Trafikeksperter: Motorveje et håbløst våben mod trængsel | Ingeniøren\nTrafikeksperter: Motorveje et håbløst våben mod trængsel\nSamfundet poster milliarder i drypvise motorvejsudvidelser, der bare flytter rundt på trafikpropperne. For når man udvider motorvejskapaciteten, øger man bare det antal personer, der sidder i kø.\nAf Birgitte MarfeltNicolai Østergaard 6. okt 2012 kl. 08:00 54\nPå trods af politiske forventninger og håbet hos tusindvis af trafikanter har åbningen 6. august af den 2,2 mia. kr. dyre udvidelse af Holbækmotorvejen ikke betydet mindre køkørsel for et større antal bilister.\nFlaskehalsen, der tidligere lå tungt omkring Roskilde, har blot flyttet sig længere ind ad motorvejen til Taastrup. Det vurderer både trafikeksperter og de trafikmedarbejdere, der på DR's Trafikcenter København hver morgen overvåger trafikken i hovedstadsområdet.\nProfessor Petter Næss, Institut for Planlægning på Aalborg Universitet, er ikke overrasket over, at det med udvidelsen af Holbækmotorvejen dårligt nok er lykkedes at nedsætte den samlede trængsel på motorvejsnettet ind mod København.\n»Overordnet er tendensen, at trængslen holder sig ret konstant,« fastslår Petter Næss og fortsætter:\n»Med en spidsformulering kan man sige, at hvis man udvider vejkapaciteten, reducerer man ikke trængslen, men øger det antal personer, som deltager i trængslen.«\nProfessoren stiller sig skeptisk over for, hvorvidt trængsel overhovedet er et brugbart parameter for at beslutte, hvilke trafikprojekter der skal postes penge i.\nIfølge Petter Næss er problemet, at planlægningen af motorvejsudvidelser ofte bygger på trafikmodeller, som ikke tager tilstrækkelig hensyn til det internationalt velkendte og veldokumenterede begreb, der hedder induceret trafik, som beskriver det faktum, at efterspørgslen på plads på veje i storbyområder er større end udbuddet.\nModellerne vil typisk ignorere eller underdrive den inducerede trafik, og når snoren til den udvidede motorvej bliver klippet, vil bilisterne opleve, at den store indfaldsvej 'sander til' meget hurtigere end forudset.\n»Derfor vil udvidelse af veje, der peger imod centrum af København, skabe mere biltrafik, når trafikken efter færdiggørelsen igen kan flyde frit, blandt andet fordi folk går væk fra den kollektive trafik. Konsekvensen er, at man så træffer beslutninger om at investere på et forkert grundlag,« siger Petter Næss.\nIkke et ord om trængsel\nVejdirektoratet har aldrig lagt skjul på, at udvidelsen af Holbækmotorvejen i sig selv ville generere et større antal biler på den store indfaldsvej mod København. Det står skrevet i projektets VVM-redegørelse fra 2005, da man planlagde udvidelsen.\nTil gengæld beskæftiger VVM-redegørelsen sig overhovedet ikke med risikoen for, at det øgede antal biler ville kunne komme til at skabe ny trængsel længere inde mod København. Og at en udvidelse af Holbækmotorvejen dermed havde potentialet til at skabe et behov for en række nye udvidelsesprojekter på de tilstødende indfaldsveje mod København. F.eks. på den videreførelse af Holbækmotorvejen, som går under navnet Ballerup-grenen, og som leder trafikken videre nordpå mod Ballerup.\n»Dengang i 2005 vurderede vi, at den begrænsede forøgelse af trafikken som følge af udvidelsen af Holbækmotorvejen ikke ville give nævneværdige trængselsproblemer på det øvrige vejnet ind mod København,« siger chefkonsulent Henrik Nejst fra Vejdirektoratet.\nMen virkeligheden efter åbningen er anderledes - som trafikvært Mads Herholdt fra DR's Trafikcenter København siger:\n»Vi kan tydeligt mærke, hvordan køen, som i 'gamle dage' holdt stille omkring Roskilde, nu er rykket hen før Ring 4. Nu er Ballerup-grenen en af flaskehalsene.«\nI Henrik Nejsts øjne er det dog fortsat for tidligt at konkludere, hvorvidt der er opstået blivende trængselsproblemer på Ballerup-grenen og Vallensbæk-grenen ind mod København i morgenmyldretiden som følge af udvidelsen af Holbækmotorvejen.\nNår bilisterne oplever at holde i kø længere inde, skyldes det ifølge chefkonsulenten hovedsageligt, at netop Ballerup-grenen nu skal udvides til seks spor.\n»Men en lille del af det kan da også skyldes, at der selvfølgelig kommer lidt flere biler ind på disse strækninger, når der ikke er to, men tre spor til rådighed på Holbækmotorvejen,« siger Henrik Nejst.\nHan anerkender, at VVM-redegørelsen ikke magtede at fremskrive, hvor stor trafikstigningen på Holbækmotorvejen rent faktisk ville blive:\n»Vi lavede modelberegningerne før 2005. I de følgende år skete der så en meget, meget kraftig stigning i biltrafikken overalt i samfundet. Det betyder, at trafikken på Holbækmotorvejen i dag er større end forudset i 2005, hvilket igen betyder, at der kommer flere biler ind på Ballerup-grenen og Vallensbæk-grenen, og dette kan naturligvis godt medføre øget trængsel i dag,« siger Henrik Nejst.\nUdvidelser giver trafikspring\nOgså Otto Anker Nielsen, professor i trafikmodellering og -planlægning ved Institut for Transport på DTU, slår fast, at der næsten altid kommer et trafikspring på motorveje, når man udvider vejenes kapacitet.\n»En del skyldes overførte ture fra det sekundære vejnet, og det er på alle måder en samfundsmæssig fordel, fordi det giver tidsgevinster for bilisterne, færre uheld og mindre lokal belastning med støj og emissioner,« siger Otto Anker Nielsen.\nHan anerkender dog også, at vejudvidelser kan skabe en omfordeling af trafikken, så der kommer nye trafikpropper andre steder. Dermed kan fordelene ved en ny motorvejsstrækning blive mindre end planlagt.\nMeget af den ekstra kapacitet, som dyre vejanlæg giver, kan alternativt skaffes ved intelligent trafikstyring og ved en bedre koordinering af forældede lyssignaler, vurderer Otto Anker Nielsen.\nMen grundlæggende mener han alligevel, at der kan være fornuft i at udbygge motorvejene:\n»Når en motorvej som f.eks. Hillerødmotorvejen er sandet til i køer, og bilisterne derfor kører ad Kongevejen gennem Birkerød, Holte og Lyngby, er løsningen så at forbedre signalanlæggene i disse byområder, så der kan køre flere biler igennem her? Eller er det at udvide Hillerødmotorvejen, der mestendels løber gennem land- og skovområdet?« spørger han.\nSet i bakspejlet er Otto Anker Nielsen ikke i tvivl om, at det mest effektive middel mod tidsrøvende trængsel ville have været at sikre en stationsnær byudvikling, som Fingerplanen for hovedstadskommunerne anviste principper for allerede i 1947:\n»Men der er jo i de seneste 20 år sket en spredning af både boliger og arbejdspladser. Man kan så forsøge at lappe på det, f.eks. ved at anlægge et net af letbaner i 'håndfladen' af hovedstadsområdet. Korridoren langs Helsingørmotorvejen har så meget opland og potentiale, at den måske kunne bære en S-banelinje,« siger han:\n»Man må bare erkende, at på kort sigt er der en række flaskehalse på motorvejsnettet, hvor det ud fra samfundsøkonomiske kriterier er hensigtsmæssigt at udvide vejene.«\nKøbenhavn lukker ikke flere ind\nHvis man kigger på den centrale del af hovedstaden, Københavns Kommune, har trafikplanlægger Anders Rody Hansen set det hele før.\nDe seneste års motorvejsudvidelser har rykket trængselsproblemerne tættere på kommunegrænsen, men selv ikke en ti-sporet motorvejsstrækning syd for København kan ændre de barske realiteter: I Københavns Kommune er der ikke plads til flere biler på vejene.\n»Vi så det samme, da man for et par år siden udvidede fra otte til ti spor på Køge Bugt-motorvejen mellem Motorring 4 og Greve Nord,« fortæller Anders Rody Hansen.\n»Trængslen flytter længere ind mod København, men den forsvinder ikke,« siger han.\nHan peger på, at indfaldsvejene til København alle slutter ved et stort, lysreguleret vejkryds. Og det antal biler, som kan nå igennem ved grønt lys er afstemt efter, hvor meget vejnettet i kommunen kan kapere.\n»Denne grøntid kan vi naturligvis ikke justere, blot fordi der kommer flere biler kørende ind mod København fra en række udvidede indfaldsveje,« siger Anders Rody Hansen.\nDowns-Thomson-paradokset siger, at trængslen vil være forholdsvis konstant, fordi vejudvidelser i en korridor, hvor der også er regelmæssig togdrift, resulterer i øget bilkørsel eller 'induceret' trafik. Trafikanter finder nemlig andre løsninger, hvis trængslen bliver uacceptabelt høj. Og omvendt: Hvis folk finder ud af, at nu går det rigtig godt at bruge bilen, så tager de ikke bussen længere.\nDen amerikanske politolog Anthony Downs og J.M. Thomson formulerede teorien i 1992 for at forklare det vanskelige i at fjerne myldretids-trængsel fra motorveje. For som reaktion på øget kapacitet ses straks tre effekter: 1) Trafikanter, som har anvendt andre veje, begynder at bruge motorvejen. 2) Dem, der kørte uden for myldretiden, kører igen i myldretiden. 3) Bus- og togpassagerer tage i stedet bilen.\nEmner : VejeIntelligent trafikstyring\nNedslidte lyssignaler skaber nye motorvejspropper 27. sep 2012\nNy rapport: Bilpendlere spilder 22.000 fuldtidsjob i bilkøer 27. sep 2012\nVejdirektoratets anlægsdirektør: »Det er altid muligt at bygge hurtigere« 30. sep 2012\nVejprojekt i København til milliarder skubber blot flaskehals få kilometer 05. okt 2012\n#1 Martin Jensen 6. oktober 2012 - 09:05\nJo, det hjælper:\nHvis der ikke mere er kø ved Roskilde, så har udvidelsen da hjulpet. At det næste svage punkt så viser sig i stedet er en anden sag. Hvis der kører flere biler nu, må det vel være fordi behovet er der, og folk måske skifter fra offentlig trafik over i biler. Det kan måske skyldes at det selv i køkørsel stadig er hurtigere i bil end med offentlig trafik. Folks fritid er ganske enkelt for meget værd.\n#2 Jørgen Baltzer Thomsen 6. oktober 2012 - 09:13\nDet er da spøjst at der er kø på Ballerupgrenen MOD Roskilde, når nu der så meget mere plads. Måske skyldes køen bare det faktum at der foregår vejarbejde på Ballerupgrenen. Nogle der ved hvad arbejdet går ud på?\n#3 Benni Bennetsen 6. oktober 2012 - 09:58\nRe: Jo, det hjælper:\nNetop derfor folk burde cykle i stedet for at tage bilen..\n#4 Nicolai Eggert 6. oktober 2012 - 10:19\nMeget realistisk alternativ, når debatten handler om trængsel på motor- og omfartsveje, hvor der måske implicit findes en vis afstand, der skal rejses.\nDet der cykel-forslag dukker op i hver eneste trængselsdebat, og det er da også en god idé, hvor det er muligt, men der er nu engang nok en grund til at der ikke anlægges cykelstier på motorvejene.\nJeg pendler selv 140 km pr dag (tur/retur), og det mener jeg er urealistisk på cykel. Imidlertid gør vi det i min familie, at vi kører sammen på det lange stræk og derefter deler os i hhv. offentlig transport videre og arbejdspladser. Vi kører på den måde tre i én bil begge veje.\nUanset om vi kører tre eller bare én i bilen, er det billigere at køre, end at rejse med toget - vores afgiftssystem er indrettet sådan at det udslagsgivende er om man ejer en bil - ikke hvor mget eller lidt man bruger den. Og samtidig er offentlig togtransport blevet en farce med forsinkelser og generel upålidelighed.\nOg udvidelsen af motorvejen har da hjulpet. Det er selv sagt klart, at en udvidelse på en del af en strækning ikke hjælper når alle har samme destination på strækningen (ring 4 i dette tilfælde), men det har da hjulpet meget den anden vej, hvor folk trods alt ikke skal ende det præcis samme sted. Men transportnettet om København er i høj grad indrettet til at alle biler ender med at skulle køre på de samme strækninger, uanset hvor de skal hen.\n#5 Steen Petersen 6. oktober 2012 - 10:19\nDet er ligesom at gå til lægen. Alle de kloge, læger, planlæggere og politikere forsøger at dulme symptomerne i stedet for at behandle årsagen.\nOg årsagen er vel dybest set at det halve Sjælland vil ind til København hver morgen og hjem igen om eftermiddagen. Hvis man ikke vil flytte arbejdspladserne ud, hvor folk bor - og heller ikke flytte folk ind, hvor arbejdspladserne er - så vil der opstå et stadigt mere massivt behov for effektive trafiksystemer. Og glem alt om at cykle eller tage toget. Der er for langt fra Ringsted til Kbh. på cykel, og toget kører ikke hen til arbejdspladsen.\nJeg bor i Silkeborg, og her begynder vejene også at sande til...!!!