykningslovens § 18 (LBK nr. 494 af 12/06/2003). Heraf fremgår det, at udstykning og matrikulering kun må foretages, hvis alle parceller har adgang enten direkte til offentlig vej eller med kommunens godkendelse har adgang til en anlagt eller udlagt privat fællesvej.\nSalgsarbejdet er fuldt ud overladt til en lokal ejendomsmægler.\nEfter salg af de resterende knap 6.000 m², matr. nr. N2, hvorpå der maksimalt kan udstykkes 7 byggegrunde, har spørgerne til hensigt at likvidere Selskabet.\nSelskabet X ApS har derfor udelukkende til formål at tilvejebringe indtægter af midlertidig og enkeltstående karakter. Selskabet opnår således ikke indtægter, der kan betegnes som værende "af en vis varig karakter".\nSelskabet X ApS er derfor ikke omfattet af momspligt ved salg af byggegrunde, hvorfor spørgsmål 1 bør besvares med "nej".\nSpørgernes bemærkninger til SKATs indstilling\nSpørgernes bemærkninger til praksis - de forenede sager C-180/10 og C-181/10, Slaby og Kuc, SKM2012.297.SKAT - er følgende:\n- Spørgerne har udelukkende etableret fællesvej, da det er et krav i henhold til lovgivning og lokalplan. Spørger er således blevet pålagt at etablere vejadgangen i lighed med situationen i SKM2012.316.SR, hvoraf det fremgår:\n"At spørgerne er blevet pålagt at etablere vejadgang, som betingelse for at udstykke byggegrundene, medfører ikke, at spørgerne tager aktive skridt mod en økonomisk udnyttelse af grundene, idet det er en forudsætning for, at de overhovedet kan udstykke grundene. Påbuddet bevirker således ikke, at spørgerne foretager sig noget der ligger ud over en indehavers almindelige udøvelse af sin ejendomsret, hvilket ikke i sig selv kan betegnes som økonomisk virksomhed jf. præmis i de forenede sager."\nI forbindelse med etableringen af den fælles vej, blev der etableret kloakledninger, da det ikke er muligt at etablere disse efter anlæggelse af vejen. At der etableres kloakledninger, er ligeledes et krav i henhold til lovgivning og lokalplan. Omkostningerne til entreprenør og rådgiver i forbindelse med etablering af kloakledningerne er refunderet "krone for krone" af Spildevandsselskabet. Spørgerne er således ikke blevet belastet økonomisk ved denne etablering.\nSpørgernes bemærkninger til SKATs opfattelse af, at et selskab, der er oprettet med henblik på at købe og videresælge byggegrunde, er at anse som en afgiftspligtig person, der handler i denne egenskab (...) er følgende:\n- Spørgerne har udelukkende foranlediget byggemodningen for at efterleve gældende lovgivning og lokalplan som beskrevet ovenfor.\n- Der bør ikke være fokus på selskabs navn. Der er blot tale om et almindeligt anpartsselskab. Selskabsnavnet bør ikke have betydning for den momsmæssige stilling.\n- Selskabet blev udelukkende oprettet i forbindelse med, at spørgerne ville købe jord til opførelse af privatbolig samt produktionslokaler til virksomheden. Ejeren af det ledige jordstykke ville kun sælge knap 15.000 m² samlet, hvorfor spørgerne måtte købe dette. Da spørgerne kun skulle bruge 5.000 m², ville spørgerne straks afhænde de resterende ca. 10.000 m². I den forbindelse placerede spørgerne de ca. 10.000 m² i selskabet, så spørgerne kunne sælge dette samlet og derved undgå stempelomkostninger. Placeringen af jordstykket i selskabet er således blot spørgernes almindelige udøvelse af ejendomsret og ikke egentlig økonomisk virksomhed. Spørgerne har ikke tidligere købt og solgt - herunder udviklet - fast ejendom. Spørgerne har hverken ressourcer eller kompetence hertil.\n- Formålet med købet af jordstykket fremgår af lokalplanen for området, som blev vedtaget af byrådet i 2007 - lang tid før de nye momsregler. Heraf fremgår det bl.a., at spørger havde til hensigt at anvende arealet dels erhvervsmæssigt og dels til privat bolig.\nSpørgernes bemærkninger til SKATs opfattelse af, at idet, at Selskabet X ApS har ladet sig momsregistrere, følger, at selskabet har anset sig selv som afgiftspligtig person, er følgende:\n- I forbindelse med ændringen af momsreglerne ved salg af fast ejendom og byggegrunde, som blev ændret i 2010, herskede der stor tvivl omkring forståelsen heraf.\nI første omgang blev det oplyst fra SKAT, at private personer, som bor på en grund over 1.400 m² skulle betale moms ved salg af deres ejendom. Det blev samtidig oplyst, at momsen skulle betales af den del af grunden, som er større end de 1.400 m². Dette blev efterfølgende ændret. Senere i 2010 blev der etableret praksis gennem afgørelser fra Skatterådet, at salg af flere end 3 byggegrunde var momspligtig.\n- Spørgerne lod udelukkende selskabet momsregistrere, da de ikke ville pådrage sig ledelsesansvar som følge af manglende momsindberetning.\n- Det er en del af SKATs produktionsplan for 2013, at påse, om der er sket korrekt indberetning af moms.\n- Den momsmæssige behandling af jordstykket bør ikke være påvirket af spørgers momsregistrering af selskabet.\nSpørgernes bemærkninger til de faktiske forhold, hvoraf det af SKATs systemer fremgår, at selskabet er registrering under branchen "Gennemførelse af byggeprojekter", samt at selskabet er momsregistreret, er følgende:\n- Spørgerne modtog et brev fra Erhvervs- og selskabsstyrelsen, hvoraf det fremgik, at de skulle oplyse selskabets branchekode. Systemet af branchekoder var uoverskueligt for spørgerne, hvorfor valget faldt på denne branchekode.\n- Valget af branchekode bør ikke have betydning for den momsmæssige behandling af jordstykket.\nEndelig bemærker spørgerne generelt, at de håber, at der vil blive set på det faktiske formål med købet af jordstykket, som var, at de skulle flytte deres bolig og virksomhed, hvilket også fremgår af lokalplanen.\nSpørgerne har i hele processen anvendt rådgivere til at udføre arbejdet, da de hverken har kompetencer eller ressourcer til at beskæftige sig med køb og salg af byggegrunde. Lige fra de indledende forhandlinger med landmanden, som ville sælge jorden, havde spørgerne tilknyttet en rådgiver.\nEfter købet blev spørgerne ramt af, at den almene boligforening, som skulle købe de ca. 10.000 m², alligevel ikke ville/kunne købe. Samtidig stod spørgerne midt i en finanskrise med et jordstykke som var finansieret med dyr bankgæld. Spørgerne var derfor tvunget til at forsøge at afhænde jordstykket i mindre parceller for at nedbringe finansieringsomkostningerne. I den forbindelse var det et krav i henhold til lovgivning og lokalplan, at der blev etableret vej og kloak.\nSpørgerne havde ikke budgetteret med en fortjeneste på salg af det overskydende jordstykke. Imidlertid er spørgerne i en situation, hvor xx nu, i en moden alder, står til at få et betydeligt tab ved salg af jorden - og uden udsigt til at kunne gå på pension.\nSalget af de resterende knap 6.000 m², matr. nr. N2, til spørgerne har udelukkende til formål at reducere de løbende finansieringsomkostninger. Samtidig opnås besparede administrationsomkostninger når Selskabet likvideres.\nSom beskrevet under spørgsmål 1, har spørgerne ingen baggrund for at beskæftige sig med salg af byggegrunde. Salgsarbejdet skal derfor fuldt ud varetages af en lokal ejendomsmægler.\nSalget af byggegrunde har derfor udelukkende til formål at tilvejebringe indtægter af midlertidig og enkeltstående karakter. De opnår således ikke indtægter, der kan betegnes som værende "af en vis varig karakter".\nxx og yy er derfor ikke omfattet af momspligt ved salg af byggegrunde, hvorfor spørgsmål 2 bør besvares med "nej".\nBekendtgørelsen til momsloven § 39 c [nuværende § 59]\nVed en byggegrund i lovens § 13, stk. 1, nr. 9, litra b, forstås et ubebygget areal, som efter lov om planlægning eller forskrifter udstedt i medfør heraf er udlagt til formål, som muliggør opførelse af bygninger, jf. § 39 a, stk. 1 [nuværende § 57, stk. 1] .\nLov nr. 520 af 12. juni 2009 om ændring af lov om merværdiafgift mv. § 3, stk. 4\nVirksomheder omfattet af afgiftspligten i momslovens § 13, stk. 1, nr. 9, litra b, som affattet ved denne lovs § 1, nr. 2, kan anmode told- og skatteforvaltningen om godtgørelse af afgift på udgifter til byggemodning, advokat, revisor m.v. afholdt inden den 1. januar 2011, når leveringen af byggegrunden eller den særskilte levering af en bebygget grund sker med afgift efter den 1. januar 2011, når leveringen af byggegrunden eller den særskilte levering af en bebygget grund sker med afgift efter den 1. januar 2011. Godtgørelsen omfatter fradragsberettigede byggemodningsudgifter m.v., der ikke tidligere er fradraget, og gives i forbindelse med det afgiftspligtige salg. Anmodningen om godtgørelse skal indsendes samtidig med angivelsen af afgift vedrørende salget. For grunde, der ikke er solgt 5 år efter den 1. januar 2011, kan godtgørelse gives ved udgangen af 2015. Udgifterne skal kunne dokumenteres på anmodning af told- og skatteforvaltningen, og dokumentationen skal opbevares i 5 år efter anmodningstidspunktet.