\n#6 Sebastian Swiatecki 6. oktober 2012 - 10:39\nBefolkningsunderlaget og trafikpropper\nHvis vejnettets kapacitet modsvarer befolkningsunderlaget, opstår der ikke trafikpropper.\n#7 Bjarke Mønnike 6. oktober 2012 - 11:40\nNu er regeringerne .....\n......hverken den forrige og den nuværende besat af personer der er istand til at regne ( sidst pythagoras :o) ) eller istand til at " Regne den ud"....der er lysår mellem praktikere der er istand til skelne og sondre mellem hvad der hjælper i samfundet.\nDet hele går op strategi og taktik der ligesom i fodbold kun gavner holdene, men ikke samfundet.\nMan kunne fjerne en del af trængslen i løbet af nul komma fem uden trængselsring,\nIstedet for at brandbeskatte udsendte ingeniører, så kunne man (lovgive) forlange, at firmaer betalte kørselsfradraget for deres ansatte.\nDet ville give en større udflytning. Hvis man dertil brandbeskattede firmaer med kontorsiloer i Storkøbenhavn, ville udflytningen gå endnu stærkere :o)\nDet skull jo også gælde for etaterne !\n#8 Jakob G. Levinsen 6. oktober 2012 - 11:42\nEnig med Martin\nAt der viser sig en flaskehals længere henne, har intet at gøre med løsningen ved Roskilde... hvis den filosofi skulle følges, var der jo ingen veje, det kunne betale sig at udvide. Trafikken er forbedret dér, hvor forbedringen af motorvejen er foretaget, altså har den hjulpet.\nHvis din cykel er punkteret og kæden hoppet af vil man jo ikke vurdere, at det er nyttesløst at lappe dækket, fordi kæden jo alligevel stadig vil være faldet af, når dækket er lappet.....\nÉn ting ad gangen.\n#9 Lars F. Jensen 6. oktober 2012 - 11:42\nIkke flere når vi alle har en bil.\nDer er da ikke et ubegrænset trafiktilbud - vi er et endeligt antal mennesker og der kan vel ikke være flere biler end mennesker med kørekort (+ nogle få ulovligt uden).\nDer skal bare bygge ud til alle kan være der med deres biler - det koster kun fordi man ikke har planlagt brede vejlinier i tide.\nI øvrigt kunne man starte med, at flytte alt offentligt ud af byen, og kun flytte de få ting, der nødvendigvis må ligge i byen, tilbage igen. Og ud af byen er ikke til Ring II, men til Køge, Næstved, Sorø, Holbæk eller længere væk så meget af trafikken vender retning.\nOpgaven er at skaffe veje til alle os der betaler 3 gange for vore biler og over dobbelt op for benzin - comprendo?.\n#10 Glenn Møller-Holst 6. oktober 2012 - 11:44\nRe: Befolkningsunderlaget og trafikpropper\nHvis vejnettets kapacitet modsvarer bil og lastbil pendleunderlaget, opstår der ikke trafikpropper.\n#11 Henning Larsen 6. oktober 2012 - 12:25\nMotorveje er en nødvendighed\nMotorveje sikrer mindre trafik med den offentlig befordring, hvilket gør udgifterne til denne mindre. Yderligere sikrer køb, vedligehold, afgifter,osv til biler et større bidrag til staskassen. Altså er motorveje nødvendige.\n#12 Peter D. Hansen 6. oktober 2012 - 13:11\nDet handler også om præ-planlægning!\nEt af hovedproblemerne med trængsel, det handler også om hvordan man planlægger div. erhvervs placeringer, måske skulle man tænke lidt ud af boksen, og forsøge på, at sprede fremtidige arbejdspladser noget mere, så "alle" ikke skal i samme retning og samme sted hen når de skal på arbejde.\nDet har været en tradition, at skabe store områder med industri & kontorlandskaber, måske skulle man lave mindre men flere, og så sprede dem lidt mere øst,vest, nord og syd i de forskellige byer, i hvertfald tror jeg, at man ved sådan en overordnet proaktiv og før trængsel planlægning vil kunne gøre en del ved fremtidige problemstillinger i den retning.\nNår trængslen først er opstået, og man bare udvider vejene, bygger videre og skaber flere arbejdspladser i samme områder, og ikke gør noget ved problemets kerne, så vil man snart igen skulle udvide div. veje med mere.\n#13 Lars Daugaard 6. oktober 2012 - 15:43\nNår motorvejen indsnævres fra 2 til 1 spor på den viste strækning p.g.a. vejarbejde, så behøver man ikke at være trafikekspert for at regne ud at det giver kødannelse.\nDet er yderst fornuftigt at øge fra 2 til 3 spor - også drypvis. Skal samfundet udvikles, skal hjulene også kunne køre rundt.\nBlot en tanke - hvordan ville hovedstadsregionen se ud hvis de kun var landeveje?\nTrafikmodeller og eksperters udsagn er i denne artikels overskrift helt ved siden af.\n#14 Peter Kyllesbeck 6. oktober 2012 - 18:14\nRe: Nu er regeringerne .....\nDen forhenværende etat DSB flytte jo til Taastrup. ;-)\n#15 Lars Christoffersen 6. oktober 2012 - 18:21\nGogelig gak skruen og uden ende\nLangt de fleste kan i dag sagtens arbejde hjemmefra 1 dag om ugen eller mere eller har fleksible mødetider. Hvorfor er det at alle lige skal møde i City kl 08:00?? Eller hvorfor skal alle møder holdes der. Man bruger milliarder på infrastruktur der bruges 4 timer om dagen. Brug hellere pengene på fibernet til alle og lad os arbejde langt mere fleksibelt. Og bryd vanen med at man med djævlens vold og magt skal ind på sin pind og ledelsen må anerkende at man mange gange får mere fra hånden hjemme end på arbejdspladsen. Og tænk på hvad der kunne spares i bygninger der kun bruges 8 timer om dagen! PS( læs unboss bogen fra Kolind og Bøtter)\n#16 Anders Reinhardt Hansen 6. oktober 2012 - 22:18\nHvor er det dog sjovt som kommentarerne i denne tråd er fuldstændig blottet for videnskabeligt indhold.\nOg det er udelukkende fordi artiklens konklusioner kollidere med debattørernes verdensbillede og retfærdiggørelse af egne handlinger.\n#17 Michel Berggren 6. oktober 2012 - 22:29\nRe: Gogelig gak skruen og uden ende\nHvorfor er det at alle lige skal møde i City kl 08:00??\nDet skal de skam heller ikke - de møder hhv. 7:00 , 8:00 og 9:00 - ellers ville det have været meget værre ;-)\nMht. påstanden om at udvidelsen ved Roskilde har fremprovokeret kødannelser i ring 4 Ballerup grenen, så er det for at sige det pænt, regulært vås. Det har der været de sidste 15-20 år - det er ikke for sjov at expresbusserne mellem Høje Tåstrup og Ballerup ofte tager turen på små landeveje parallelt med motorvejen.\nEgentlig havde jeg forventet totalt kaos da udvidelsen af ring 4 begyndte, men det går faktisk lidt bedre end før. Primært er det nok fordi at dem sydfra har en meget lang indfletning der giver anledning til væsentlig mindre uro, sekundært fordi folk er bedre til at holde konstant hastighed.\n#18 Martin Jensen 6. oktober 2012 - 23:03\nJa. Og jeg cykler 7500Km om året og kører 8-9000Km. om året i bil. Bruger kun bilen når jeg skal langt og have noget større værktøj o.lign med. Jeg har eget elektronikfirma, og cykler faktisk jævnligt ud til kunderne. Nogle undrer sig lidt, men det må de jo om, hvis man har det nødvendige værktøj med i rygsækken.\n#19 Martin Jensen 6. oktober 2012 - 23:09\nRe: Motorveje er en nødvendighed\nJa, folk står i forvejen op i busser og toge i myldretiderne. Hvis der blot kom 10% flere i myldretidstogenen, kom folk ikke på job. Og der kan ikke skaffes ordentlige toge som virker. Man kan heller ikke byde folk at stå op den halve togrejse tur/retur, samtidig med at rejsen tager dobbelt så lang tid som den burde gøre.\n#20 Martin Jensen 6. oktober 2012 - 23:16\nFjerntrafik i det yderste spor\nJeg har flere gange tænkt på, om trafikken ikke ville kunne glide, hvis fjerntrafikken gennem HELE køområdet foregik i en fastsat ens hastighed i ydersporet. Ud- og indfletning skulle så foregå i det inderste spor alene.\n#21 Ebbe Tranberg 6. oktober 2012 - 23:40\nTrafikken blev suverænt afviklet på Motorring 3 under vejarbejdet, hvor hastigheden var max 80, fordi begge vejbaner blev udnyttet, da ingen blev hængende i venstre vejbane i et lønligt håb om at køre 110.\nHastghedsgrænsen skal naturligvis sættes op udenfor myldretiden, hvor vejkapaciteten er rigelig.\n#22 Michel Berggren 6. oktober 2012 - 23:40\nRe: Fjerntrafik i det yderste spor\nIndrømmet, det fungerede fint for den sovjetiske elite, men går nok ikke her til lands.\nEn bedre ide ville være at sætte styrbare fartskilte op - andre lande kan hitte ud af sådant så danmark skulle også være i stand til det.\n#23 Michael Deichmann 7. oktober 2012 - 00:51\nDet var præcis det man havde ved ombygningen af M3 og de er blevet siddende og er i daglig drift med nogen effekt. De er så også sat op ved udvidelsen af Helsingørmotorvejen fra Gl. Holte til Isterød og der vil de også blive hængende så der er "styrbare fartskilte" fra Isterød i Nord og til Avedøre Holme i Syd.\n#24 Martin Jensen 7. oktober 2012 - 09:29\nHvorfor skulle det ikke virke herhjemme? Jeg tænker især på steder hvor der er så meget kø, at der er "stop and go". Ind og udfletninger i den yderste bane skulle så være forbudt i myldretiden. Hvornår der er myldretid og hastigheden der skal holdes, skal så stå på elektroniske tavler, og evt. også vise den kørte hastighed, så man undgår folk med forskellig hastighed grundet forskelligt visende speedometre.\n#25 Peter Bue Westh 7. oktober 2012 - 10:58\nMister nørder ikke overblikket?\nHvorfor bliver mere eller mindre nørdede 'eksperter' ved med at brodere på symptombehandling? De konstaterer, at der er trængsel. Deres konklusion - i stedet for at kigge på årsager - er at anbefale udvidelser af vejnettet.\nNu har jeg de sidste 10 år prøvet at henlede opmærksomheden på det sørgelige faktum, at København tiltrækker erhvervslivet og at dette er årsagen til 1) trængsel på motorvejene, 2) en god portion CO2 emission, 3) voldsom spildtid ... o.m.a. Folk pendler jo både fra Lolland og Fyn.\nDet er dejligt at læse, at i hvert fald 3 af de (i min optik) seriøse debattører, Steen Petersen, Bjarke Mønnike og Peter D. Hansen, er inde på samme tankegang. Men det er forstemmende, at trafikforskere generelt har næsen så lag nede i detaljerne, at de ,som jeg ser det, har mistet overblikket.\nGør det vanskeligere for erhvervslivet at etablere sig i Kbh, men gør det samtidig lettere at etablere sig i større byer derude, hvor arbejdskraften befinder sig, fx. ved ordentlig infrastruktur (der bliver nok en væsentlig besparelse alligevel) og en imødekommende indstilling fra offentlige instanser.\n#26 anders Jensen 7. oktober 2012 - 11:08\nAltså.. da man udvidede på Køge bugt motorvejen ved Hundige Ishøj og Greve flyttede man bare køen syd på til Greve syd hvor motorvejen snævrer sammen til 3 spor i hver retning, og der er generel kø fra ishøj sammenfletningen til Køge sammenfletningen. Nu udvides motorvejen så yderligere ned til Solrød Syd hvor den så skal være 3 sporet som nu frem til udfletningen som allerede på nuværende tidspunkt genererer køer hver eneste dag... Man håber naivt at køen ved udfletningen lige syd for ved Køge/Ølby forsvinder på magisk vis..samt at en sammenfletning midt i en kø løser kapacitets problemerne.. Det er korrekt at køen nok er rykket noget syd på efter udvidelsen v. Ishøj/Greve I dag holder man i kø i hhv. 4 og 5 spor, hvor det før var 4 og 3 spor, det er klart det gør køen kortere. Nu er den bare blevet bredere og ikke helt så lang. !! :) Det er fan.. da logik at en indsnævring på en overbelastet motorvej vil give kø... og det kommer også til at ske ved indsnævringen ved Solrød Syd og vil sandsynligvis trække køer til et sted i Greve.. Så kan man selvfølgelig sige at vi er sluppet for at kikke på Ilva i en halv times tid hver dag og det er selvfølgeligt positivt, om det så er bedre at kikke på Blue Water eller Karlsslunde raste plads i stedet er så et godt spørgsmål :) Man kan også sige det på en anden måde en kæde er ikke stærkere end det svageste led, og kapaciteten på en motorvej er ikke større end det smalleste sted. Problemet f.eks på Køge bugt motorvejen er at trafikken IKKE kører af i stor stil ved Greve osv. en meget stor del af trafikken fortsætter syd på så man kan ikke bare indsnævre og tro at så passer pengene nok.. Det er nemlig sådan at rigtigt mange mennesker har været tvunget til at flytte langt syd på - (Stevns f.eks ..osv) for at kunne få råd til en bolig og da arbejdspladsener stadig befinder sig i Københavns området, ja så er der rigtig mange der IKKE drejer af langs Køge bugt, hvilket giver køer ved udfletningen ved Køge og nord på. - og det skal da nok blive endnu "bedre" når Femern forbindelse er etableret, var det i 2018 -20 stykker? ...