\nDe forenede sager C-180/10 og C-181/10, Slaby og Kuc\nI afgørelsen, bekræfter Skatterådet, at spørger udøver momspligtig økonomisk virksomhed ved salg af over 40 parceller. I forbindelse med udstykningen var det spørgers pligt at sørge for byggemodning af arealet, forstået som anlæg af vejarealer samt fremføring af forsyningsledninger til skelgrænsen.\nSkatterådet tillagde det vægt, at spørger, efter at ejendommen har været udlejet, ville foranledige nedrivning af den eksisterende bygning, udstykning samt gennemførelse af den overordnede byggemodning.\nSpørgerne, som er privatpersoner, blev ikke anset som momspligtige af salget af fire byggegrunde, der blev udstykket fra en landbrugsejendom. I forbindelse med udstykningen blev spørgerne af kommunen pålagt at etablere en privat fællesvej iht. § 32 i lov om private fællesveje, således at der fra byggegrundene etableres lovlig adgang til offentlig vej.\nSkatterådet fandt, at uanset at spørgerne byggemodner byggegrundene, så foregår det ikke over en tilstrækkelig periode til, at spørgerne kan anses som afgiftspligtige personer ved salget.\nDer spørges til, om Selskabet X ApS er momspligtig af salg af byggegrunde.\nVed besvarelsen er det lagt til grund, at de pågældende parcelhusgrunde er at betragte som byggegrunde, jf. bekendtgørelsen til momsloven § 39 c [nuværende § 59] samt momsloven § 13, stk. 1, nr. 9, litra b.\nEt salg af en byggegrund er momspligtigt, når salget foretages af en afgiftspligtig person, der handler i denne egenskab, jf. Den juridiske vejledning 2013-1, afsnit D.A.3.1.4, samt momssystemdirektivets artikel 2, stk. 1, litra a.\nSkatteministeriet anfører i sin kommentar til de forenede sager C-180/10 og C-181/10, Slaby og Kuc, SKM2012.297.SKAT, at det er en betingelse, for at anse sælgeren for at drive økonomisk virksomhed, at sælgeren med henblik på salget, aktivt påbegynder at tage skridt mod en økonomisk udnyttelse af den faste ejendom gennem mobilisering af midler, der svarer til dem, der anvendes af en producent, handlende eller tjenesteyder. Dette kan bl.a. bestå i gennemførelse af bygge- og anlægsarbejder på arealet mv.. Det er Skatteministeriets opfattelse, at byggemodning, der består i etablering af infrastruktur i form af veje, belysning, kloak, vand- og elektricitetsforsyning mv. vil være sådanne aktive skridt.\nDet er oplyst, at Selskabet X ApS er oprettet med det formål at købe de ca. 10.000 m² med henblik på videresalg. Selskabet er momsregistreret pr. 1. januar 2011 under branchen "Gennemførelse af byggeprojekter". Det er videre oplyst, at der var flere årsager til, at selskabet blev oprettet, dels for at afskærme grundkøbet fra virksomheden og den øvrige privatøkonomi, dels ville der være mulighed for at en eventuel avance kunne beskattes med selskabsskatten og endelig, at der ikke skulle afregnes tinglysningsafgift, hvis spørgerne solgte selskabet.\nSelskabet har foranlediget byggemodning af grunden, hvorfra det efter lokalplanen er muligt at udstykke 10 parcelhusgrunde. Der er solgt to byggegrunde i 2010 og en i 2011, de resterende 7 parceller, der på tidspunktet for indsendelse af anmodningen endnu ikke var selvstændigt udstykket, søges afhændet gennem en lokal ejendomsmægler.\nSKAT er af den opfattelse, at et selskab, der er oprettet med henblik på at købe og videresælge byggegrunde, er at anse som en afgiftspligtig person, der handler i denne egenskab. At Selskabet har foranlediget byggemodning af jordstykket underbygger denne opfattelse, jf. C-180/10 og C-181/10, Slaby og Kuc, præmis 40.\nAf den omstændighed, at Selskabet har ladet sig momsregistrere pr. 1. januar 2011, følger endvidere, at Selskabet nødvendigvis har måttet anse sig selv som afgiftspligtig person.\nDet er i denne forbindelse ikke af betydning, at de indirekte ejere af Selskabet X ApS ikke personligt har været involveret i det praktiske arbejde, men har indkøbt ydelser hertil i form af rådgivning og ejendomsmæglerydelser.