\nSamtidigt skal man jo også lige huske at Gl. Køge Landevej er blevet ændret fra 4 spor og 80km/t til stille vej, med masser af forhindringer og 50km/t. Tåstrupvejen det samme mere eller mindre, samt at man faktisk har syltet ring 5 i gu ve' hvor mange år. så er det jo klart der er kapacitets problemer på Køge bugt motorvejen, og sikkert samme problematik ved mange andre motorveje...\n#27 Peter Hoffmann 7. oktober 2012 - 11:08\nNår trafikpropperne flyttes nærmere København efterhånden som motorvejen udvides til mere kapacitet, er det indlysende, at trafikken ikke kan afledes hurtigt nok, det er kun meget få indfaldsveje, som skal klare trafikpresset. Jeg mener, at tiden nærmer sig alvorligt for en løsning med en byringvej. Sådanne ser man i Berlin og mange andre større byer. Med "Byringen" kan trafikken fordeles til de enkelte bydele. Da byringen skulle have været indført for mange år siden, kan den ikke lægges i niveau med det nuværende vejnet. Vi taler om højbane eller undergrund. Men mon planlæggerne har tænkt så langt ud i fremtiden, så metroringen, er anlagt med henblik på en Købenkavns Byring!\n#28 Anders Karlsen 7. oktober 2012 - 11:27\n[quote]Netop derfor folk burde cykle i stedet for at tage bilen..\nOg udvidelsen af motorvejen har da hjulpet. Det er selv sagt klart, at en udvidelse på en del af en strækning ikke hjælper når alle har samme destination på strækningen (ring 4 i dette tilfælde), men det har da hjulpet meget den anden vej, hvor folk trods alt ikke skal ende det præcis samme sted. Men transportnettet om København er i høj grad indrettet til at alle biler ender med at skulle køre på de samme strækninger, uanset hvor de skal hen. [/quote]\nyou are not stuck in traffic... you are traffic!!\nHvis alle pendlere stillede bilen 5 km uden for byen og snuppede cyklen det sidste stykke vej så ville i både få god motion og alle ville komme hurtigere på arbejde... trængslen vil forsvinde hvis personer der pendler til arbejde ikke skal køre ind i centrum af københavn, det skal i ikke hvis i cykler det sidste stykke vej... så drop de dårlige undskyldninger...\nEn bicycle higway ville endda gøre det komfortabelt uanset vind og vejr: http://www.treehugger.com/bikes/should-cit...\n#29 knud johansen 7. oktober 2012 - 11:31\ndet er et problem at vi kun har en ringvej.. lad os hurtigst mulig bygge motorring 4 med tilslutning til helsingoermotorvej.. ring 2 med tilslutning til havne tunnel til amager.. senere motorring 5, forbi roskilde tilslutning efter koege.. motorring 3 er allerede overbelastet da en stor del af trafikken kommende udefra passerer m3 ex roskilde-lyngby, greve-hilleroed osv\n#30 Anders Karlsen 7. oktober 2012 - 11:45\nRe: "Københavns Byring"\nEnig, det er trafikken inde i København der skaber problemerne på motorvejene... Løsning: holdningsændring hos bilister, man kan ikke forvente at køre fra A til B i bil hvis B ligger i et tætbefolket område som København... tag cyklen det sidste stykke vej. Gulerod: en bicycle highway som beskytter mod vind og vejr, med mulighed for at sende en luftstrøm i cyklernes køreretning så man kommer op i højere hastighed... Transportkapaciteten pr. m2 i en bicycle highway vil være 10-fold i forhold til transport i personbiler, det er en let konstruktion som kan placeres over eksisterende vejnet, så kapaciteten kan udnyttes maksimalt...\n#31 Martin Jensen 7. oktober 2012 - 11:54\nRe: Mister nørder ikke overblikket?\nDet er nok vanskeligt nok i forvejen. Man kunne også gøre det lettere at etablere erhvervslivet væk fra København, ved at udbygge vejnettet derude. Men Strandvejen og det kulturelle liv i København tiltrækker jo de folk som skaber virksomhederne, og dem etablerer de jo så forholdsvis tæt på deres bopæl, som bliver i Københavnsområdet.\n#32 Martin Jensen 7. oktober 2012 - 12:00\nRe: små udvidelser..\nJeg er enig i at man så vidt muligt skal undgå sammenfletninger i kø-områderne. Selv Vestmotorvejen er godt proppet helt ud til Slagelse, hvilket kan ses ved at i myldretiden er hastigheden mange gange nede under 100.\n#33 Martin Jensen 7. oktober 2012 - 12:06\nProblemet med København er også dens beliggenhed. Hvordan kommer trafikken f.eks.mellem Amager og Helsingørområdet? Enten via Lyngbyvejen og ind gennem midtbyen med kaos til følge, eller via motorvejen forbi Avedøre og videre rundt om København i sammenfald med trafikken fra både Vest, syd og Holbæk-motorvejene. Der trænger til en bro eller tunnel mellem Amager og nord for København. Som det er nu har man jo kun en halv byring.\n#34 anders Jensen 7. oktober 2012 - 12:07\nDet kan du have ret i, virksomhederne set oven fra ligger i en ring rundt om København, og hvor kører f.eks s-togene? de kører mod centrum.. Glem s-busserne, de kan dårligt klare presset som det er nu. det samme gælder iøvrigt s-togene. Derfor vælger man bilen. At det så er en god ide at flytte virksomhederne væk fra København og der hen hvor folk bor det er helt klart at fortrække ! Jeg arbejder pt. 10 min. på cykel fra hvor jeg bor, men tidl. arbejdede jeg i Glostrup (jeg bor i Køge Nord). Den virksomhed i Glostrup havde medarbejdere fra Hillerød, Farum, Næstved, Greve, Køge, forskellige steder på Stevns, Østerbro osv. så altså godt spredt ud over Sjælland. Hvor skulle den virksomhed så have været flyttet hen? (den er nu lukket pga krisen..) For at en flytning skal have effekt, skal medarbejderne flytte med, eller skifte arbejde. Med de omkostninger der er ved at flytte i dag, samt problemer med salg af hus mv er det nok ikke så nemt i alle tilfælde, men helt klart den ultimative løsning at alle boede lige der hvor de arbejdede. - og skifte arbejde i disse år er heller ikke nemt.. Jeg tvivler bare på at det er helt nemt at løse hurtigt, men var det sådan havde vi slet ikke brug for motorveje :)\nSkulle jeg i sin tid have taget det offentlige fra Køge hvor jeg bor til Glostrup kræver det følgende fremgangsmåde: bus til Ølby - kører to gange i timen..og passer ikke med nogen tog på Ølby, hverken s-tog eller regional tog. dvs vente tid. Der efter s-tog til Ishøj. hvor s-bussen mod Glostrup st. ALTID lige er kørt ved ankomsten.. dvs vente tid igen Der efter skal man så med en lokal bus fra Glostrup, der også altid lige er kørt når man er kommet så langt. dvs vente tid igen Sidst jeg prøvede turen startede jeg fra min bopæl kl 6:15 og var ved Glostrup station kl 08:45 hvor jeg valgte at tage en taxa da jeg skule have været på arbejde kl. 08:00 (iflg køreplanen skulle jeg have været ankommet kl 08:02 på min arbejdsplads) så det duer ikke med det offentlige. uanset hvad så valgte jeg bilen, uanset den gennemsnitlige transport tid var på lidt over en time målt over et år. Uden for myldertiden kunne turen køres på ca 30 minutter. og længste transport tid i bil var afgang Glostrup kl 16:00 og ankomst hjemme kl 20:45 det år. pga en ulykke der lukkede motorvejen v Solrød syd. men det er selvfølgelig en af de ekstreme tidsmålinger.\n#35 Jimmy Christiansen 7. oktober 2012 - 15:54\nNyheden må være at det endeligt også er gået op trafikeksperter. http://flikie.s3.amazonaws.com/ImageStorag... http://msnbcmedia.msn.com/i/MSNBC/Componen...\nJa i stedet for at analysere transportbehovet og finde løsninger på det. Ser de fleste blot på hvordan vi udvider de eksisterende transportformer. Men som eksemplerne på billeder jeg har linket til, så kan problemerne ikke løses med flere veje. Og det er for dyrt og ineffektivt med de eksisterende kollektive transportformer.\n#36 Lars Gammelgaard Dokkedahl 7. oktober 2012 - 17:02\nHvorfor er der ingen trafikministre der siger det som mange borgere tænker? Forbyd lastbiler at køre i dagtimerne samt forbyd pendlere at køre alene i egen bil uden medpassagere samt udarbejdt forskudt mødetider med arbejdspladserne inden for Københavns bygrænse, der vil virke og vil spare nationen for milliarder til vejnettet som kun et fåtal af Danske borgere får glæde af!\n#37 Peter Bue Westh 7. oktober 2012 - 17:35\nMen Strandvejen og det kulturelle liv i København tiltrækker jo de folk som skaber virksomhederne,\nKu du ikke lige sandsynliggøre det udsagn. Jeg får ikke lige det indlysende bevis op på lystavlen.\n#38 Peter Bue Westh 7. oktober 2012 - 17:43\nFor at en flytning skal have effekt, skal medarbejderne flytte med, eller skifte arbejde.\n@Anders Jensen: Du har selvfølgelig en pointe (fransk låneord, udtales po'ængte). Man kan ikke forvente, at virksomheder bare flytter. De skal se en fordel ved det og det er ingen fordel at miste gode nøglemedarbejdere. Men jeg vil æde Petter Næss' gamle hat på, at flere vil nyetablere sig ude omkring og nogle, der ser en fordel i det, fx ved for høje huslejer og ved at mange medarbejdere bor langt fra virksomheden, faktisk vil flytte ud. Jeg har også selv set det i flere tilfælde, hvor virksomheder pga større omsætning, havde behov for udvidede faciliteter og ikke kunne udvide på det gamle domicil.\n#39 Martin Jensen 7. oktober 2012 - 18:08\nIkke ud over at der vist bor mange direktører for større virksomheder nord for København.\n#40 Peter Bue Westh 7. oktober 2012 - 19:07\n@Martin: Lige præcis større (veletablerede) virksomheder.\nMen det ville selvfølgelig være rart at få dem med på tanken, så gode ideer er velkomne.\n#41 Henrik Damborg Hald 7. oktober 2012 - 19:48\nKritisk analyse af Data\nHele artiklen bygger på data der viser at der er mere kø en senere mandag, så mangler der ikke en bedre beskrivelse af data ?\nDet åbenlyse er jo at der er vejarbejde på ring3 hvorfor der ”selvfølgelig” er kø der, men mere nuanceret, var der mere trafik i case2 ? Var der f.eks. regnvejr eller udsigt til regn så flere tog bilen. Var der en kendt feriedag i forbindelse med mandagen ? Ovs ovs. Så hvis man ”bare” har sammenlignet 2 tilfældige mandage er der i virkeligheden ikke nogen historie! Men det er jo desværre ofte den måde alle jonalister laver historier. Burde lære lidt mere om videnskabelig bevisførelse som kendt fra den medicinske verden.\n#42 Anders Kragelund 8. oktober 2012 - 09:51\nBehov for biler i København\nMan bør også kigge på behovet der gør, at folk pendler i bil ind til København: 1) Nogen har brug for bilen, da der bor for langt væk fra effektiv kollektiv transport. 2) Andre har brug for bil i byen for at udføre deres job (f.eks. møder og kundebesøg). 3) Sidst men ikke mindst, er der en gruppe der pendler i bil af bekvemmelighed.\nAd. 1. Her er mulighederne Park & Ride eller Park & Bike, som forslået.\nAd. 2. Her er det typiske svar taxi, puljecykler eller puljebiler, men der sker også en ny tendens til bybilssystemer eller "selvbetjente taxier", som Autolib i Paris (3000 offentlige biler), Car2go i Hamburg (500 offentlige biler) og DriveNow i München (300 biler). Priserne for de selvbetjente biler 30-40% lavere end taxi.\nAd. 3. Her er det vist kun to ting at gøre og det er a) øge afgifter og beskatning på firmabetalte parkeringspladser og/eller fjerne eller reducere kørselsgodtgørelse, som giver medarbejdere incitament til at tage en bil med på arbejde.\nDisse tre tiltag vil alt andet lige være med til at holde bilerne udenfor centrum. Men forelægger der nogen beregninger på, hvor mange biler der skal blive udenfor byen for at trængslen løsnes? 5.000? 10.000?. 20.000?\n#43 Anders Karlsen 8. oktober 2012 - 10:07\nRe: Behov for biler i København\nGod fremstilling, har lige en kommentar: Ad 2: I f.eks. london kører advokater ofte på scooter så de kan komme hurtigt frem og parkere i nærheden af domhuset. Det handler om en holdningsændring.\n#44 Nicolai Eggert 8. oktober 2012 - 11:53\n[quote][quote]Netop derfor folk burde cykle i stedet for at tage bilen..\nEn bicycle higway ville endda gøre det komfortabelt uanset vind og vejr:\n[Tre quotes er vist for meget for ing.dk - Citat slutter her]\nNu har jeg vist på intet tidspunkt givet udtryk for, at trafikken er "alle de andre"? Som skrevet forsøger vi selv i familien at reducere vores bidrag til trænglen med 33%, og de af os, der har mulighed for det, arbejder hjemme ugentligt.\nJeg forstår egentligt heller ikke, hvordan du kan forudsætte at jeg pendler til København? Vi pendler sammen til Taastrup, hvorefter en bliver sat af på sin arbejdsplads, en anden tager S-toget videre til byen og en tredie ender på sin arbejdsplads. Vi bidrager sådan set slet ikke til de fem kilometer, du taler om, men Danmark er større end Storkøbenhavn, selvom det kan komme bag på nogle.\nNu er der som bekendt også trængsel uden for København - bl.a. fra Køge sammenfletningen til Greve udfletningen. Skal vi så stille bilen og cykle de sidste 30-40 kilometer i stedet?\nJeg kan ikke se hvordan dit cykelforslag skal hjælpe mig, eller hvordan mit fravalg af cyklen som min primære pendlingsform er en undskyldning? Men det er flot, at du afholder dig fra at nå forhastede konklusioner på et utilstrækkeligt grundlag, og at du som følge deraf undlader at prædikene til andre mennesker om hvad de skal gøre for at din verdensopfattelse og ideal af samme virker mere opnåeligt. Især når dit forslag er et så glimrende eksempel på "hvis bare alle de andre..."\nSom mange har skrevet er problemet/årsagen måske at man ikke har en imponerende geografisk spredning i arbejdspladserne. At pakke folk på cykler til arbejdspladser der befinder sig 50+ km fra dem selv virker debilt. At flytte arbejdspladserne resulterer automatisk i at folk cykler mere - det ville jeg da selv gøre, hvis det kunne hænge sammen.\nMen når man taler om samfundets udgift i tabt arbejdsfortjeneste til trængsel... Så kan jeg slet ikke se dit cykelforslag fungere i praksis.\nOg at trængsel "forsvinder" må også stå for din egen regning. Fem personer fylder ikke væsentligt mindre på cykel end fem personer i bil. At folk ikke samkører nok kan vi hurtigt blive enige om, men cykler er også trængsel - folk forsvinder ikke på magisk vist ved at sidde på en saddel.\n#45 Per Sørensen 8. oktober 2012 - 18:51\nInspireret af hvad man foretager sig i Hannover omkring messer, vil jeg fremføre denne idé: Ved udvidelse af motorvej fra 4 til 6 spor, glemmer man den sædvanlige metode og prøve denne: Man anlægger 3 x 2 spor med autoværn imellem og kører så 2 x 2 spor indad om morgenen og omvendt om aftenen. Med bomme i enderne og en overgang på en time med f.eks. gennemkørsel af en patrulje vil man løfte kapaciten pænt meget. På indfaldsvejene er der ikke så meget trafik den anden vej. Ved uheld og reparationer kunne der arbejdes i fred! Dette kan kun bruges på indfaldsvejene og altså nok ikke på Ring 3.\nEndvidere stop for transitlastbiler i de 2 timer der er tryk på. Hver morgen sendes flere byger afsted her fra Helsingør lige i tide til at ramme myldretiden på ringene. De burde faktisk nok befinde sig på et godstog, for de rammer nok også myldretider i 10 andre byer på vej ned til Spanien. Venligst ped\n#46 Bjarke Mønnike 8. oktober 2012 - 19:24\nHvis man byggede......\n.........et nyt regerings domicil, hvor man viste vejen med ideen om at flytte ud fra hovedstaden, med alle etaternes medarbejdere......eksempelvis til den nu nedlagte flyveplads i Værløse, så ville flere ting være og blive tilgodeset.\nDels en nærhed til kommunikations midler motorveje Stog og flyvepladser og da etaternes embedsmænd alligevel i forvejen bor i kommunen eller de omliggende kommuner så ville trafikbelastningen blive meget mindre for København.\nSamtidigt ville embedsmændene kunne få ordentlige og bedre arbejdsforhold i moderne bygninger,, frem for de energislugende antikviteter, på milliondyre kvadratmetre de bebor i omegnen af Christiansborg. Hvor kystbanen og Stogsforsinkelserne heller ikke ville give de irritationer som nu.\nDa der er somme der gerne bebor i lignende oldsager til overpriser ville salget alene kunne financiere de nye bygninger.\nDer er nok nogle der vil jamre sig på samme måde som den gang DTH, nu DTU flyttede fra Østervoldgade til Lundtofte i slutningen af 1960erne. Men det har man vist vænnet sig til i de sidste 45 år.\n#47 Anders Karlsen 8. oktober 2012 - 19:31\nAlle er enige om at trængslen inde i centrum forplanter sig ud til indfaldsvejene og at det derfor ikke hjælper at udbygge kapaciteten. Men hvis pendlere som skal helt ind til indre by cykler i indre by så vil det forplante sig ud i hele systemet ifølge teorien om at trafikken i indre by skaber køerne på indfaldsvejene. Hvordan skal man underbygge nytænkning med fakta, når der ikke er forsket i det endnu?\nMen tror du misforstod min pointe\n#48 Peter D. Hansen 9. oktober 2012 - 15:08\nRe: Hvis man byggede......\nHvis man byggede et nyt "christiansborg", så tror jeg hurtigt vi kan blive enige om, at det nok burde ligge meget mere centralt i forhold til hele landet! ;)\n#49 Jimmy Christiansen 9. oktober 2012 - 18:36\nDet var en ide, der er nok en hel del erfaringer at indhente i Brasília.\n#50 Frederik Teglhus Blegvad 11. oktober 2012 - 09:25\nBrug nødspor som vognbane\nEt langt billigere alternativ til traditionellle motorvejsudvidelser og kræver bare ny belægning og en SOS plads for hver kilometer.\n#51 Anders Karlsen 11. oktober 2012 - 11:40\nRe: Brug nødspor som vognbane\nMåske burde der snart fokuseres på alternativer som rent faktisk kan få pendlerne ud af bilen (og den kollektive trafik vil i sin nuværende form aldrig være et reelt alternativ pga ineffektivitet, underkapacitet og pris).\nBruger du nødsporet så glider trafikken lidt lettere i en kort periode, men når pendlerne opdager at der ikke er lige så meget kø så foretrækker de bilen, dropper at arbejde hjemme osv. osv. og så er vi tilbage hvor vi startede.\n#52 Peter Bue Westh 11. oktober 2012 - 18:38\nseksuelt misbrug af insekter\nOK, og det gør de så i Tyskland, så ikke nogen epokegørende ide, men er vi ikke nede i kategorien seksuelt misbrug af insekter. Det er jo stadig symptombehandling.\n#53 Francis Nørgaard Jensen 23. februar 2013 - 13:38\nDu påstår altså, at hvis der bare er veje nok er der ikke nogen trafikpropper...det er den løsning man har forsøgt i stort set alle amerikanske byer, og de har stadigvæk ikke løst problemet. Bilcentriske løsninger er de absolut dyreste og mindst effektive for byer og samfund.\n#54 Francis Nørgaard Jensen 23. februar 2013 - 13:51\nRe: Ikke flere når vi alle har en bil.\nBilisterne betaler skatter og grønne afgifter, men kan disse beløb gøre op for de konsekvenser som bilen har for samfundet både i form af ulykker, trængsel og forurening? Ifølge trafikforsker ved Aalborg Universitet, Harry Lahrmann, er der et vigtigt aspekt man mangler at tage med i beregningerne, når man regner på omkostningerne for bilister – miljøet.\nSet fra et miljøperspektiv slipper bilisterne nemlig ifølge Harry Lahrmann alt for billigt.\n»Man kan lave nogle konkrete målinger på, hvilke konsekvenser bilismen har for miljøet. Og det taget i betragtning mener jeg ikke, at bilismen betaler en høj nok pris i forhold til de miljømæssige konsekvenser,« siger han.\nEt andet eksempel er parkering. En parkeringsplads koster mellem 300.000 og 700.000 kroner pr. stk. afhængigt af den måde, de etableres på. Danmarks dyreste har Københavns Kommune bygget i tre fuldautomatiske underjordiske anlæg på bl.a. Nørrebro (13 procent bilejerskab) og Islands Brygge. De kostede 588 millioner at etablere i alt. Hvis man finansierer én parkeringsplads med et almindeligt realkreditlån, bliver det en årlig nettoydelse på 43.000 kroner. Hertil skal lægges drift og vedligeholdelse af de fuldautomatiske p-kældre til 25.000 kr. pr. p-plads. Det giver en årlig omkostning pr. p-plads på 68.000 kroner en beboerlicens koster 600 kr. om året. Er det rimeligt, at skatteborgerne skal betale op til 99,11 pct. af parkeringsomkostningerne for de 23 pct. af befolkningen, der er bilejere, eller kunne man betragte bil-ejerskab som en privat luksus?


Ledige job - Håndværks | Jobindex\n& friends søger for AKEA i Thisted\nAKEA leverer hel eller halvautomatiske maskiner til fremstilling af metalemner. Primære kompetencer: Maskiner til endebearbejdning af aksler og rør, - heraf en del til automobilbranchen\nAutomater til at fremstille gevind på et utal af emner, - heriblandt gevind på armeringsjern\nSpecialløsninger som er mere kosteffektive end køb af konventionelle løsninger\nAKEA kan efter leverancen tilbyde assistance med service på virksomhedens udstyr af erfarne og højt kvalificerede medarbejdere. Opgaven, bl.a.: Opsøgende salgsarbejde Markedsbearbejdning Udvikle kundemassen\nMeny, Charlottenlund MENY søger flere MADarbejdere – er du vores nye slagtersvend?\nDu vil få mulighed for at arbejde i en afdeling, hvor ikke to dage er ens og hvor der er et stadigt behov for udvikling og nytænkning for hele tiden at sikre, at vores kunder får den bedst tænkelige indkøbsoplevelse.\nVerisure – Dansikring Direct A/S\nEr du en selvkørende koordinator? Som Facility Specialist vil du varetage en række konkrete koordinerende, administrative og driftsmæssige opgaver. Du vil supportere og referere til vores Procurement & Compliance Manager, som bl.a. har det overordnede ansvar for administration af vores Car Fleet og Facility Management. Dine faste ansvarsområder vil være: Daglig biladministration Supervision på leverandører af bl.a. arbejdsbeklædning, frokostordning og rengøring m.m. Daglig facility management, herunder kontakt til frokost- og frugtleverandører, rengøring, indhentning af tilbud fra håndværkere, koordinering ved interne flytninger, m.m.\nPhoquz søger for Kudsk og Nissum i Vojens og Kolding\nHar du styr på teknik, kan lide en afvekslende hverdag med spændende udfordringer og sætter en ære i altid at levere et godt stykke arbejde? Så er det dig, vi søger. Dine opgaver vil bl.a. være:\nReparation og opbygning af nye lastbiler og specialkøretøjer Klargøring og service af lastbiler\nDu tilbydes et spændende job i en vækst- og fremtidsorienteret virksomhed med afdeling i Vojens og Kolding. Samtidig bliver du en del af en moderne arbejdsplads med gode kollegaer, hvor vi går op i kvalitet og godt håndværk. Vi driver vores værkstedsafdelinger som en selvstændig enhed i vognmandsforretningen Kudsk og Nissum, hvor vi sætter en ære i at drive værkstedet som en attraktiv samarbejdspartner for vore mange eksterne kunder. Indrykket 23. september\nKYOCERA UNIMERCO Fastening A/S, Sunds\nReparation og vedligehold af sømpistoler og bindemaskiner På vores reparationsværksted arbejder 11 teknikere, der dagligt står for klargøring, ombygning, reparation og vedligehold af sømpistoler, bindemaskiner samt andre befæstelsesværktøjer (elektriske, trykluft- og gasværktøjer) for vores danske og internationale kunder. Dine evner som reparatør har du formentlig fra en faglig baggrund som maskinarbejder, elektromekaniker, mekaniker, servicetekniker el. lign. Din uddannelsesmæssige baggrund er ikke afgørende, men du har teknisk flair, er omhyggelig, kvalitetsbevidst og har en god tilgang til fejlfinding og reparationer. Du skal have et godt humør, en fleksibel indstilling til arbejdstid og opgaver samt gode samarbejdsevner - alle vigtige forudsætninger for at reparationsværkstedet er en rigtig god arbejdsplads, som betjener vores kunder perfekt og til tiden. Indrykket 23. september\nVi er eksperter i udvikling og eksekvering af koncepter i retail, og søger Shopfitter med håndværksmæssig baggrund\nKOMPLEET har de seneste år været i en rivende udvikling, hvilket forsætter mod nye og spændende højder, derfor søger vi nu flere kolleger. Vi søger Shopfitter med håndværksmæssig baggrund eksempelvis som snedker, tømrer, og gerne med yderligere kompetencer som bygningskonstruktør, arkitekt, projektleder e.l. Som Shopfitter hos KOMPLEET vil du komme til at arbejde tæt sammen med vores designere, arkitekter og projektledere om at skabe den perfekte udførelse af vores projekter i hele Europa. Vi vil udfordre dig og give dig stor mulighed for at udvikle dig både fagligt og personligt. Du vil få en stor berøringsflade både eksternt og internt, samt en meget afvekslende hverdag. Indrykket 23. september\nServicetekniker – Midt/Sydjylland/Fyn\nDit daglige arbejde vil forgå hos vores kunder i Midt/Sydjylland og på Fyn, med fejlfinding, reparation og montage af fuldautomatiske kaffemaskiner og bryggeanlæg. Stillingen er nyoprettet og du vil referere til vores Tekniske Koordinator. Den rette kandidat: Har praktisk erfaring og er vant til at arbejde med teknik. Generelt har du stor forståelse og erfaring, set i forhold til reparation af kaffeautomater, bryggeanlæg og lign. Har sans for detaljer, og er en dygtig håndværker med den rette fingerspitzgefühl. Din baggrund og erfaring gør, at du i dit daglige arbejde formår at kombinere mekanisk vedligehold/indstilling af maskiner, akutte opstående udbedringer samt elektrisk fejlfinding. Arbejder med en struktureret indgangsvinkel til fejlfinding, hvor du selvstændigt eller ved sparring er i stand til at analysere tekniske problemstillinger. Indrykket 22. september\nVil du på Hold med Danmarks bedste Fundraisere?