\nPå denne baggrund finder SKAT, at Selskabet X ApS har ageret som en professionel ved køb, udvikling og salg af de pågældende byggegrunde, og salget vil derfor være momspligtigt ifølge momslovens § 13, stk. 1, nr. 9, litra b.\nDet bemærkes i forlængelse heraf, at Selskabet, i givet fald vil have mulighed for fradrag for momsen af omkostningerne i forbindelse med udviklingen af ejendommen, herunder byggemodning og rådgivnings assistance, efter overgangsreglerne i § 3, stk. 4 i lov nr. 520 af 12. juni 2009.\nSKATs bemærkninger til spørgernes høringssvar\nSpørgerne har i deres høringssvar henvist til SKM2012.316.SR, hvor etablering af vejadgang var et krav fra kommunen, før der kunne gives tilladelse til udstykning af 4 byggegrunde. Skatterådet fandt, at uanset at spørgerne byggemodnede byggegrundene, så foregik det ikke over en tilstrækkelig periode til, at spørgerne ville kunne anses som afgiftspligtige personer ved salget.\nSKAT finder ikke at SKM2012.316.SR er sammenlignelig med indeværende anmodning, idet spørgerne i denne anmodning opretter et selskab alene med det formål at købe de ca. 10.000 m² med henblik på videresalg, samt foranlediger byggemodning mv., se SKATs Begrundelse ovenfor. Et selskab oprettet med et sådan specifikt formål, kan ikke anses for at agere som en privat person i momssammenhænge. Se endvidere SKM2013.169.SR, hvor der ligeledes var stillet krav om vejadgang, før udstykning kunne tillades.\nDet er i denne forbindelse ikke af betydning, at processen med godkendelse af lokalplan og de efterfølgende problemer med at afhænde de ca. 10.000 m², er sket før momslovens § 13, stk. 1, nr. 9, litra b, om salg af byggegrunde, trådte i kraft den 1. januar 2011.\nSKATs tidligere praksis, hvor salg af flere end 3 byggegrunde, der hver havde et areal på mere end 1400 m², der bl.a. blev til gennem afgørelser truffet af Skatterådet, blev ændret ved EU-Domstolens dom af 15. september 2011, de forenede sager C-180/10 og C-181/10, Slaby og Kuc, efterfulgt af SKATs kommentar til dommen SKM2012.297.SKAT og meddelelse om genoptagelse SKM2012.298.SKAT. Det er bl.a. EU-dommens præmis 38-41, der ligger til grund for den nugældende parksis om, hvornår en sælger af en byggegrund er at anse som en afgiftspligtig person, der handler i denne egenskab, se SKATs Begrundelse ovenfor.\nAt Selskabet havde ladet sig momsregistrere, medfører ikke i sig selv, at det pågældende selskabs aktiviteter er momspligtige. SKAT er dog, som tidligere nævnt, af den opfattelse, at Selskabet X ApS (såvel efter den tidligere, som den nuværende praksis) vil være at anse som en afgiftspligtig person, der handler i denne egenskab.\nPå samme måde som med momsregistreringen, medfører valg af brancekode ikke i sig selv, at det pågældende selskabs aktiviteter bliver momspligtige.\nDer lægges ved indstillingen vægt på - som nævnt i Begrundelse ovenfor - at Selskabet X ApS alene blev oprettet med det formål at købe de ca. 10.000 m² med henblik på videresalg, samt at selskabet foranledigede byggemodning mv.\nPå denne bagrund finder SKAT ikke, at spørgernes bemærkninger giver anledning til ændring af SKATs indstilling.\nDer spørges til, om salg af byggegrunde er momspligtige ved videresalg, såfremt xx og yy køber den ovennævnte matr. nr. N2 af Selskabet.\nSom anført i besvarelsen under spørgsmål 1, vil salget være momspligtigt, når Selskabet X ApS sælger grundstykket, dette gælder også hvis Selskabet sælger til xx og yy.\nSpørgsmålet er herefter, om xx og yy, vil være at anse som afgiftspligtige personer, hvis de køber grunden med henblik på udstykning og videresalg af de resterende 7 parceller.\nAf EU-domstolens dom, de forenede sager C-180/10 og C-181/10, præmis 36 - 41, fremgår, at en indehaveres almindelige udøvelse af sin ejendomsret ikke i sig selv kan betragtes som en økonomisk virksomhed. Det bemærkes, at omfanget af salg ikke kan være et kriterium for en sondring mellem en som privatperson handlende erhvervsdrivendes aktiviteter, og en erhvervsdrivendes aktiviteter, hvis transaktioner udgør en økonomisk virksomhed.\nDet er oplyst, at xx og yy ikke tidligere erhvervsmæssigt har købt og solgt - herunder udviklet - fast ejendom.\nSom følge af de forenede sager C-180/10 og C-181/10, kan private personers eller afgiftspligtige personers køb og salg af formuegoder, herunder også byggegrunde, ikke i sig selv udgøre afgiftspligtige transaktioner, idet der ikke er tale om, at den pågældende foretager en økonomisk udnyttelse af det pågældende gode med henblik på opnåelse af indtægter svarende til en producent eller handlende mv.\nSKAT anser ikke spørgerne for aktivt at have taget skridt mod en mobilisering af midler der anvendes af en professionel så som bl.a. bygge- og anlægsarbejder.\nSKAT finder derfor ikke, at xx og yy kan anses for at agere som afgiftspligtige personer, hvis de erhverver matr. nr. N2, med henblik på udstykning og videresalg, jf. momslovens § 3, stk. 1.\nDet har ikke betydning for besvarelsen at købet delvist finansieres af opsparet likviditet fra spørgerens virksomhedsordning. Der er i denne forbindelse ikke taget stilling til de skattemæssige konsekvenser heraf.


Vil du skrive en bog? | Room for You\naf Gitte Winter Graugaard | nov 22, 2016 | Blogindlæg | 0 Kommentarer\nHar du lyst til at skrive en bog?\nDrømmer du om at skrive en bog? Kommer du ikke rigtig videre?\nDer er skrevet meget om at skrive bøger, som kan stresse debuterende forfattere, fordi det puster til spørgsmål som: Er jeg god nok til at skrive? Er min historie spændende nok? Er der nogen der gider læse den? Tør jeg stå frem?\nJeg møder dejligt mange forfattere in spe i min forfattercoaching og jeg får endnu flere henvendelser fra skønne sjæle, der har en drøm om at skrive en bog. Nogle af de henvendelser fører til coaching der fører til bøger, men desværre er der mange der lader deres drømme blive liggende i skuffen, fordi de mangler modet…\nHer kommer et inderligt råd til dig, der har en bog i maven.\n1. Hvorfor vil du skrive din bog?\n2. Hvem skriver du den først og fremmest for?\n3. Hvem vil du gerne have skal læse den og hvorfor?\nDer kan være mange svar på de spørgsmål, men de svar, jeg oplever, der oftest fører til bøger er:\n1. Fordi jeg har lyst\n3. Mine nærmeste og hvis den kan hjælpe/underholde andre vil det være skønt.\nNår vi sætter os for at skrive en ny bog, skal vi først og fremmest gøre det for os selv. At skrive en bog er den skønneste form for terapi, jeg kender. I hele skriveprocessen anbefaler jeg, at du først om fremmest skriver for dig til dig. Tænk ikke på mulige andre læsere til at begynde med. Det bremser din kreativitet, dit nærvær med dine skriverier og måske endda din ærlighed, kant og nerve.\nJeg vil elske at hjælpe dig videre med din bog. Tidligere tilbød jeg også at skrive sammen med eller for andre, i dag fokuserer jeg mest på din process, mens du skriver din bog. For det er i min optik det allermest spændende ved at skrive en bog – at skrive den.\nAt den bagefter skal rettes, sættes op, trykkes og sælges er en hel anden metier, som kræver andre forudsætninger. Det skal vi ikke tænke så meget over, når vi vil skrive en bog, for så kan der hurtigt opstå så megen usikkerhed, at vi end ikke når til det mest fantastiske af det hele – nemlig at skrive bogen.\nJeg har et stort netværk omkring mig med redaktører, korrekturlæsere, lay-out’ere, grafikere, fotografer, illustratorer og trykkere, der også kan blive dit netværk og hjælpe dig til at sidde med din bog i hånden. Tro mig, følelsen er fantastisk. Lige om lidt får jeg 7000 bøger leveret fra mit trykkeri. Da jeg i Kroatien og Canada i løbet af mine børns barsel satte mig ned og skrev Skumle skiderikker og lyserøde skyer, havde jeg slet ikke fantasi til at forestille mig, at jeg 10 år senere ville være, hvor jeg er nu og rent faktisk kan leve af at være forfatter.\nSå tænk ikke så meget over de lange træk i dit forfatterskab. Vær i processen og skab magien i dig for dig.\nSå har du en bog i maven, du vil elske at skrive – vil jeg gerne hjælpe dig i mål. Book en tid til forfattercoaching:\nJeg kunne ikke være mere enig med Elizabeth Gilberts citat her. Hun har skrevet “Eat, pray, love”, som blev en kæmpe succes og filmatiseret med Julia Roberts i hovedrollen. I bogen Big Magic skriver Gilbert om sin angst for at skrive den næste bog, og hvad der trak hende ud af sumpen og første hende videre. Jeg er vild med Big Magic og anbefaler dig at læse den.