\nVi søger nu en ny garvet kampagneekspert der kan være med til at sikre at vi forbliver i superligaen af danske NGO’er – er det dig? Du vil blive en del af kampagnegruppen, en ambitiøs og gruppe på over 20 mand, der står for at udvikle og gennemføre kampagne- og fundraising aktiviteter over for vores forskelligartede målgrupper og samarbejdspartnere. Derudover skal du arbejde tæt sammen med vores Relations- og Mediegruppe samt vores internationale afdeling. Du skal spotte, udvikle og gennemføre kampagne- og marketing-aktiviteter ved at:\nUdvikle og/eller videreudvikle stærke koncepter og kampagner der kan generere nye donorer til FKN og vedligeholde relationen til de eksisterende Være med til identificere nye erhvervspartnere, drive new bizz processen og efterfølgende udarbejde co-branded aktiviteter Indrykket 22. september\nBO-VEST søger en fagligt dygtig, dedikeret og robust ejendomsmester til vores afdeling Damgårdsarealet i Albertslund Boligselskab. Damgårdsarealet består af 9 afdelinger, som samlet har ca. 449 lejemål. Damgårdsarealet er kendetegnet ved en mangfoldighed blandt beboerne og et dynamisk beboerdemokrati. Du skal derfor kunne sikre et højt kvalitetsniveau i udførelsen af arbejdsopgaverne og samtidig formå at vinde tillid blandt medarbejdere, beboere og beboerdemokrati på baggrund af dine kompetencer og din personlighed. Ejendomsmesteren er boligafdelingernes ansigt udadtil med det primære ansvar for kommunikation med offentlige myndigheder og beboere. Det stiller store krav til dine evner til at kommunikere med både den enkelte beboer, beboerdemokratiet og de mange samarbejdspartnere. En væsentlig opgave er at bevare overblikket over beboerhenvendelser, så opgaverne udføres, og beboerne får en status på opgaveudførelsen.\nSom assistent hos Dematic vil dine daglige opgaver være at servicere, fejlfinde og reparere på et fuldautomatisk logistikanlæg installeret hos Dansk Supermarked i Årslev, ved Aarhus. For at kunne skabe succes i denne stilling er det et krav at du er serviceorienteret og at du besidder den rette tekniske erfaring og indstilling. Jobbet omfatter:\nAt holde anlægget og produktionen kørende\nVejledning af kundens personale omkring fejlretning\nLyderJohnsen A/S søger for Ginnerup A/S i Skive\nSammen med virksomhedens ejer og de øvrige dygtige projektledere, bliver du en vigtig medspiller i virksomhedens fortsatte succes og positive udvikling. Du vil arbejde selvstændig med egne projekter, og du får lov til at følge hele byggeprojektet, fra den indledende kontakt til kunden, til den færdige bygning bliver afleveret. Din dag vil være spændende og varieret, med direkte kundekontakt, forhandling med leverandører og underentreprenører og en tæt dialog med virksomhedens egne dygtige håndværkere. Du vil blive involveret i opgaver og tilbud af meget forskellig karakter og du fordeler din tid mellem arbejdet hjemme på kontoret, og ude på byggepladserne. Indrykket 22. september\nVi søger en kandidat til fast nathold. Du har en faglært uddannelse som plastmager, som du brænder for at bruge, gerne med speciale i sprøjtestøbning. Du har lyst til at arbejde med nye teknologier og hele tiden være med til at udvikle nye arbejdsprocesser. Du vil indgå i et team, hvor driftsoptimering, omstilling af værktøjer, robotprogrammering, fejlfinding og problemløsning samt daglig drift vil være i højsædet. I samarbejde med øvrige kollegaer vil du være med til at sikre overholdelse af gældende kvalitetskrav, og sørge for at kunderne får sine varer til tiden. Du vil kunne bruge din uddannelse i den daglige drift for at holde produktionslinjen i gang.\nFacility Manager til nemlig.com - Danmarks førende online-supermarked\nEr du en fingersnild håndværker med erfaring indenfor facility management? Har du forståelse for bygningsvedligeholdelse og formår du at holde overblikket trods mange bolde i luften - så er det netop dig, vi mangler. I jobbet som Facility Manager skal du overordnet sørge for at lager og administration fremstår velvedligeholdt, rent og pænt uden fejl og mangler samt være ansvarlig for optimering af vores købte serviceaftaler. Du vil ligeledes deltage i forhandlinger vedrørende disse samt i forbindelse med underleverandøraftaler. Dit ansvarsområde er bredt favnende lige fra daglig kontraktopfølgning på rengøring, affaldsløsning og øvrige serviceaftaler gældende både for lageret og for resten af huset til at være ansvarlig for viceværtsfunktionen. Indrykket 21. september\nDriftslederen har det daglige ansvar for et driftsområde på 1300 lejemål. Arbejdsopgaver:\nEn bred vifte af administrative opgaver og budgetansvar for afdelingernes økonomi. Det betyder bl.a. deltagelse i afdelingsmøder, udarbejdelse af - og dialog omkring - drifts- og vedligeholdelsesplaner og i det hele taget løbende dialog om driften.\nLedelse af det daglige arbejde i områderne i samarbejde med 13 ejendomsfunktionærer.\nDu har en relevant uddannelse indenfor drift af almene boliger og en relevant lederuddannelse. Desuden:\nGode menneskelige egenskaber. Velorganiseret og du kan delegere, følge op på og fastholde aftaler.\nEr du udlært håndværker, og færdes du ligeså hjemmevant hos kunderne som på kontoret med din computer? Foretrækker du afvekslende arbejdstider, og kan du lide pusterummet på landevejen? Så har du måske lige fundet dit nye job. Vi dækker det meste af Danmark, og dine opgaver vil tage dig fra Frederikshavn til Sønderborg og fra Esbjerg til Frederiksberg. Din base er på vores kontor i Vejle, men halvdelen af din tid bruger du på opgaver i marken. Med andre ord får du en meget varieret og selvstændig hverdag med masser af forskellige opgaver, når du:\nfører overordnet tilsyn med ejendomme og tekniske anlæg\nhåndterer fremvisninger og forsikringssager\nhar løbende kontakt til lejere og andre interessenter\nMENY i Lyngby søger en dygtig, engageret og energisk slagtersvend til det nye lækre fødvaremarked, som åbner ultimo november. Vi lægger vægt på varer af allerhøjeste kvalitet og kundeservice i særklasse. Vi forventer, at du bidrager til at sikre dette og har et ønske om bidrage til vores fortsatte succes. I MENY skal du være indstillet på at komme til en butik, hvor målet er at skabe dramatisk vækst! Du får et spændende og varieret job i en dynamisk virksomhed, hvor du kan være med til at præge din egen arbejdssituation og udvikling. Du skal være med til at udvikle vores ferskvareområde, gennem det gode håndværk, måltidsløsninger, delikatesse og andre innovative tiltag, vi i fællesskab skaber. Indrykket 21. september\nMENY i Nyborg, søger en dygtig, engageret og energisk slagtersvend til vores butik. Vi lægger vægt på varer af allerhøjeste kvalitet og kundeservice i særklasse. Vi forventer, at du bidrager til at sikre dette og har et ønske om bidrage til vores fortsatte succes. I MENY skal du være indstillet på at komme til en butik, hvor målet er at skabe dramatisk vækst! Du får et spændende og varieret job i en dynamisk virksomhed, hvor du kan være med til at præge din egen arbejdssituation og udvikling. Du skal være med til at udvikle vores ferskvareområde gennem det gode håndværk, måltidsløsninger, delikatesse og andre innovative tiltag, vi i fællesskab skaber.


Når der pludselig er mangel på plads i 70'er villaen | Bobedre.dk\n7. februar 2017 af Lone Barslund\nAkut behov for hjælp med plads!\nVi er en familie på fem, der købte vores 70'er villa, da vi ventede vores først barn. Huset var i første omgang var tænkt som et begynderhus, inden vi skulle bygge.\nNu har vi boet i huset i 12 år og er ret glade for det, men børnene er blevet større (11,10 og 8 år) og har behov for mere plads.\nVi har derfor behov for hjælp til at finde ud af en løsning hvor vi kan opnå følgende:\nStørre børneværelser og bedre udnyttelse af vores kvadratmeter.\nKontormulighed - gerne i nærheden af køkken alrum, men også gerne, så man kan sidde lidt i fred.\nVi har pt et køkken-alrum, som passer fint i det daglige, men som er lige småt nok, når vi har gæster. Selve køkkenet er dog også ret småt, så når vi er mange i køkkenet bliver det meget trængt.\nVi er derfor ude i en løsning hvor, når nu vi alligevel skal hen og lave om, at vi så måske lige så godt kan ændre køkkenet også, samt få udnyttet multirummet bedre i vores hverdag. Vi har snakket om at lægge væggen ned mellem køkken og multirum. Samtidig er vi lidt i et dilemma, idet vi er glade for at kunne lukke af, når børnene har venner med hjem, hvor vi så kan lukke lidt af for larmen. Til dagligt anvender vi sjældent multi-rummet andet end til kontor (da jeg arbejder hjemmefra)\nDet skal siges, at vi er glade for vores store stue og vil derfor helst undgå at inddrage den.\nVi vil rigtig, rigtig gerne have jeres hjælp, da vi har haft disse planer i snart mange år, men løber hovedet mod en mur, i forhold til optimal udnyttelse af rummene. Vi er både interesseret i en løsning der kræver tilbygning, men også løsninger inden for de eksisterende mure.\nGlæder os til at høre fra jer og håber virkelig at I vil hjælpe os.\nMed venlig hilsen Familien Skipper\nKære Familien Skipper,\nUmiddelbart har I masser af fællesplads med den store stue og multirummet, men køkken- spisepladsen er smal, og der går en del udefinerbare m2 til imellem spiseplads og stue, ligesom jeres entré også sluger en del, som må være svært at udnytte.\nDet er en god idé at åbne imellem køkken-alrum og multirum, men jeg vil nøjes med at flytte væggen, så jeres børn bevarer et fælles rum til kanin, hobby og fælles leg/ophold.\nFor at få mere ro på, kan I montere en skydedør imellem stue og alrum, og så indrette en mindre lille arbejdsplads i det lille indhak, der er imellem bad og stue.\nDa entreen foreslås integreret i køkken og alrum, bør I ændre adgangen til jeres badeværelse, så man kommer til det via jeres soveværelse. Gæster og børn benytter det andet bad i forbindelse med multirummet. Enden af entreen lukkes og der indrettes nyt garderoberum.\nAlle disse ændringer foregår indenfor eksisterende rammer. Skal I have mere plads til børnene, kommer I nok til at bygge deres værelser ud mod vest. Det kan gøres relativt enkelt hvis man forestiller sig at I lader det eksisterende tag fortsætte ud over udvidelsen, så den bliver en slags alkove til de eksisterende værelser. At få sengen væk fra værelserne vil gøre en stor forskel.\nJeg ved jo intet om tag og facader, så den må I selv pusle videre med, men jeg kan dog se på situationsplanen at der er fin afstand til skel,- så er det mere et spørgsmål om jeres bebyggelsesprocent kan klare det.


Vin til rabarber - Winelab.dk\nDer er noget vidunderligt over de første rabarber. De varsler forår og lunere vejr. Allerede i april kan de første høstes fra haven, eller købes hos grønthandleren. Vinens første opgave er at kunne styre rabarberens oxalsyre.\nRabarber stammer fra Asien, hvor den har været dyrket i tusinder af år, mens de først kom til Danmark omkring 1830’erne. Der findes i dag et hav af forskellige rabarbersorter, men smagsmæssigt går de i samme retning, nemlig jordbærartigt, men med et højt syreniveau.\nSom regel tilberedes rabarber med sukker for at styre den hvinende syre. Når du vælger vin til, er det derfor en god idé at bakke op om sukkerets opgave. Vælg derfor en sød vin, og lad dens sødmeniveau afhænge af, hvor syrerige rabarberne er, og hvordan de tilberedes. Til fx kager og is med rabarber, kan en semisød vin på druen Gamay være eminent. Denne drues smagsnuancer går i retning af jordbær/rabarber. Og har vinen en mediumsødme, er der virkelig bingo!\nAndre gode match er fx en Riesling med restsødme, eller en Eiswein lavet på røde druer.\nVinmatch: Gamay, Riesling.\nSæson for rabarber: De danske fåes fra april til oktober.\nLange røde stængler, med et stort parsollignende blad.\nTilberedning: Kogt, bagt.


Styrelse forlanger det: Men lodsejer vil ikke genrejse dige | Assens | fyens.dk\nPubliceret 23. oktober 2018 kl. 09:42\nPeder Pedersen jævnede i god tro et hegn på sin mark ved Sandager i 90'erne. Den generede ham. Men ifølge Slots- og Kulturstyrelsen var der tale om et beskyttelsesværdigt dige, som ikke måtte fjernes. Styrelsen kræver nu diget genetableret, men det nægter lodsejeren at være med til på styrelsens betingelser. Foto: Martin Kloster\nPeder Pedersen jævnede i god tro et hegn på sin mark, fordi det generede ham. Men ifølge Slots- og Kulturstyrelsen var der tale om et beskyttet dige, som ikke måtte fjernes.\nStyrelsen kræver nu diget genetableret, men det nægter lodsejeren at være med til.\nSandager: Lodsejer Peder Pedersen dirrer nærmest af frustration.\nI 1990'erne fjernede han på sin mark ved Sandager i god tro et 215 meter langt og godt 50 centimeter højt dige, fordi det lå i vejen på marken. Han kalder det selv for et hegn.\nMen uden at vide det, jævnede Peder Pedersen ifølge Slots- og Kulturstyrelsen et beskyttet dige. Og det skal genskabes, slår styrelsen fast med syvtommersøm og truer lodsejeren med både bødeforlæg og politianmeldelse, oplyser han, hvis det ikke bringes i orden på Peder Pedersens regning.\nPeder Pedersen har fået flere påbud, men har anket afgørelsen.\n- Der er ikke markeret et eneste dige nogen som helst steder, fortæller Peder Pedersen og viser et gammelt matrikelkort og skøde fra 1916 frem, han regnede med var gældende.\nPå kortet er ingen diger at se.\nDet var i 2014, at Slots- og Kulturstyrelsen kontaktede den pensionerede pelsavler om problemet. Formentlig efter en overflyvning, hvor der blev taget luftfoto, fandt styrelsen, at noget manglede på Peder Pedersens mark, han i dag har bortforpagtet.\n- Jeg synes ikke, de har ret til at sige, der skal være et dige, eftersom der ikke er indtegnet et dige på mit matrikelkort. Så hvor skulle jeg vide det fra? Det fremgår altså ikke af mit kort, forsvarer Peder Pedersen sig.\nSagen kører på fjerde år. Slots- og Kulturstyrelsen forholder sig i stedet til et såkaldt topografisk 4 cm-kort, som skulle vise diget på marken. Men det kendte Peder Pedersen ikke til, før det var for sent.\n- De siger, jeg skal genrejse et dige. Jeg får at vide, hvordan det skal se ud. De er ikke smålige med opskriften: Det skal være en meter i højden plus 20 procent på grund af jordsammenfald. Det er korrekt, der er jordsammenfald, men det har aldrig været en meter i højden, slår Peder Pedersen fast.\nSlots- og Kulturstyrelsen har dog bøjet lidt af efter tre år og kræver nu i stedet et dige på 80 centimeter i højden. Men det er stadig for højt, mener lodsejeren.\nEt matrikelkort er vigtigt. Det er i dag et digitalt kortværk, under Geodatastyrelsen, som viser landets faste ejendomme med ejendomsgrænser og vejrettigheder. Ligeledes vises fredskov, zoner for strandbeskyttelse og klitfredning.Matrikelkortet blev digitaliseret i 90'erne. Førhen blev der brugt godt 16.000 matrikelkort på papir. De gamle matrikelkort er i dag tilgængelige på hjemmesiden "Historiske kort på nettet" (hkpn.gst.dk).\nDet digitale matrikelkort skal betragtes som vejledende, da det stadig er behæftet med "en usikkerhed på typisk 0,1-4,0 m", skriver Geodatastyrelsen. Det er op til en landinspektører at fastslå nøjagtigt, hvor skellet går.\nPeder Pedersen har ladet en jordbunke ligge på en 1,2 meter i højden på marken, som viser hvor højet et eventuelt dige skulle være. Han mener ikke, det passer ind i naturen, og der har ifølge Peder Pedersen aldrig været et dige på en meter tidligere på marken. Han kalder det selv for et hegn. Foto: Martin Kloster\nUde ved selve marken kan man ved de tilstødende marker se flere jordspring, som dog visse steder kommer i niveau med selve markerne, og umiddelbart er det svært at se andre diger på en meter i højden.\nPeder Pedersen har ladet en jordbunke ligge på 1,20 meter for at illustrere, hvor højt et dige ville blive - og det er for højt, mener Peder Pedersen.\n- Det passer ikke i naturen, det er et overgreb.\n- Der var tung leret jord bag hegnet, som altid var svær at komme i gang med. Det havde heller ingen værdi for vildtet, siger Peder Pedersen.\n- Det dige, jeg har væltet, er ikke for berigelse. Det var, fordi det lå et forkert sted.\n- Jeg lavede i stedet et femrækket læhegn ikke langt derfra, som i øvrigt er længere end det fjernede, tilføjer han.\nHan er med på, at et sådan hegn eller dige kan have en kulturhistorisk værdi.\n- Det kulturmæssige har jeg ikke noget imod. Men der skal være ret og rimelighed i det, siger han.\nKom ud og mærk jorden\nHan fortæller, han flere gange har førsøgt at få Slots- og Kulturstyrelsen ud på sin mark, så styrelsen ved selvsyn kan se nærmere på forholdene. Men det har styrelsen afslået, og ifølge Peder Pedersen begrundet det med tidsnød.\nPeder Pedersen mener, han har gjort, hvad han kunne for at få en dialog med styrelsen.\nHan føler, styrelsen har fejet alle hans argumenter af bordet uden at se, hvad det drejer sig om.\n- Det er min opfattelse. Jeg kan ikke se andet.\n- De kunne da komme mig i møde og komme ud og snakke med mig om det, siger Peder Pedersen og tilføjer:\n- De skal ud af deres kontorstole og ud og mærke jorden.\nForeslog anden løsning\nPeder Pedersen har set sig nødsaget til at hyre en advokat fra Seges (Videncentret for Landbrug), da der ikke var hjælp at hente fra rådgivningsfirmaet inden for landbrug Centrovice i Vissenbjerg.\n- Er det blevet en principsag for dig?\nHan mener ikke, det er rimeligt, føler han, de tromler både ham og Assens Kommunes udsagn om, at kommunen, i en skrivelse til Peder Pedersen, erkender heller ikke at kunne se diget på Peder Pedersens kort.\nHan har i stedet tilbudt at lave en insektvold, det er et mindre dige, som er godt for biodiversiteten. Men den idé har Slots- og Kulturstyrelsen ikke bidt på.\nPeder Pedersen kaldet det for "tungt" at have med Slots- og Kulturstyrelsen at gøre. Men han vil ikke give sig, fordi han mener at have handlet i god tro.\nKommunen var ikke bekendt med dige\nStyrelse vil ikke udtale sig om den konkrete sag


Ekstra Bladet Kontaktannoncer Pige Til Trekant / Søger Pik\nDanmarks største nyhedssite. Vi er først med nyheder, sport og underholdning. Døgnet rundt. Velkommen til virkeligheden. Det kan være at den så søde single pige på 25 år i virkeligheden er en mand på 56 år. Der findes nemlig mange fake profiler, der ude på nettet. Hvis du leder efter en pige kræves der derfor ekstra opmærksomhed. En mulighed kan være at gå ind på en af de datingsider, hvor piger søger piger. Det kan fx være testsiegerkreditejemals.info 23 Kas - I sidste uges 'Det er dit sexliv' lød spørgsmålet: Skal kvinder absolut have orgasme? Svaret var nej, bedømt ud fra mange kvinders mening i sexologiske undersøgelser og i breve til min brevkasse. De nød samlejerne, også uden afsluttende orgasme. Men orgasmen er jo ingen skade til, så denne gang vil vi.\nJeg elsker at sutte en lækker ren og nybarberet pik- så derfor vil jeg gerne sutte din og tømme den. Du kan vælge begge eller en af os, vi kan have det sjovt sammen både klassisk eller i trekant. Gå til Min profil. Ønsker du andet end dildoshow.\nDanmarks største nyhedssite. Vi er først med nyheder, sport og underholdning. Døgnet rundt. Velkommen til testsiegerkreditejemals.info: trekant. 23 Kas - I sidste uges 'Det er dit sexliv' lød spørgsmålet: Skal kvinder absolut have orgasme? Svaret var nej, bedømt ud fra mange kvinders mening i sexologiske undersøgelser og i breve til min brevkasse. De nød samlejerne, også uden afsluttende orgasme. Men orgasmen er jo ingen skade til, så denne gang vil vi. 30 Tem - Du har ikke selv formeret dig endnu, men det skal ikke forhindre dig i at date en person, som har et eller flere børn. For forældre er også en slags mennesker, der bringer noget andet med til datingbordet end de barnløse singler. Erfaring, fokus og en forståelse for prioriteringer. Dog er der visse ting, man.\nJeg håber at vi kan kneppe et par gange om ugen, Jeg går meget op i hygiejne, så det håber jeg at i også gør. Dansk politik 6 timer siden. For English, please scroll. Kemien mellem jer alle tre skal nemlig være der, ligesom der skal opbygges et tillidsforhold mellem jer. Legendarisk pornostjerne deler vandene med brystbillede: Sådan gratis pono porno med gamle damer Barny millioner i pornoens guldalder. Rotter fik forskere til at måbe: Par søger frækt Midtjylland. Hjælp - min nye fyr er på Tinder. Samfund 10 timer siden.\nVi kan bookes sammen eller hver for sig, booker du os sammen, kan vi være to. Vil have privat kontakt med kvinde: Tanken om at være i sengen med to kvinder på en gang er bare pirrende for langt de fleste. Det er her nærliggende at sende billeder til hinanden, men send ikke noget før I har snakket sammen i telefon. For at finde en partner til en trekant kan du med fordel besøge en af de mange dating sider på nettet, hvor man søger sexpartnere. Thomas Evers i dobbeltlykke:\nEkstra bladet kontaktannoncer pige til trekant 580\nPIK SØGES SEX FOR BEGYNDERE Kinky dating sxe pik\nSEX IRANI BØSSE CHAT Gratis sexdate massage i aalborg


Facadedør med 3 fyldninger og 4 ruder – køb den hos os i dag\nVi hjælper dig med at drømme Lad roligt drømmene flyde med denne klassiske,... Læs mere\nVi hjælper dig med at drømme\nLad roligt drømmene flyde med denne klassiske, smukke hoveddør, der vil være det sidste, fine touch, når du skal renovere din ældre murermestervilla, det charmerende landhus eller måske den elegante patriciervilla.\nKendetegnet for denne elegante facadedør med 3 fyldninger og 4 ruder er nemlig de klassiske detaljer, der gør sig gældende i designet. Fyldningerne for neden sørger akkurat for at understrege stilen i det traditionelle look akkompagneret foroven af de 4 ruder inddelt af en lodretgående og en vandretgående sprosse.\nHer får du altså en dør skabt af gode kvalitetsrige, nye materialer, der vil understrege stilen i dit hjem og på dit hus mange år frem i tid.\nVi har selvfølgelig også vinduer, der passer lige netop i samme stil, som denne facadedør. Tag et kig på vores store udvalg af vinduer lige her, eller vælg eksempelvis et smart topstyret vindue med 4 ruder.\nBestil din nye dør med en omkodning – så sørger vi for, du kun skal have én nøgle til husets facadedøre. Find mere information.


Supportteam for støberitekniker uddannelsen på UCH\nForeningens navn er Supportteam for støberitekniker uddannelsen på UCH.\nForeningen er hjemmehørende Spettrupvej 7B, 8722 Hedensted.\n1) Udbrede kendskabet til støberitekniker uddannelsen.\n2) Bidrage aktivt til at skaffe praktikpladser, så man kan matche lærlinge og virksomhed tidligst muligt i forløbet – gerne mens lærlingene er på GF1 eller tidligt i GF2.\n3) Sparring med interessenter - vi vil gerne skabe arbejdskraft i topklasse og øge uddannelsernes prestige.\n4) Bidrage til fundraising til aktiviteter på uddannelsen.\nBestyrelsen kan indsætte en daglig leder/sekretær, der fungerer som daglig leder.\nSom medlemmer kan optages personer/virksomheder med ét CVR-nr. og , som kan tilslutte sig foreningens formål og vedkende sig nærværende vedtægter.\nMedlemmerne kan således være virksomheder inden for støberi- og maskinindustrien, fonde og relevante offentlige institutioner.\nForeningens højeste myndighed er generalforsamlingen, som afholdes hvert år primo fjerde kvartal.\nForslag, der ønskes behandlet på generalforsamlingen, skal være formanden i hænde senest 14 dage før generalforsamlingstidspunktet.\nHvert medlem har én stemme pr. CVR-nr.\nForeningen ledes af en bestyrelse på mindst 3 medlemmer og maksimalt 5 medlemmer samt mindst 1 suppleant, som vælges af generalforsamlingen.\nDer afholdes mindst 3 årlige bestyrelsesmøder i foreningen - der skal indkaldes til flere, hvis der er behov.\nBestyrelsen vælges for to år ad gangen. På den stiftende generalforsamling vælges minimum 1/3 af medlemmerne for ét år og de øvrige for 2 år. Bestyrelsen konstituerer sig selv med formand og kasserer.\nDer føres protokol over bestyrelsens møder, og bestyrelsen fastsætter selv sin forretningsorden.\nDen eventuelle daglige leder deltager i bestyrelsesmøderne og er sekretær for foreningen.\nKontingentopkrævningerne udsendes umiddelbart efter den ordinære generalforsamling eller ved indmeldelse.\nUdmeldelse af foreningen foregå skriftlig, og man er forpligtiget medlem i det kommende år, hvis foreningen ikke har modtaget udmeldelsen mindst 3 måneder før regnskabsårets afslutning den 30.06.\nForeningen tegnes af formanden og mindst 1 øvrigt bestyrelsesmedlem eller den daglige leder.\nForeningens aktiver tilhører foreningen som juridisk person. Foreningen hæfter med sine aktiver for opfyldelsen af de af foreningen indgåede forpligtelser.\nForeningens medlemmer har ikke nogen ejendomsret over noget tilhørende foreningen. Foreningens medlemmer hæfter ikke personligt for foreningens forpligtelser.\nVedtægtsændringer kan foretages, når mindst halvdelen af foreningens medlemmer er fremmødt inkl. fuldmagt, og når mindst 2/3 af deltagerne på generalforsamlingen stemmer herfor. Kan dette ikke opfyldes, indkaldes til ekstraordinær generalforsamling, hvor vedtægtsændringer kan vedtages ved simpelt flertal.\nForeningen kan opløses, når mindst 2/3 af deltagerne i to på hinanden følgende generalforsamlinger stemmer herfor.\nSåledes vedtaget på foreningens stiftende generalforsamling den 31. oktober 2019.