Alvarez ABT60E baryton Electro-Akustisk Guitar hos Gear4Music.com\nAlvarez ABT60E baryton Electro-Akustisk Guitar\nkr. 3.843 (Moms inkluderet @ 25%)\nAlvarez ABT60E baryton Electro akustiske Guitar har en sitka dæk af gran kombineret med en kontrastfarve mahogni krop. Denne vidunderlige kombination af tonetræsorter giver en rig, mørk tone med masser af projektion. Med sit baryton stemme register, er ABT60E tunet fra B til B tilbyder en dybere tone svarer til en dreadnought og akustisk bas. Hvis det ikke er nok, at ABT60E er også udstyret med en LR Baggs StagePro EQ og Element Pick Up, sammen med en diskret EQ sidemount med indbygget kromatisk tuner, for ekstra volumen ved større spillesteder. ABT60 er også komplet med en fuld række udsmykkede funktioner, der tilføjer til sin traditionelle udseende.\nKlik her for at købe Alvarez ABT60E baryton Electro-Akustisk Guitar og dit valgte tilbehør\nABT60E baryton er tunet fra B til B og slog mellem en dreadnought og akustisk bas giver dig en varm, dyb tone med let spilbarhed. Ligesom med standard seks strenge guitarer, ABT60E giver mulighed for den samme akkord figurer og skalaer, men slog lavere. Dette er en af Alvarez& rsquo; s bedst sælgende modeller på grund af dens smukke stemme og stor alsidighed.\nDen Alvarez ABT60E baryton er fremstillet fra en solid en grade sitka dæk af gran, sammen med en mahogni krop tilbyder et traditionelt udseende. Denne fantastiske sitka dæk af gran har været særlig hånd udvalgt fra kvartal-savet træ, at sikre ensartet kvalitet til den bedste tone. Sitka gran tilbyder ikke kun en bleg korn, dens lige, ensartede korn også udbytter sprød artikulation, sammen med en kraftig projektionSamt sitka gran er mahogni også et tæt træ, der er i stand til at levere en varmere, mørkere tone med ekstra punch. Mahogni tilbyder også en afbalanceret tone, der kan rumme en alsidig række forskellige spillestile. Dens mørke udseende funktioner en fantastisk korn, du ville forvente at se på en dyrere model, og tilbyder en høj kvalitet instrument til en rimelig pris.\nLide mange akustiske modeller fra Alvarez, ABT60E er også udstyret med en fremad skiftede X-brace design. Denne type design inkluderer flosset X seler og asymmetriske tone barer. Ved at flytte afstivning systemet frem, giver det en større klangbund, som er optimeret med en massiv ahorn stol plade for både styrke og energi.\nUd over den ABT60E naturlige akustiske stemme er en LR Baggs StagePro Element og sidemonterede EQ inkluderet for ekstra volumen på større spillesteder. Denne diskrete EQ sidemount tilbyder en fuld kromatisk tuner, samt en tre band EQ med fase inversion og Garrett Null notch filter Kontroller levere en varm, uberørt lyd selv under de mest udfordrende forhold.\nABT60E baryton har en reel knogle sadel, der sustainr dets autentiske udseende. Hovedformålet med en ved hjælp af en reel knogle sadel sammenlignet med moderne materialer skyldes det faktum, at knogle tilbyder fremragende resonans og sustain. En knogle sadel også leverer et meget afbalanceret tone, og vil vare i lang tid. Desuden, denne type sadel naturligvis selv smører og hjælper jer ophold i tune i længere tid.\nD & rsquo; Addario EXP strenge levere en fantastisk Tone\nTilbyder en glimrende kombination af funktioner, der giver en kraftig akustiske tone, samt er de ABT60 sidste ingrediens et sæt af D & rsquo; Addario EXP strenge. Disse plain stålstrenge har sekskantet kerner af revolutionerende NY High Carbon stål. Fremstillet i New York, levere disse nyligt manipuleret, break-resistente, høj-kulstof strenge hidtil uset styrke og pitch stabilitet.