Svimmelhed hos ældre - 7 almindelige årsager og hvad du kan gøre\nRing til os på 80373737\nSvimmelhed hos ældre – hvilke årsager findes der?\nSvimmelhed er meget almindeligt blandt ældre. Faktisk vil en ud af tre personer over 65 år opleve svimmelhed ind i mellem. Problemet stiger desværre med alderen, men der er mulighed for selv at forebygge nogle former for svimmelhed. 7 årsager til svimmelhed hos ældre Herunder oplistes nogle af de mest almindelige årsager til svimmelhed. Der…\nSvimmelhed er meget almindeligt blandt ældre. Faktisk vil en ud af tre personer over 65 år opleve svimmelhed ind i mellem. Problemet stiger desværre med alderen, men der er mulighed for selv at forebygge nogle former for svimmelhed.\n7 årsager til svimmelhed hos ældre\nHerunder oplistes nogle af de mest almindelige årsager til svimmelhed. Der kan dog være mange årsager til svimmelhed, hvilket gør det meget vigtigt, at man opsøger sin læge, hvis man begynder at blive svimmel.\nBalancebesvær er meget almindeligt med alderen, og er som sådan ikke en årsag til svimmelhed. Balanceproblemer opleves dog af mange som svimmelhed, hvilket gør at vi må nævne det her. Balanceproblemer kan give tendens til at falde og er en ubehagelig tilstand som bør afhjælpes.\nHvis man har problemer med balancen, bør man passe på ikke at falde. Her kan forskellige hjælpemidler til gangbesværede og stolelifte være til god hjælp.\nFor lidt væske i løbet af dagen påvirker hjernen negativt, og kan medføre blandt andet svimmelhed. Som ældre bør man tvinge sig selv til at drikke mere end man egentlig har lyst til, for følelsen af tørst falder ofte med alderen. Et godt råd er at drikke det du kan lide. Det behøver ikke kun være vand, selvom dette selvfølgelig er sundere end drikke der indeholder sukker. En saft med lidt sukker gør dog, at man hurtigere bliver tørstig igen.\nMange ældre oplever en pludselig svimmelhed når man rejser sig. Dette skyldes et hurtigt blodtryksfald, som dog normaliseres kort tid efter. Et hurtigt opståede blodtryksfald giver anledning til pludselig svimmelhed, og kan føles meget ubehageligt. Det er dog normalt en uskadelig tilstand\nDet er meget normalt at blive ængstelig, når kroppen ikke kan så meget som den kunne før i tiden. Ængsteligheden kan bestå i flere ubehagelige tanker og følelser, men især frygten for at falde plager mange. Her kan forskellige hjælpemidler være til god hjælp. Hjælpemidlerne kan fx bestå af gangredskaber, og hjælp til at komme sikkert op og ned ad trappen.\nFrygt for at falde kan afholde nogle ældre fra at leve det liv de gerne vil, og hvis frygten får lov at bestemme bliver balancen værre. Man skal nemlig holde sig igang så vidt muligt, ellers kan det hurtigt gå ned ad bakke fysisk. Stærke muskler giver mindre tendens til at falde, så træning og øvelser bør prioriteres.\nInfiltrationer i nakken og stive muskler kan forårsage konstant svimmelhed. Nakkestivhed hænger tæt sammen med hovedets sener og bindevæv, og kan medføre både hovedpine og svimmelhed. Heldigvis kan man ofte få hjælp til denne type svimmelhed, hvis man får rettet sin holdning og løsnet op for spændingerne.\nDer findes flere lidelser som kan medføre symptomer som svimmelhed. Det kan fx dreje sig om dårlig blodforsyning til hjernen, nedsat syn, hjertekarsygdom samt sygdomme eller virus på balancenerven. Det indre øre indeholder de ganske små balanceorganer og rammes man af virus, forkølelse eller andre sygdomme i øret, kan man nemt komme til at opleve svimmelhed.\nEn del medicin har svimmelhed som bivirkning. Det kan nogle gange afhjælpes ved at få ordineret et andet præparat, eller supplere med et andet middel. Tager du medicin og oplever svimmelhed bør du tale med din læge om muligheden for, at svimmelheden er en bivirkning.\nHvad bør man gøre mod svimmelhed?\nDet første man bør gøre hvis man oplever svimmelhed, både som yngre og som ældre, er at tale med sin læge.\nSvimmelhed kan have mange flere årsager end de her nævnte, og det er vigtigt at udelukke alvorligere sygdom.\nMåske kan svimmelheden afhjælpes efter nogle undersøgelser hos en øre-næse-halslæge eller neurolog, hvilket din egen læge kan henvise dig til.\nHvad kan man selv gøre mod svimmelhed?\nHer er nogle tips og tricks mod svimmelhed hos ældre:\nDrik rigeligt: Som nævnt er væskemangel en meget hyppig årsag til svimmelhed hos ældre, som ofte mister tørsten med alderen. Drik gerne noget med smag på, hvis passer dig bedst – al væske tæller med i det daglige væskeregnskab.\nTjek dit blodtryk: Tal med lægen om hvad dit normale blodtryk skal ligge på, og få det eventuelt tjekket over nogle dage. Både et højt og et lavt blodtryk kan medføre svimmelhed.\nGenoptræning af balancen: Er det svært at stå på et ben, så øv dig mens du holder fast i en dørkarm. Balance kræver muskler, og træning af musklerne giver større styrke og dermed bedre balance.\nSikker indretning i hjemmet: Hvis du går og falder er det vigtigt at få indrettet hjemmet sikkert, så fald og skader forhindres så vidt muligt. En trappelift er for eksempel en stor hjælp for mange – se 10 fordele ved en indendørs trappelift.\nForebyg sygdomme: Ved at spise sundt og dække kroppens behov for fx vitaminer, kan man forebygge nogle af de faktorer der giver sygdom med svimmelhed. Dette gælder i øvrigt også for den vigtige motion.\nHjælpemidler til personer med muskelsvind\nHjælpemidler til gangbesværede\nTelefon: 80 37 37 37\nTypiske spørgsmål om stolelifte.


Tapet med dyr og natur\nHjem > Artikler > Indretning > Tapet med dyr og natur\nTapettrenden går i retning af nye forfinede elementer fra vilde dyr, fugle, fjer, til sommerfugle, planter og træer i rolige, mættede farver.\nSkrappe kulører og fantasimønstre skal man lede lidt længere efter.\nMotiverne på de nye tapeter følger linjen fra tidligere år, hvor naturen er i højsædet. Botaniske mønstre, dyre- og lerprints, havbund og anden natur.\n“Butterflies” fra Flüggers Botanic Garden-serie er designet af Helene Blanche. Fås med fem forskellige bundfarver\nDet er motiverne på den kommende tids tapeter til stuer og andre rum. Der vil også komme ensfarvede tapeter frem med overflade a la tekstil, som passer til de mange polstrede møbler i boligindretningen, forklarer PR-manager for Flügger Farver Lone Bjørslev Kisbye. “Vi vil ikke bare have flade, glatte vægge, men søger at videreføre teksturen fra stoffer og polstringer til andre overflader for at skabe et særligt liv”.\nOg om farverne i den kommende kollektion tilføjer hun: “De er alt andet end krasse. I de lyse pasteller er der støvede gråtoner, og i de dybe farver som blomme, mørkeblå, flaskegrøn, støvet lyserød og pudder findes et sort skær.” Stof, sten og skind\nIfølge Karen-Lise Yde Knudsen fra Tapet-Café i Gentofte er tapeter, som ligner håndtrykte også i vælten lige nu. De trykkes på struktureret papir, som giver fornemmelse af tekstil på væggen. Firmaet oplever, at kunderne er blevet mere modige i boligindretningen og bruger tapet som en integreret del af rummet – til at tapetsere alle vægge og ikke kun en enkelt. “Trenden er udtryk for vores trang til at være originale, skille os ud og vise vores personlighed ved de valg, vi træffer”, mener Karen- Lise Yde Knudsen og fortsætter: “Den økonomiske krise har sat aftryk ved, at vi foretager et bevidst valg og køber noget særligt. Hellere ét fantastisk tapet end flere anonyme”.\nNatur, grene og sten hører til den nye trend, der trækker naturen ind i stuen. Fra tapetserien “Botanic Garden”\nIfølge indretningsarkitekt Trine Boelskifte, som importerer tapeter fra tyske Elli Pop m.fl. og indretter hjem og firmaer for kunder, er det nye i tapetverdenen ikke så meget designs, men mere firmaernes arbejde med materialer og overflader.\nDet kan være overflader, der føles som stof, skind eller sten og vinyltapet som i stigende grad bruges i vådrum. “Vinyltapet med overflade blandt andet som små mosaikker indretter jeg ofte med på områder over køkkenbord og i badeværelset uden for bruserummet. Det er nemlig praktisk vaskbart og et spændende og levende alternativ til fliser og klinker”, forklarer hun.\nTapet kan bruges til flere andre formål end at klistre på vægge\nEt spændende, anderledes, kulørt, smukt eller vildt tapetdesign kan beklæde en dør eller dekorere fronten på et klædeskab.\nEt loft med tapet kan give en anderledes rumfornemmelse og bidrage til en særlig stemning og oplevelse.\nEn rest tapet kan give nyt liv på bagpladen af nogle bogkasser eller en reol eller oven på en ældre, slidt kommode. Oven på tapetet kan lakeres for at beskytte, eller man kan få en glaseller akrylplade skåret til at lægge oven på tapetklædt kommode, skænk eller bord.\nTapet kan også give nyt look til en ramme omkring et spejl eller maleri, på en serveringsbakke eller på kasser med låg til opbevaring.\nLæs også: God belysning i hjemmet\nDekoration med historie\nTapet kommer af tysk ”tapete”, latin ”tapetia” (vægtæppe) samt græsk ”tapes” (tæppe).\nDe ældste tapeter var vævede vægtæpper, der ved festlige lejligheder blev ophængt hos adel og storbønder. Motiver var af høj kunstnerisk standard med ornamenter, dyr og figurer. De kunne også være broderede som det velbevarede Bayeux-tapet fra 1100-tallet, der i indfarvet uldtråd på hørlærred skildrer normannernes erobring af England ved Slaget ved Hastings i 1066.\nSenere fremkom tapeter af gyldenlæder (svinehud) i præget mønster, bemalet og forgyldt eller forsølvet. Gyldenlæder blev især brugt i 1600-og 1700-tallet, da elitens boliger blev mere komfortable. Fra samme tid kendes vævede tapetstykker af lærred, bast eller voksdug.\nSe galleriet: Dyr på væggene\nI 1700-tallet opstod mange slags stoftapeter af bl.a. velour og silke, og i slutningen af 1700-tallet kom de første papirtapeter, som senere blev produceret i endeløse baner af industrien. I første halvdel af 1800-tallet blev panoramatapeter populære. Her forestillede flere sidestillede baner tilsammen et landskab eller udsigt.\nMidt i 1800-tallet blev mønstre almindelige, og sidst i 1800-tallet kom det især i Frankrig på mode at fremstille klassiske scenerier malet på papir. I sidste del af 1800-tallet skabte briten William Morris en række farvemættede, ornamentale, botaniske tapeter.\nSidst i 1900-tallet fremstilledes et stort udvalg af tapeter, herunder hessian, savsmuldstapet og glasfiber tænkt som grundlag for maling. Siden har tapet fået et kraftigt comeback og er blevet nyudviklet som design.\nFoto Flügger Farver, Flauenskjold, Trine Boelskifte


Billige hoteller i Myoko fra 476 DKK/nat | Hotels.com\nSøg efter billige hoteller i Myoko\nLeder du efter billige hoteller i Myoko?\nHvordan er udvalget af billige hoteller i Myoko?\nDer findes masser af måder, hvorpå du kan sætte pris på Myoko, selvom du ikke har lommerne fulde af penge. Du kan for eksempel tage dine vandresko på, snuppe et gratis kort med dig og besøge de områder, der er lidt mere budgetvenlige. Tag en selfie ved Myoko Kogen og Akakura Onsen-spisportsområdet, og sikr dig nogle gode minder uden at skulle betale en formue. Vores udvalg af budgetvenlige hoteller gør Myoko til et populært valg blandt budgetbevidste rejsende, der er på jagt efter en mindeværdig ferie. Lad ikke dit budget forhindre dig i at opleve alt, hvad Myoko kan tilbyde. Det rette hotel er blot et klik væk!\nHvad er nogle af de bedste hoteller i Myoko?\nDe mest populære hoteller i og omkring Myoko:\nHotel i bjergene med vingård i nærheden af Myoko Kogen\nHostel i bjergene i kort afstand fra Myoko Kogen\n• Gratis parkering • Gratis Wi-Fi • Gratis transport til togstationen\nDer findes masser af måder, hvorpå du kan udforske Myoko, selvom budgettet måske er stramt. Kig nærmere på disse sightseeingmuligheder i området, hvoraf nogle er helt gratis.


Årlig afvikling 2011 - hvad får forældre? - Nyheder - 2021\nÅrlig afvikling 2011 - hvad får forældre?\nIndtil 30. april er der tid til at indsende en selvangivelse for 2011 (PIT). Læs hvilke rabatter forældre kan bruge, og hvordan man giver mindre til skattekontoret.\nRegeringen har bebudet ændringer i den familieafhængige hjælp. De skal komme i livet det følgende år og respekteres under vidnesbyrdet fra 2012. I år kan vi drage fordel af den familievenlige rabat, der kan fås for hvert barn - først, andet og efterfølgende. Der er ingen begrænsninger på grund af forældres indkomst. Alle forældre, der opdrager et barn, kan få lettelse (et barn kan trækkes fra selvangivelsen af kun en forælder). Beløbet, fradragsberettiget, er PLN 1.114.04 årligt (månedligt beløb er 92.67 og dagligt - PLN 3.09).\nHvordan får du familiehjælp?\nVi opnår familievenlig lettelse ved at udfylde PIT-O-vedhæftningen, der indsendes sammen med PIT-36-dokumentet (i tilfælde af ikke-landbrugsvirksomhed) eller PIT-37 (indkomst opnået fra ansættelseskontrakten). Aflastningen trækkes fra skatten, ikke fra indkomst.\nSelvangivelsen skal indeholde antallet af børn, deres PESEL-numre eller navne og efternavne med fødselsdato.\nI tilfælde af en inspektion skal der leveres en kopi af barnets fødselsattest, i tilfælde af oprettelse af en juridisk værge, også et barns certifikat, en kopi af domstolens afgørelse i tilfælde af oprettelse af en plejefamilie, og i tilfælde af et voksen barn - et certifikat for deltagelse i skolen. Disse dokumenter skal ikke vedlægges selvangivelsen. Du skal dog have dem i dine dokumenter og gøre dem tilgængelige om nødvendigt.\nHvem skal lettes?\nFamilievenlig lettelse gælder i princippet for børn op til 18 år,\ndet kan bruges af forældre til børn, der modtager sygepenge eller social pension (uanset alder),\nfor børn under 25 år. Betingelsen er, at de ikke får en skattepligtig indkomst op til PLN 3 089 brutto. Hvis dit barn har studeret mindst en dag om måneden, kan du drage fordel af hele månedens rabat. Venter på forsvaret af en kandidatafhandling eller en bacheloropgave (medmindre forskrifterne for et givet universitet siger andet / Som regel er studerendes status gyldig indtil september i det sidste studieår) og perioden med manglende kontinuitet i studiet giver ikke ret til lettelse.\nat gifte sig før 18 år udelukker muligheden for at få lettelse,\nrabatten kan ikke bruges i de dage / måneder, hvor barnet bor i et center, der yder vedligeholdelse døgnet rundt på grundlag af en retsafgørelse.\nrabatten kan ikke bruges, hvis vi afregner skatten med en forenklet sats, skattekort og registreret faste beløb.\nDetaljeret information kan fås her.\nHjælp til en enlig forælder\nForældre, der opdrager et barn alene, kan drage fordel af præferencesituationen ved at angive en dobbelt skat beregnet på halvdelen af deres indkomst. De nye regler er imidlertid upræcise. De kan give mulighed for bosættelse i henhold til deres regler, hvis en forælder opdrager et barn alene i en dag om året. Dette giver meget plads til misbrug. Det vil være vanskeligt for finanspolitikken at vurdere, om barnet virkelig blev opdrættet af kun en forælder. Forælderen, som bekræftet af historien om forskellige bosættelser, kan have et problem med for gunstig PIT-afvikling i fremtiden i tilfælde af mulig kontrol og spørgsmålstegn ved bosættelserne.\nHjælp og doner 1%!\nI selvangivelsen kan vi angive en frivillig organisation, der er inkluderet på listen over organisationer med almene fordele (side) og give den 1% af indgående moms. De resterende 99% går til statsbudgettet. En donation på 1% koster intet, øger ikke skatten, vi betaler, tvinger ikke fysisk levering af penge (dette er allerede gjort af skattekontoret)\nForsigtig! For at give de ovennævnte 1% bort, må vi afregne til tiden! At krydse det fratager os denne mulighed.\nDer er også organisationer, der arbejder for syge børn. Blandt dem er Silentio Foundation, der hjælper børn og voksne med autismespektrum og deres familier (KRS 0000326128). I erklæringen er det nok at angive KRS-nummeret og skattebeløbet (maks. 1%) efter afrunding til de fulde snesevis. Du behøver ikke at indtaste organisationsnavnet.\nLevering i vand\nKrisen i den ottende måned eller den uforudsigelige baby\nGennemgang af bogen "Din kompetente familie" af Jesper Juul\nDen første modermælkbank\nVend tilbage til vægten før graviditet\nI poolen, ekstrem årvågenhed af børn\nGiftige bedsteforældre, som du ikke kan tillade\nCopyright 2021 \_ Graviditet, graviditetssymptomer, graviditetskalender, fødsel, puerperium \_ Årlig afvikling 2011 - hvad får forældre?


Det er jo dumt at betale for noget man kan få gratis - Boligbloggen\n26. oktober 2016 28. august 2018 Nanna Vedel-Hertz\tLeave a comment\nVi har snakket lidt om det før – det der med at være opmærksom når man er boligsøgende – også på de sociale medier. Det har jeg aldrig rigtig selv været, ikke så meget som jeg burde. Så det kom ret meget bag på mig, da Dina kunne fortælle mig at en del af de bolig-facebook grupper jeg var medlem af ikke var styret af private – eller oprettet af folk der lige som mig bare var desperate på boligmarkedet. Det var derimod sites som boligsurf.dk og minlejebolig.dk der stod for dem.\nDet betyder at deres Facebook sider og deres hjemmesider er meget tætforbundet, blandt andet bliver største delen af det der deles i deres Facebook grupper lagt op på deres hjemmesider.\nDet er værd at have i baghovedet når du kigger på hvilke sidder du vil betale for som boligsøgende.\nFor eksempel koster en måned med en ”infopakke” hos minlejebolig.dk 279 kroner.\nSelvfølgelig er der fordele ved at betale – man får fx mails med aktuelle boligtilbud. Men hvis man i virkeligheden kan opnå det samme ved bare at være opmærksom inde i Facebook gruppen kan det godt være lidt sure penge at betale.\nEn god gruppe at holde øje med er netop minlejebolig.dk og AndelsBoligTilSalg.dk’s lejligheder, værelser og til leje og udleje i KBH.\nDe har en rigtig lang beskrivelse af gruppen – og rigtig mange retningslinjer, hvilket jo egentlig er rigtig godt. De er på mange måder 100% ærlige om hvad gruppen går ud på – og det må man jo tage hatten af for.\nEt andet eksempel er gruppen lejligheder til salg og leje i København, som er styret af boligsurf.dk – her er det meget den samme historie, hvor ens opslag også bliver delt på deres hjemmeside.\nDerfor kan det altså være en rigtig god ide at undersøge om den hjemmeside man overvejer at betale for, har en Facebookside hvor man kan følge med. For det er jo dumt at betale for noget man kan få helt gratis!\nDet er altid en god ide at læse beskrivelsen af de grupper man melder sig ind i – det vil jeg gerne indrømme, at jeg sjældent gør. Så hold da op hvor jeg blev overrasket da jeg endelig gjorde!\nJeg har endnu ikke selv slået noget op i nogle af de her grupper, men hvis du har tænkt dig at gøre det, hvad end det er et fordi du søger en lejlighed eller lejer ud, så er det altså meget rart at vide hvilket ”forum” det ryger ind i.\nHer kan du læse mere om minlejebolig.dk handelsbetingelser.


Mislykket sindstilstand: Kristen van Schie i Den Centralafrikanske Republik - Diverse\nDen Centralafrikanske Republik er muligvis det mest ustabile og mindst styrede land på kontinentet. Det blev styret af den galne, selverklærede kejser Bokassa, hvis kroning involverede en guldtrone betalt af Frankrig, og som engang personligt dræbte en af sine ministre på en måde Le Monde beskrevet som "så oprørende, at det stadig får ens kød til at krybe."\nDet har hovedsagelig været ned ad bakke derfra, med landets seneste og næppe rapporterede kup i marts, der udløste en voksende humanitær situation, som meget få journalister har dækket. Jeg talte om det med Kristen van Schie, en Sydafrika-baseret reporter for Stjernen avis i Johannesburg. Fordi hun gik.\nRS: Så hvad tog dig med til Den Centralafrikanske Republik?\nKVS: I marts i år marcherede en gruppe oprørere sydpå og overtog landet i et kupp. Intet af ekstraordinær interesse for vores sydafrikanske publikum der - bortset fra de 15 sydafrikanske soldater, der blev dræbt i kamp for at forsvare hovedstaden, Bangui. Hvilket, du ved, var lidt underligt i betragtning af at BILEN ikke er nøjagtigt i nærheden, og at vi ikke var en del af en international mission med base i landet.\nDet skabte ret oprør hjemme - hvad fanden lavede vi der? Hvorfor var vi ikke ordentligt udstyrede? Hvem erhvervsinteresser beskytter vi? Det hele blev meget vred og meget snarky og blev drøftet i parlamentet og derefter… ja, det var stort set glemt. Med alle vores soldater, der er trukket tilbage, hvorfor være opmærksomme, ikke? Det var som om vi alle glemte, at der var et freaking-coup. Jeg ville vide, hvad der skete med den lokale befolkning efter den dag, at sydafrikanerne blev dræbt.\nSå hvor er bilen nøjagtigt? Centralafrika, formodentlig…?\nDa historien først brød om kupet, måtte vi hente Google Maps for at finde bilen. Vi taler om et land, der har samme navn som en region, og hvis forkortelse giver søgeresultater for skrald. Så forestil dig de steder, du har hørt om: Sydsudan, Den Demokratiske Republik Congo, den anden Congo, Tchad. BILEN er kilet ind mellem partiet af dem lige nord for ækvator. Det er et af de fattigste lande i verden og opfylder næsten enhver stereotype af Afrika, som jeg ikke vil skrive: kup (mange), diktatorer (en beskyldt for kannibalisme), nepotisme, fattigdom, underudvikling, sygdom, hjælpeorganisationer, barn soldater.\nLort. Og da du kom der, hvad stod der ud?\nDe øde landsbyer på vejene mellem byerne. Landsbyerne i BIL ser ud til at være bygget parallelt med veje, så du ser næsten hele landsbyen sidder udenfor, når du kører forbi. Hvis du vinker mod dem, bryder landsbyboerne ud i store smil og råber: "Merci!"\nMen visse provinser - især Ouham - er blevet knust af vold, en kombination af tidligere oprørere og maraudende kvægbesættere, der passerer området og brænder landsbyer. Når du kører langs, bliver landsbyerne tomme og tomere. Derefter øde. Derefter ødelagt.\nHvad har du med dig på en sådan opgave? Noget, du ønsker, at du huskede senere, eller ikke havde brug for?\nJeg er stor på at skrive detaljerede, langformede funktioner, så det vigtigste for mig at pakke er bærbare computere. Mange af dem. Og kuglepenne. Jeg bringer alle kuglepenne.\nJeg skyder stillbilleder og video på min Canon 7D med en 15-85mm linse. På denne rejse lånte jeg også et utroligt svimlet stativ fra en kollega, der sad så dårligt, at jeg opgav at bruge det. Min Dell Inspiron bærbare computer er alt for tung og alt for langsom. Det øverste låg er ridset fra et hegn i Somalia, og bundkortet blev stegt under en strømstød i Syrien. På en eller anden måde gør det stadig vej ind i min rygsæk hver gang.\nEt Moleskine-tidsskrift er et must for mig på disse ture. Det er hipsterisk og affektivt, og jeg holder ikke engang en dagbog i det virkelige liv, men når jeg er på missioner som denne, vil jeg optage alt, hvad jeg føler og tænker og ser.\nMalaria medicin og solcreme den kræver. To af lægerne og næsten hver landsbyboer, jeg mødte, var syge. Stol på pillerne, mand. Det vigtigste: adaptere, opladere, vådtørkere, en medicinflaske vaskepulver, imodium.\nOg hvad skulle jeg have medbragt? Et ordentligt telefondæksel. For fanden, hvis min skærm ikke blev brudt efter seks timer på en grusvej.\nHvordan var situationen der?\nJeg var i bilen omkring en måned efter, at nogle ret forfærdelige vold havde ramt flere byer. Det var den kristne / muslimske vold, du hører om nu, skønt ingen sagde ”folkedrab” lige nu. I Bouca var der fordrevne mennesker fra begge sider, muslimer og kristne. Begge har ondt. Begge hjemløse. Begge sultne. Begge bor kun få meter fra deres forbrændte hjem.\nSituationen var anspændt. Myndighedens tal og hjælpeorganisationer i byen arbejdede på at holde tingene rolige og minde alle om, at bare en måned før de levede fredeligt. NGO'erne leverede lægehjælp, presenninger, maduddelinger, brugte tøj. Men der var en tydelig bekymring for, at min rapportering muligvis modregner tingene igen.\nHvad kan folk derhjemme gøre for at støtte det arbejde, der udføres i BILEN?\nDer er ingen mangel på hjælporganisationer, der arbejder i CAR. Unicef arbejder med skolegang og rehabilitering af børnesoldater. Læger uden grænser yder medicinsk pleje til nogle af de mest isolerede områder. ICRC multitasker med vand, boliger, sanitet, medicinsk behandling - partiet. Redde børnene. International Medical Corps. Det Internationale Redningsudvalg. De er alle der. Doner til nogen af disse, så hjælper du dem med at hjælpe BILEN.\nSe videoen: Sheep Among Wolves Volume II Official Feature Film\nCopyright © jorgemolder.com | Mislykket sindstilstand: Kristen van Schie i Den Centralafrikanske Republik...