Forside > Puljer og tilskud > Ansøgningspuljer > Alle puljer > 15.85.65.30. demensvenligt samfund\nPræcisering af aktiviteter\nSocialstyrelsen har modtaget en del henvendelser vedrørende de regionale og større landsdækkende aktiviteter, hvorfor det præciseres, at der kan ydes støtte til aktiviteter, der har en geografisk spredning, som går udover én enkelt kommunes grænser. Projektets aktiviteter skal således gennemføres i mindst to kommuner.\nDen 1. november 2021 kl. 12:00\nAnsøgningspuljens formål er at skabe et mere demensvenligt samfund, indsamle viden om demens og udbrede kendskabet til demens i samfundet, så mennesker med demens og deres pårørende kan blive mødt med forståelse og venlighed.\nTilskud kan ydes til organisationer, private aktører og kommuner (eventuelt i samarbejde), der har kendskab til målgruppen. Der kan i forbindelse med ansøgningen etableres partnerskaber eller indgås samarbejde med andre aktører, herunder på tværs af sektorer.\nMålgruppen for ansøgningspuljen er mennesker med demens og deres pårørende, der kan have gavn af de regionale og landsdækkende aktiviteter, der styrker et demensvenligt samfund.\nFra den 31. december 2021 til den 31. december 2023.\nDer kan fra ansøgningspuljen ydes tilskud til udgifter relateret til at skabe et mere demensvenligt samfund, indsamle viden om demens samt udbrede kendskabet til demens i samfundet.\n41,2 mio. kr.\nDer kan forventes svar på ansøgningen i december 2021.


Hjem>>Ikke-kategoriseret>>Se en Köenigsegg CCX i Danmark!\nRedaktionen Send an email 25/11/2011\nHvis du ikke allerede har opdaget det, så er det faktisk blevet muligt at komme helt tæt på en Köenigsegg CCX i Danmark. Læs her hvordan!\nSom noget helt unikt i Danmark, er det netop blevet muligt at komme helt tæt på en svensk superbil, nemlig den vilde Köenigsegg CCX. Det sker efter, at Andersen & Martini i Søborg har udviddet deres Exclusive forretning. Forretningen har i flere år kørt på mærker som Saab, Corvette, Cadillac, Opel, Kia og Fiat, men har nu valgt at udvidde til flere mærker.\nDet sker på baggrund af en større efterspørgsel på flere forskellige mærker, som Audi, VW og Mercedes-Benz. Senest har fabrikken i Sverige der producerer Köenigsegg, bedt A&M Exclusive om at sælge en CCX for dem i deres forretning. Det betyder derfor, at du kan komme helt tæt på dette svenske vidunder!\nMed en pris der svarer til noget de færreste af os har råd til, rummer bilen også en stor 4,7-liters V8-motor med over 800 hestekræfter! Topfarten på bilen er næsten 400 km/t, og 0-100 klares på bare 3.2 sekunder. Men mere imponerende er det, at den går fra 0-300 km/t – og tilbage på 0 igen, på bare 29 sekunder!\nI videoen nedeunder, kan du se en lille interview vi lavede med Peter fra A&M Exclusive. Her viser Peter blandt andet den vilde Köenigsegg frem, og giver os lov til at høre den brøle! Hvis du selv vil se bilen med dine egne øjne, så skal du kigge forbi deres butik i Søborg, hvor bilen vil være i udstillingen frem til den bliver solgt. Adressen finder du på http://www.am-exclusive.dk.


Mikaka Skincare - hair.dk\nMikaka Skincare er et dansk hud- og hårplejeunivers udviklet af en sundhedsfaglig familie med stærke ambitioner om bæredygtige, økologiske og kompromisløse produkter, der kan anvendes med god samvittighed overfor naturen, jordens ressourcer, dyrevelfærd og dig.\nProduktionen foregår i Danmark og designet skal afspejle værdierne om naturnære produkter. Hos Mikaka Skincare er der stort fokus på højeffektive, naturlige ingredienser, der i simple og unikke sammensætninger uden unødige indholdsstoffer, giver dig en oplevelse af komplet selvforkælelse. Mikaka er i konstant udvikling og altid på jagt efter at være nytænkende, udvikle nye produkter og optimere ud fra nyeste forskning.\nMikaka Skincare udspringer fra moderlig omsorg, umættelig kreativitet og ønsket om større gennemsigtighed og bevidsthed i udviklingen af hudplejeprodukter. Ideen opstod da den yngste datter i familien ofte reagerede på købte cremer til sensitiv hud. Det var begyndelse på en spirende nysgerrighed hos mor og founder af Mikaka Skincare, Lone Simonsen, der med sine kreative og handlekraftige evner lod Mikaka Skincare blive en realitet. Familien bag det skydende hud- og hårplejeunivers har en sundhedsfaglig baggrund, der med fordel anvendes i udviklingen af produkterne.\nFamilien brænder for at udvikle produkter af højeste kvalitet med synlig effekt og samvittigheden i orden. Derfor er produkterne så økologiske som muligt og baseret på certificerede ingredienser med dokumenteret effekt. Det bevidste valg af bæredygtig emballage er taget med øje for ansvaret overfor naturen og jordens ressourcer, zero waste princippet og ønsket om lavere CO2 udledning.\nMange bække små gør en stor å, og derfor ønsker Mikaka Skincare, at så mange som muligt anvender økologisk hudpleje for at passe bedst muligt på naturen såvel som forbrugeren. For at imødekomme denne vision, har hudplejemærket valgt at holde prislejet favorabelt og overkommeligt for de fleste.\nMikakas produkter finder I i WonderBox nr. 3 – Læs mere her!


Milano-Sanremo kan følges live i 151 lande | Sports-blog.dk\nNår udgave nr. 110 af Milano-Sanremo afvikles lørdag er det muligt at følge løbets tre sidste timer live i 1501 lande. Italienske RAI producerer og viser selv fire timer på RAI 2. Eurosport viser løbet i 53 europæiske nationer samt i Australien og i ti lande i sydøstasien. I Europa vises løbet desuden i Frankrig på La Chaine L’Équipe og i Belgien på VRT med flamsk kommentator og på kanalen RTBF med fransk kommentator.\nI Sydafrika vises løbet på Supersport og i Mellemøsten og i Nordafrika på OSN. I USA og Canada kan følges med via Fubo.TV, i Mexico og resten af det centrale amerika dækker TDN, mens ESPN dækker Sydamerika og Caribien. Bor man i Fjernøsten kan der følges med på DAZN og i New Zealand skal man vælge Sky Sport for at følge Milano-Sanremo 2019.\nFølgende danskere er på startlisten fra arrangørerne, der stadig er foreløbig: Magnus Cort hos Astana, hos Mitchelton-Scott Christopher Juul-Jensen, hos Katusha Alpecin Mads Würtz Schmidt og hos Team Sunweb Søren Kragh Andersen og Casper Pedersen. Desuden har Astana selv offentliggjort at Jonas Gregaard er med. Michael Mørkøv står på arrangørernes startliste, men er ikke på den liste som Deceuninck-Quick Step har offentligjort.\n25 teams med hver syv ryttere deltager i løbet. Der skal køres 291 km med start kl. 9:45 og forventet afslutning omkring kl. 17:30.\nTirreno-Adriatico bliver distribueret til 151 lande\nTirsdag indledes den 54. udgave af det italienske Tirreno-Adriatico etapeløb. TV-signalet fra cykelløbet produceres af RAI, og vil blive distribueret...\nGiro d’Italia vil kunne følges på TV i 185 lande\nNår udgave nr. 103 af Giro d’Italia indledes lørdag bliver det muligt at følge med via TV-billeder i 185 lande....\n133 millioner live-TV timer fra VM i skiskydning\nVM i skiskydning i svenske Östersund blev en kæmpe TV-succes. Eventet, der fandt sted den 6. til 17. marts, blev...\nUCI indfører test der kan spore tramadol\nDen internationale cykelunion (UCI) indfører fra 2019 en test, der kan spores det smertestillende middel tramadol. Testen, som UCI har...\nSøndag indledes landevejscykel-VM 2019 i britiske Yorkshire. Dette med historiens første VM i teamrelay på landevej. Der køres med to...